Kati Kusmin: Baltika H&Mi ei karda - ärileht.ee\nKati Kusmin: Baltika H&Mi ei karda\nNädalavahetusel Rocca al Mare kaubanduskeskuses avatud esimene H&M keti kauplus ei muuda Eesti moetööstuse lipulaeva Baltika valitud kurssi, kinnitas ettevõtte müügi- ja turundusdirektor Kati Kusmin.\nBaltika juhatuse esimees Meelis Milder on varasemas intervjuus öelnud, et uued uued brändid genereerivad turul lisaraha ja uusi kliente, mis jagunevad tugevate rõivabrändide vahel, kirjutas Bestsales.ee\nMillise osa kasvust tahate endale saada Eestis seoses H&M kaupluste avamisega?\nH&M ei ole Baltika jaoks sugugi uus konkurent - meie lähiriikides ning Baltika jaoks olulistel turgudel on see konkreetne kaubamärk olnud kättesaadav juba mõnda aega.\nKui hinnata kaubamärgi tuleku võimalikku mõju majandustulemustele, siis sobib kõrvale võtta kogemus Lätist, kus samades ostukeskustes asuvate Baltika brändikaupluste käive kasvas H&M poodide avamiskuul märgatavalt. H&M pole eestlase jaoks sugugi tundmatu kaubamärk - nüüdsest ei pea lihtsalt enam osturetkele minekuks üle lahe sõitma. Kaubavaliku seisukohast võidavad H&Mi turuletulekust kõige rohkem lastega pered ning selles vallas Baltika ei konkureeri.\nEesti ja Baltikumi kliendid on oma valikutes küllaltki iseteadlikud ega jookse niivõrd massiliselt iga trendiga kaasa, otsides pigem võimalusi väljendada rõivaste kaudu oma isikupära ja individuaalsust.\nLoe täispikka intervjuud portaalist bestsales.ee


Ettepanek: Promenaad saagu Poska promenaadiks - Lääne Elu\nAvakülg Pealugu Ettepanek: Promenaad saagu Poska promenaadiks\nEttepanek: Promenaad saagu Poska promenaadiks\n5. jaanuar 2017 07:17\nJaan Poska käik viib Viieristilt Kuursaali juurde. Foto Arvo Tarmula\nKaks seltsi ja piiskop Tiit Salumäe on teinud Haapsalu linnale ettepaneku nimetada Promenaadi tänav Poska promenaadiks, linnavalitsus ideest ei vaimustu.\nTäna hommikul on linnavalitsuses koosolek, kus arutatakse Poska mälestusfondi ja Eesti lipu seltsi ettepanekut ennistada Haapsalu Promenaadi tänavale Jaan Poska nimi.\nJüri Kraft Jaan Poska mälestusfondist ja Jüri Trei Eesti lipu seltsist saatsid Haapsalu linnavalitsusele kirja, milles põhjendavad oma ettepanekut Eesti diplomaadi ja esimese välisministri Jaan Poska 150. sünniaastapäevaga.\nIdee pärineb piiskop Tiit Salumäelt. „Ühelt poolt on Poska juubeliaasta ja ega meil ju selles plaanis ühtegi nimekamat inimest ole,” põhjendas ta. Kuigi 2010. aastast on Haapsalu linnakaardil Poska käik, ei pea Salumäe seda piisavaks. „Hea oli, et Poska nimi tuli sel viisil Haapsalu kaardile. Teisalt ei vasta ühe olulise Eesti riigimehe auks ühe tänavalõigu nimetamine käiguks minu arvates isiku ajaloolistele teenetele Eesti Vabariigi ja rahva ees,” seisab Salumäe toetuskirjas.\nLinnavalitsus Promenaadi nime muutmise ettepanekust ei vaimustu, sest kuus aastat tagasi nimetati Viieristi ja Promenaadi ühendav jalgtee Poska mälestusfondi ettepanekul Poska käiguks.\nLinnavalitsuse peamine argument Poska promenaadi vastu on see, et praegune Promenaadi nimi mereäärsele tänavale on vana ja suupärane ning sellega on kõik harjunud. Aegade jooksul on Promenaad kandnud ka Romanovite bulvari, Poska puiestee ja 21. juuni puiestee nime. „Promenaadi ideologiseerimine peaks lõppema,” ütles Haapsalu linnavalitsuse arengu- ja muinsuskaitsespetsialist Ülla Paras.\nTäispikkuse loe artiklit Lääne Elu paberlehest\nEelmine artikkelKitsikuses lastele saab tervisetooteid annetada veel laupäevani\nJärgmine artikkelJuhtkiri: nimed ja poliitika\nAitab ühest Poska nimega tänavast küll Haapsalus\nKas Poska ise ka siin elas?\nNii või teisiti, ei muudaks praegust nime.\nLinnavalitsuse linnaarengu ja muinsuskaitse peaspetsialist Tõnis Padu kommenteeris, et ajalooliselt kandis Poska puiestee promenaadi nimetust: „Seda küll ei tahaks hakata ümber nimetama.”\nPadu lisas, et seni nimetule tänavalõigule Poska nime andmine on igati õigustatud, sest see asub Jaan Poskale kuulunud maal. Tema maja, kus armastas perekond suvitada, asub sama tänava nurgal, otse kuursaali vastas.\nJaan Poska oli riigimees, kes juhtis Eesti delegatsiooni Tartu rahuläbirääkimistel.\nPoska maja on siiani kuursaali vastas, tema tütar oli siin aastaid arst.\niga juubel ei saa tänavaks\nArvamus. Sobimatu idee. Ehk siis ühele idee sobib, teisele mitte. Praegune Promenaad sobib väga hästi ja pole mingit probleemi olnud. Miks neid nimesid külge kleepida, nõukaajal oli neid iga tänava nimeks, seda nüüd ei tahaks. Ometi pole ma Poska vastu, aga kunstlikult pole vaja neid nimesid teede ja tänavate nimedeks lisada.\nReply to iga juubel ei saa tänavaks\nMis seos on Haapsalul ja Poskal? On midagi enamat kui Jõgeval, Tapal, Mustveel või Hullol????\nKui puuduvad ajaloolised seosed ja vajadused siis ei tohiks prahtettepanekut arutadagi. Kust küll nandel seltsidel ja piiskopil sellised ideoloogilised väärmõtted tekivad?\nMinu vana mälu järgi oli Poska Eesti delegatsiooni juht Tartu rahuläbirääkimistel Venemaaga (mida see täidab,kuidas pähe tuleb). Ja vist Eesti eksiilvalitsuse mingi tegelane ka. Aga promenaadi politiseerimine pole küll hea mõte ning ei kõla hästi.\nMina ka ei osanud lastele öelda kes on Poska?\nPalun loe veidi ajalugu.Võta alustuseks ette Tartu rahu aeg ja mine edasi…\nA kes see Poska on ??\nidee on küll sulaselge praht !


Pärnu Männipargi Lasteaia põhimäärus – Riigi Teataja\nPärnu Männipargi Lasteaia põhimäärus\nPärnu Männipargi Lasteaia põhimäärus - sisukord\nRT IV, 04.10.2016, 8\nVastu võetud 30.06.2009 nr 20\n(1) Pärnu Männipargi Lasteaed (edaspidi lasteaed) on Pärnu Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) hallatav õppeasutus.\n(2) Lasteaias on sõimerühm kuni kolmeaastastele lastele ja lasteaiarühmad. Lasteaiarühmad jagunevad vanuseliselt:\n(1) Lasteaia aadress on Rääma 38b, 80039 Pärnu.\n(1) ) Haldusjärelevalvet lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium või valdkonna eest vastutava ministri ülesandel lasteaia asukohajärgne maavanem.\n(1) Lasteaia järjepideva arengu tagamiseks koostab lasteaed koostöös hoolekogu ja pedagoogilise nõukoguga arengukava, mis lähtub Pärnu linna ja Pärnu linna haridussüsteemi arengukavast.\n(7) ) Eesmärgiga tagada lastele turvaline kasvukeskkond lähtub lasteaia personali töökorraldus põhimõttest, et kogu rühma tööaja jooksul on õppe- ja kasvatusalal töötav isik või õpetajat abistav töötaja sõimerühmas kuni seitsme lapse, liitrühmas kuni üheksa lapse, lasteaiarühmas kuni kümne lapse, sobitusrühmas kuni kaheksa lapse ning erirühmas sõltuvalt laste erivajadusest kahe kuni kuue lapse kohta. Käesoleva põhimääruse § 2 lõikes 5 nimetatud juhul võib olla õppe- ja kasvatusalal töötav isik või õpetajat abistav töötaja sõimerühmas kuni kaheksa lapse, liitrühmas kuni kümne lapse ja lasteaiarühmas kuni kaheteist lapse kohta.\n1) jälgib laste tervist, lähtudes sotsiaalministri määruse ja VabariigiValitsuse määrusega kehtestatud laste tervisekaitse ja tervise edendamise nõuetest ning informeerib lapse tervisehäiretest vanemaid ja lapse arsti;


Prokurör saatis tuttava kirvehoopidega tapnud pärnumaalase kohtu ette\nAvaleht > Prokurör saatis tuttava kirvehoopidega tapnud pärnumaalase kohtu ette\nPärnu prokurör Anne Sillaots kinnitas koduõuel oma tuttava kirvehoopidega tapnud Anatoli Kaširini (51) süüdistuskokkuvõtte tahtlikus tapmises eriti julmal viisil ja saatis asja Pärnu Maakohtusse. Möödunud aasta 17.augustil kella kümne paiku õhtul tekkis Pärnumaal Saarde vallas Lodja külas elanud Kaširini ja Vahur Avaldi vahel tüli, mille käigus lõi Kaširini Avaldit viimase elukaaslase ja laste nähes 12 korda kirvega pea ja keha piirkonda.\nAvaldi surma põhjustasid pea raidehaavad koos koljuluude lahtiste murdude ja peaaju vigastustega, kannatanu suri mõne minuti möödumisel pärast eluohtliku peavigastuse saamist.\nKaširin on varem karistamata nii haldus kui kriminaalkorras, tal oli enne vahi alla võtmist töökoht AS Eesti Metsataim. Prokuröri sõnul iseloomustasid endised töökaaslased teda sõbraliku, abivalmi, distsiplineeritud ja korralikuna ning hea ja mõistva kaaslasena, keda on premeeritud ja autasustatud hea töö eest.\nSaarde valla ja Lodja küla elanikud iseloomustavad Kaširinit ausa, tööka ja vastutuleliku inimesena, kes on iseloomult rahulik, tagasihoidlik, õiglusest lugupidav ja tasakaalukas inimesena, vahendas prokurör.\nSüüdimõistmisel võib kohus karistada Kaširinit kaheksa kuni viieteistkümne aasta pikkuse aastase vangistusega või eluaegse vangistusega.\nAllikas URL: https://www.prokuratuur.ee/et/pressiteated/prokuror-saatis-tuttava-kirvehoopidega-tapnud-parnumaalase-kohtu-ette


Combinal Anti-Aging Advanced Eye Care (Dr.Temt) - täiuslik vananemisvastane kreem-mask silmadele 15ml\nRikkalik siidine silmaümbruse intensiivhoolduse kreem.\nRikkalik siidine silmaümbruse intensiivhoolduse kreem kortsude tasandamiseks, naha elastsuse, toonuse ja pingsuse parandamiseks. Sisaldab: F.A.C.E. kompleksi, koensüümi Q10 ja niisutavat hüaluroonhapet. Parimad tulemused kasutamisel öökreemi või silmamaskina. Sobib samuti väga kuiva või küpse ja nõudliku silmaümbruse päevaseks hoolduseks.\nKandke kreem silmaümbruspiirkonda ning laske toimida.


Kes kolleegidest kandideerib? | Med24\nKes kolleegidest kandideerib? (1)\n25. jaanuar 2011 10:04\nMärtsis võib tekkida olukord, kus mitu haiglat jäävad ilma juhita ja patsiendid oma arstita. Seda küll vaid juhul, kui riigikogu valimistel kandideerivad arstid piisavalt hääli koguvad ja valituks osutuvad. Med24 kaardistas tervishoiu valdkonnaga seotud kandidaadid.


Mull jätkab kasvamist\n7. august 2018 kell 13:49\nKõik indeksid, aktsiahinnad, dollari kurss ja isegi toorained näivad taas suunduvat üles. Mull paisub üha ja kuigi mul sügelevad näpud juba pikemat aega ühe suurema lühikeseks müügi järele, pean end vaos hoidma. Trend on su sõber, trendi vastu minna ei tohi.\nMinu 2 FB tehingut. Plaanin jupp aega hoida.Foto: kaupleja alex\nUSA aktsiaturul on tulemuste hooaeg peaaegu möödas – vast veel kümnendikul noteeritud ettevõtetest on oma kvartalitulemused raporteerida jäänud – ja see, et suuri üllatusi oli sel hooajal tegelikult vähe, on investorid taas enesekindlamaks muutnud.\nIsegi need üllatused, mis olid, olid tegelikult väikesed, nagu näiteks Facebooki ja Netflixi täitmata prognoosid. Muljet avaldasid pigem turu reaktsioonid niivõrd väikestele möödalaskudele, mitte need möödalasud ise.\nHoian Facebookist kinni\nEt elu on turuosaliste arvates ilus ja järjest ilusamaks läheb, siis hoian siiani lahti ka oma pikka positsiooni Facebookis. Kohe pärast hinna järsku kukkumist tagasipõrget ei tulnud, nüüd aga tundub olevat hilinenud taastumisralli siiski alanud. Sestap on vara veel väljuda, enne tahaks näha hinna tõusmist vähemalt 190 dollarile.\nVara olnuks tegelikult väljuda ka Berkshire Hathaway aktsiast, milles reedel positsiooni sisse võtsin. Aga eile panin ma positsioonile liikuva stopi kaks dollarit allpool hinnataset ja see pühkis mind ka enne turu sulgumist positsioonist minema.\nMa ei saa siiski kurta, sest teenisin Berkshire'i aktsiaga üle 2%. Need, kes seda aktsiat rohkem jälgivad, teiste seas ka mu sõber Toomas, kelle portfellis see on, teavad, et Berkshire on üldiselt üsna staatiline aktsia, mis naljalt üle protsendi päevas ei liigu.\nKõrge hind kui omaette väärtus\nKuna hinnad on juba jõudnud "permanentselt kõrgele tasemele", kui tsiteerida klassikuid, siis loomulikult on tekkinud ka uus mullikuulutajate ja mulli peatset lõhkemist ennustajate seltskond. Lugesin täna üsna mitu lugu sel teemal. Nende autorite peamine tees on, et seekord on mull tekkinud just tehnoloogia- ja internetiaktsiates, nende seas nii FANG (Facebook, Amazon, Netflix, Google) kui ka teised, vähemad tegijad.\nKriitikute väitel on nende hinna suhe tulusse ammu kõrgemal kui mõistlik, meenutades 2001. aasta dotcom-mulli. Kuid näiteks Goldmani strateegid tulid täna lagedale kirjatükiga, et tehnoloogiaaktsiate valuatsioon ei olevat üldse kõrge, sest teistes sektorites olevat see ka kõrge. Ja panid kogu sektorile ülekaalulise (overweight) reitingu, teisisõnu öeldes, et kasvuks on ruumi veel küll.\nMa nüüd ei tea, aga see faas, kus aktsiate kõrget hinda õigustati sellega, et teiste aktsiate hind on ka kõrge, kus enam muid argumente polnudki, meenub mulle täpselt hetkest enne dotcom-mulli lõhkemist. Oleks ma investor, siis praegu suurte plaanidega pikaks küll ei läheks.\nHetkesaldo (suletud tehingute summa kontol): 9608,54 eurot\nKapital (avatud tehingute kasum/kahjum kontol): 9624,46 eurot


Raport: Eesti riigi sekkumine erasektorisse rikub investeerimiskliimat E24 - Estonian World Review\nRaport: Eesti riigi sekkumine erasektorisse rikub investeerimiskliimat E24 (1)\nEestlased Eestis 05 Jul 2011 EWR\nEuroopa Investeerimisturvalisuse Nõukogu (CEIS, Council for European Investment Security) värske raport leiab, et viimastel aastatel on Eesti riik sekkunud erasektorisse viisil, mis tekitab rahvusvahelises investorite kogukonnas küsimuse Eesti atraktiivsusest rahvusvahelisteks investeeringuteks.\nCEIS avaldas teisipäeval raporti «Balti tiigri katsumused: Eesti majandusmaastik pärast kommunismi kokkuvarisemist». Selle järgi on Eesti ajalooliselt häid tulemusi saavutanud, kuid kahtluse alla seatakse riigi tegevus viimaste aastate jooksul.\nKonkreetsemalt tuuakse raportis esile kaks hiljutist erastamise teemalist vaidlust. Ühena märgib raport ära Eesti Raudtee erastamise ja selle järgnenud riigistamise. Lisaks mainib raport Tallinna Vee erastamist ning kritiseerib möödunud aastal kehtima hakanud monopolide hinnapiirangute kehtestamise seadust.\nKooskõlas raportiga ja uute andmete valguses paigutas CEIS Eesti oma jälgimisloendisse. Sinna kantakse riigid, mis ähvardavad nõrgestada finantsnorme ja soodustada investeeringute väljavoolu Euroopast, edastas CEIS.\nCEIS-i eesmärk on edendada seaduslikkust, läbipaistvust ja finantsaruandlust


Terje pärliblogi: Fimo workshops/õpitoad Terje juures\n(pildil on minu esimeste "õpilaste" tehtud imekenad rahvuslike elementidega lillekesed!)\nÕpitubadesse registreerumine on nüüd alanud!\nKui Sa ei ole varem fimotanud - Tule koos sõpradega ning tehke tutvust saviga, millest saab valmistada imekenasid mustreid, kujundeid või ehteid!\nOled fimoga juba tuttav - Tule ja õpi huvitavaid uusi tehnikaid!\nKUNA: õpitubasid on võimalik teha vastavalt huviliste soovile (etteteatamist 1 nädal)\nKUS: Tallinnas, minu koduses töötoas\nOSALEJAD: 1-4 inimest.\nHIND: 100 EEK algajad/150 EEK edasijõudnud\nÕPITOA KESVUS: 2 tundi (võib ka pikemalt või näiteks kahel päeval)\nMIS ÕPITOAS SISALDUB: õpetamine, FIMO savi, töövahendid (lõikenuga, rullija, pastamasin, saviprits, pärlivoolija, tekstuurplaadid, jne), valmistatud asjade ahjus küpsetamine, pärlitele aukude puurimine.\nMIS EI SISALDU: ehete tegemiseks vajalikud tarvikud (nt kinnitused, helmetraat, jne)\nMIDA ON VEEL VAJA TEADA: õpitoad toimuvad vaid registreerumisega (saada e-mail terjee@hot.ee - kuupäevasoov, osalejate arv, soovitud teemad ja tehnikad)! Maksmine kohapeal! Kui on eriliste tehnikate õppimise soove, siis andke eelnevalt teada!\nMIDA ÕPETAN ALGAJATELE\n- FIMO rullimist, konditsioneerimist, lõikamist\n- lihtsate rullide (canes) valmistamist: 5 õielehega lilleõis, spiraalid\n- rulli vähendamist ja lõikamist\n- ümarate pärlite valmistamist\nMIDA ÕPETAN EDASIJÕUDNUTELE*\n- ühtlase värviüleminekuga lehe valmistamist (skinner blend)\n- savipritsi kasutamist\n- ripatsi valmistamist\n- hidden magic tehnikat\n- soolaga tekstuuri lisamist\n- mokume cane tehnikat\n* osalejate valikul 1-2 tehnikat\nIlus Saaremaa kodu ja pilt minu vanaisast


Maailma juhtiv investeerimisfond Blackstone ostab Luminori | Õhtuleht\nToimetas Silja Ratt, 13. september 2018, 09:57\nLuminor Karin Kaljuläte / Ekspress Meedia\nNordea ja DNB jätkavad omanikena endiselt ettevõtte nõukogus ning pakuvad ekspertteadmisi ja pikaajalist rahastust. Täiendavalt käivad läbirääkimised Nordea ja Blackstone'i vahel Nordea 20%-lise osaluse väljaostmiseks lähiaastatel.\nTegemist on üleilmselt viimase aastakümne suurima erakapitalifondi investeeringuga universaalpanka ning iseseisvuse taastamise järgse perioodi suuruselt teise finantssektori ostutehinguga Baltikumis. Tehingu lõpuleviimine sõltub Finantsinspektsiooni ja Euroopa Keskpanga heakskiidust ja plaanitakse lõpule viia 2019. aasta esimeses pooles.\nLuminor Group AB juhatuse esimehe Nils Melngailise sõnul iseloomustab Blackstone'i ulatuslik rahvusvaheline teadmistepagas, pikaajaline finantssektori kogemus ja edukas koostöö sektori ettevõtetega. “See teeb Blackstone'ist Luminori jaoks ideaalse strateegilise partneri. Luminori eesmärk on pakkuda uusi, innovaatilisi pangatooteid ja teenuseid, mis on loodud Eesti, Läti ja Leedu ettevõtete ning inimeste jaoks. Blackstone'i otsus investeerida Luminori on kooskõlas meie visiooniga ning annab jõudu juurde saamaks Baltikumi juhtivaks finantsteenuste pakkujaks.“\nosta odavalt, müü kallilt 15. september 2018, 11:21\nkõge tragikoomilisem sõnapaar on "innovatiivne pangatoode"\nT.Mets 14. september 2018, 15:08\nOstab jah Luminori ja Eesti saab pealekauba


WHO sai Ebola kriisi eest karmi sisekriitikat - Tervis\nWHO sai Ebola kriisi eest karmi sisekriitikat\n9. juuli 2015, 12:00\nHumanitaartöötajad kandmas Sierra Leones Freetownis Ebola tagajärjel surnut\nMaailma Terviseorganisatsiooni (WHO) loodud ekspertide paneel kritiseeris karmide sõnadega organisatsiooni saamatust Ebola epideemia tõkestamisel.\nÄsja avaldatud raportis väitis WHO ekspertide paneel, et organisatsioon ei saa hakkama akuutsete tervisekriisidega, vahendab Meditsiiniuudsed Helsingin Sanomati.\nPooleteise aasta jooksul on peamiselt Aafrikas Ebolasse surnud 11 000 inimest. Kriis on vaibunud, kuid siiski mitte veel möödunud, hoiatas WHO hiljuti.\nEkspertide paneeli hinnangul reageeris WHO epideemiale liiga aeglaselt. Haigus hakkas levima Lääne-Aafrikas Guineast 2013.-2014. aasta vahetusel, kuid WHO kuulutas epideemia rahvusvaheliseks hädaolukorraks alles 2014. aasta mais. Selleks ajaks oli jõudnud Ebolasse surra juba 1000 inimest. WHO on ka ise varem möönnud, et reageerimine võttis liiga kaua aega.\nRaportis nenditakse, et kriisi alguses hoiatasid WHO töötajad juhtkonda olukorra tõsiduse eest, kuid neid ei kuulatud. Samuti öeldakse raportis, et WHOs ei ole kohta «avatud ja kriitilisele» dialoogile.\n«Paneel on veendunud, et WHO peab tegema põhimõttelisi muudatusi oma juhtimises ja otsustamisprotsessides, et ülesannetega hakkama saada.»\nPaneeli hinnangul on WHO liiga aeglane koostöös kohalike kogukondadega. Koostöö oleks olnud vajalik näiteks seetõttu, et vähendada kontakte maetavate inimestega. Lääne-Aafrika matustel on nimelt tava puudutada kadunukest, kuid Ebola levib eriti hästi just kehavedelike kaudu.\nPaneel kiidab WHOd selle eest, et see on tegelenud aktiivselt Ebola ravimooduste otsimisega. Nüüd on WHO loomas uut nn löögirühma kriisiolukordade tarvis ning ka erilist fondi, et hädaolukordadele reageerimiseks oleks kohe piisavalt raha.


Teaduslikult tõestatud – need maguskirsisordid suurendavad teiste puude saaki! - Maakodu\nTeaduslikult tõestatud – need maguskirsisordid suurendavad teiste puude saaki!\nMaguskirsside ehk rahvakeeli murelite kasvatamisel on oluline õige tolmeldaja. Eesti teadlased selgitasid välja, milliseid tolmeldavaid sorte tasub kirsisaagi suurendamiseks oma aeda istutada.\nTiina Meikar, Evelyn Vanamb\nEestis aretatud maguskirsisort ‘Tõmmu’.\nViljapuuaedades kasvatatakse üha rohkem maguskirssi (Prunus avium). Viimase 50 aasta jooksul on Eestis aretatud ligi 30 maguskirsi sorti. Sordiaretuse eesmärgid on olnud peamiselt suurem ja maitsvam vili ja parem talvekindlus. Maguskirsside saagikus sõltub peamiselt sordist, ilmast ja sobiva tolmuandja lähedusest.\nLuuvilja moodustamiseks on vaja viljastumist sobiva õietolmuga. Enamus murelisorte vajab edukaks tolmlemiseks sobivat tolmuandjat. Teadlaste uurimistöö eesmärgiks oli välja selgitada Eestis kasvatavate maguskirsisortide geenipaarid.\nKristiina Laanemets ja Liina Jakobson Eesti Taimekasvatuse Instituudist ja Kersti Kahu ja Agnes Kivistik Maaülikoolist analüüsisid 50 Eestis kasvatatavat maguskirsisorti ja -aretist, millest 32 olid aretatud Eestis ja 18 välismaal.


SELGUS Nahka klaaristav angervaksa näovesi - LUMI\nSELGUS Nahka klaaristav angervaksa näovesi\n100 ml / Igale nahatüübile\nSELGUS Nahka klaaristav angervaksa näovesi kogus\nTootekood: 2005 Kategooriad: Puhastus ja toonik, #toetakodumaist, FLASH SALE\nAngervaks loob selgust – õrnuse, südikuse ja lummava aroomiga.\nKuidas kasutada toonikuna?\nAngervaksal on antibakteriaalne mõju, nii seal sisalduvate flavonoidide kui salitsüülhappe tõttu. Kasuta puhastusrutiini järgselt, et tasakaalustada nahk ja valmistada ette hooldustooteks.\nMIS NAHATÜÜBID? Sobib hästi nahale, mis on hädas ebapuhtustega. Eriti oodatud abimees kombineeritud nahale ja aknele kalduva naha hoolduseks. Lisaainetevaba taimevesi toob leevendust ka kõige tundlikumale nahale.\nMIS TOODETEGA KOKKU SOBIB? Kombineeritud nahale soovitame klaaristavat kombot: Tundra puhastuspiim, Selgus näovesi, Naked seerum ja Tundra näokreem.\nMis iseloomustab lõhna?\nAngervaksa lõhn on suviselt magus ja mesine, nagu jalutaks suvekuumusest lõhnaval nõmmel. Lisaks funktsionaalsele näoveele saad kasutada mõnusa looduslõhnaga kehavärskendajana. Selgitab meeled, viib ärevuse ja toob põue päikese.\nUudne vähem-on-rohkem lähenemine\nTegemist on uudse vähem-on-rohkem lähenemisega näoveele, mis on vaba kõigist lisaainetest. Loodusliku vee mõju on saadud ühest mahealalt korjatud ravimtaimest.\nJõgevamaalt mahealalt korjatud angervaks (Filipendula ulmaria) on aurdestilleeritud. Selline töötlemisprotsess annab ravimtaime toimega õrnalt lõhnava vee.\nINCI: Spiraea Ulmaria Flower Water*\nOotasin veidi teistsugust lõhna, aga naha värskenduseks sobib toode hästi. Palavatel päevadel asendamatu kaaslane. Meeldib peen pihusti.\nMariann V (E-poe klient) – 19/05/2021\nLoodan, et need uued näoveed jäävad siiski püsikollektsiooni. “Angervaks” on niisutavalt mõjuva “Raudrohu” kõrval teine suur lemmik just meeldiva lõhna tõttu. Näoveed on seni ainsad LUMI tooted, mis mulle sobivad ja ühe teise tootja probiootilise näoveega koos muud polegi vaja – kreemid on ära unustatud. Võiks veel tulla “Kuslapuu”, siis oleks lemmiklõhnad purgis. 😉\nLõhn lapsepõlve hilissuvedest :)\nBirgit (E-poe klient) – 28/08/2020\nAstun üleni sellesse mee- ja suvemagusasse udupilve – niimoodi on viimasel ajal alanud minu hommikud. Ülimõnus ja loodan, et tegemist ikka ei ole ainult ühe suve tootega! 😉\nÜlle Tiits (E-poe klient) – 23/07/2020\nAngervaksa lillevesi meeldib väga.\nPudelil väga peen pihusti, mis pihustab tõrsti nii õrnalt nagu oleks udu näole laskunud. Olen kasutanud ka juustele – aitab kuivi juukseid niisutada ja kergesti kammida. Kerge ja looduslik aroom, mis mulle väga meeldib.\nKaisa Valdmaa (E-poe klient) – 01/07/2020\nKiire värskendus näonahale- kerge, kiiresti imenduv ja koheselt rahustav ja värskendav.\nTerje Kiil (E-poe klient) – 25/06/2020\nMulle meeldib angervaksa lillevee tugev taimne lõhn ja toime on vapustav:) Toniseerib, tõmbab naha ärritust maha ja paneb naha särama. Suviseks kuumaks ajaks on selline lillevesi super. Aitäh LUMI:)\nMõnus kerge värskendus!\nRiina (E-poe klient) – 05/06/2020\nLillevesi SELGUS on mõnusalt suvise magusa lõhnaga — iga kord seda piserdades kõnniks nagu paljajalu niidul! See on teistest Lumi toonikutest hulga kergem ning sobib super hästi meigi peale ja päeva jooksul värskenduseks. Kasutasingi seda mitu korda päevas värskenduseks näol ning pihustasin ka juustesse — võtab juustest ära üleliigse elektri ning ümber pea seda pritsides tekib kogu olemisse värskem ja kergem tunne. Kasutasin ka teiste toonikute all (õhtul Selgus ja Tundra, hommikul Selgus ja Superbloom). Olen kasutanud hetkel ära ühe pudeli ning kindlasti tellin veel, sellest saab minu üks suvistest lemmikutest!\njohannapukk (E-poe klient) – 01/06/2020\nAngervaksa lillevesi tõmbab tähelepanu esmalt ootamatult tugeva taimse lõhnaga, mida on tunda siiski üksnes piserdamisel ning mis kaob juba mõne sekundiga, jättes alles ainult värske tunde nahal. Kasutasin lillevett peamiselt õhtuti, kui nahk oli päikesest suhteliselt kurnatud, et anda natukene energiat ja sära nahale tagasi. Lillevesi niisutas päevitunud nahka ning andis sellele piisavalt turgutust ja niisutust, mida praegusel päikselisemal ajal vaja. Sobis hästi ka olukorras, kus nägu õrnalt nahka ajas. SELGUS on kindlasti toode, mis võiks kuuluda näohooldusrutiini.\nannaliisa (E-poe klient) – 27/05/2020\nSaatuse tahtel sain antud toodet katsetada ja peab mainima, et sattusin sõltuvusse. Minu väsinud ja tuhm näonahk sai uue ja terve jume ning uue hingamise. Teismelise tütre problemaatiline näonahk muutus peale nädalast kasutamist puhtamaks ning säravaks. Kindlasti soovitan kõigile kellel on muresid vistrikutega.\nmaariapoldmae (E-poe klient) – 27/05/2020\nAngervaksa lilleveel on küllaltki tugev taimne lõhn (mitte ära ehmatada!), aga seda vaid korraks – peale piserdades – see tõesti hajub mõne sekundiga.\nMul on endal pigem kuivusele kalduv näonahk ja saan kinnitada, et angervaksa lillevesi sobib kindlasti kasutada ka kuivale nahale ilma seda kuivatamata. Mina kasutan seda enamasti piserdamiseks seerumite ja/või näoõlide alla, kuid aega-ajalt ka päeva jooksul värskendamiseks. Kasutuse osas mugavalt mitmekülgne sobides nii nahahooldusrutiini juurde kui ka jumestuse kinnitamiseks/värskendamiseks.\nKui rääkida pakendist, siis see on ideaalne – šikk klaaspudel, mis ilus ja keskkonnasõbralik ning super spreiotsik! Lillevett on mõnus ühtlase õhkõrna udupilvena näole piserdada, mistõttu on seda väga meeldiv jumestuse peal kasutada – ei mingeid suuremaid veepiiskasid mööda põski alla libisemas ega puudrit rikkumas. Olen spreipudelites erinevaid näoveesid omajagu kasutanud ning omajagu pettunud just spreiotsiku tõttu – LUMI omas Sa ei pettu!


Konkurss „Tallinna linna lumemurdja“ > Tallinn\nKonkurss „Tallinna l...\nKonkurss „Tallinna linna lumemurdja“\nKonkursi eesmärk on välja selgitada ja tunnustada Tallinna linnas tegutsevate korteriühistute ning erakinnistute puhastusaladel töötavaid eeskujulikke majahoidjaid, kelle ülesanneteks on lume- ja libedustõrje teostamine ning kinnistu heakorra tagamine.\nKuni 16. märtsini 2018 toimuv konkurss on avalik ja sellele võivad kandidaate esitada kõik linnaelanikud. Konkursi läbiviimiseks moodustatud korraldustoimkond valib linnaosade valitsuste poolt esitatud kandidaatide seast eeskujulikuma majahoidja ning tunnustab kahte majahoidjat.\nKandidaate hinnatakse kahes etapis: linnaosade valitsused tutvuvad esitatud kandidaatide poolt hooldatavate puhastusaladega ja küsitlevad elanikke, parimaks osutunud kandidaat edastatakse korraldustoimkonnale, kes langetab lõpliku otsuse parima majahoidja väljaselgitamiseks.\nKonkursi tulemusena välja selgitatud eeskujulikumale majahoidjale omistatakse „Lumemurdja 2018“ tiitel, lisaks tunnustatakse kahte majahoidjat. Korraldustoimkond langetab otsuse ja avalikustab auhinna saajad Tallinna veebilehel 2018. aasta märtsis.\nKristiine linnaosast on pälvinud neli majahoidjat „Lumemurdja“ tiitli:\nEvi Ennemuist 2010. aastal KÜ Tüve 14/16,\nViktor Vassiljev 2011. aastal KÜ Kotka 6,\nPraskovja Kuhtnekova 2013. aastal sai II koha KÜ Sõpruse 8 ning\nKarl Toomingas 2014. aastal KÜ Tulika 50/52.\nHooligem oma tublidest majahoidjatest ning esitage nad „Lumemurdja“ konkursile!\n21. detsembrist 2017 kuni 16. märtsini 2018 toimuv konkurss on avalik ja sellele võivad kandidaate esitada kõik linnaelanikud. Kandidaadid iseennast esitada ei saa.\nKristiine linnaosa elanikud saavad kandidaate esitada linnaosa valitsuse e-postil anu.sygis@tallinnlv.ee või kristiine@tallinnlv.ee, telefon 645 7118 või 645 7100.


Miks läheb kurgus ja kuidas sellest lahti saada? - Hüpoplaasia 2020\nVälised stiimulid. See rühm hõlmab korraga mitut tegurit: suitsetamine, regulaarselt alkoholi kuritarvitamine, vürtside ja vürtside rohkus ja ebasoodsad ökoloogilised olukorrad. Spetsiifilise stiimuli süstemaatiline mõju (või keeruline samaaegselt) sunnib kõri reageerima. Seepärast on selle sees olev lima - mitte ainult kaitsemehhanismi ilminguks, vaid ka immuunvastusest.\nNinaüleserva kaasasündinud anatoomia aitab kaasa ka limaskesta sekretsiooni kuhjumisele neelus. Soodushäirete varajane avastamine võimaldab ravi lähitulevikus. Esmalt peate pöörduma terapeudiga. Kui teil on vaja konsulteerida ENT-arsti, gastroenteroloogi või pulmonoloogiga, suunab see spetsialist oma patsiendi külastuse kitsa profiili kolleegidele. Teatud juhtudel, kui allergikute osalemine on vajalik, külastavad nad ka seda arsti.\nAbiainete terapeutilised meetodid hõlmavad mineraalvee sissehingamist: koos bronhodilataatori või värskelt valmistatud kummeli keedisega. Protsessi parema läbiviimise jaoks võite kasutada nebulisaatorit - spetsiaalset maski, põhiseadet ja liitmikke sisaldavat seadet. Eelnevalt ettevalmistatud terapeutilist lahust valatakse seadme põhiosa libisevasse sektsiooni, mask pannakse näole. Spetsiaalse nupu abil, mis asub nebulisaatori korral, on soovitud protseduuri kestus. Patsient hingab tervendavat lahust, mille langevad hingamisteede pinnad.\nSelline toode, nagu maisiõli, on juba pikka aega olnud imestuseks ja selle saate osta kõigis suuremates kauplustes. Ja kiusatus on täielikult alustada maisiõli kasutamisega tavapärase päevalilli asemel, seda enam, et leiate selle toote toidu kasulike omaduste kohta palju artikleid.


Rada7 -- Ziggy Wild\nartistid » foorumid » artistid ja reliisid » Ziggy Wild\n20-04-2013 | Lisas: The Risky\nZiggy Wild on neljaliikmeline Eesti noorema generatsiooni rock ansambel, mis on tegutsenud 2012.aasta sügisest alates. Bändi muusikat iseloomustab vanakooli rock-i sound, kaasahaarav meloodia ning nakkav energilisus.\nZiggy Wild is an Estonian rock band formed by four young people in the autumn of 2012. The band has an old school rock sound and its music captivating melody, and the live performances are unforgettable because of the contagious energy the young musicians have.\nKõik on väga hea ja tore, kuid on tohutult palju klišeesid, mis kogu asja ebahuvitavaks teeb. Bändi enda nägu on puudu. Midagi, mis vajutaks pitserina ja paneks mind teid armastama.\nN2gu kujuneb ajajooksul, settides omas mahlas. Muusika osas v6iks samas julgelt mingit kolmandat joont juudre panna, gnr'ist vist t2nap2eval natuke keeruline uusi hitte v2lja pigistada, mis nt raadios s2rada v6iks. Teisiti mine tea, vb 6ige aeg vana saund uuel esitusmoel elustada. iiigatahes lives t66tavad nad lihtsat v6rratult :)\nZiggy Wildi kitarrist, kes sa tulid TMW ajal Kraalis uurima, et miks mulle ZW ei meki ja ma olin hoopis teisel lainel ega tahtud vestlusse laskuda (pealegi olin enne TMW-d Kraalis teie bassimehega just pikalt neil teemadel rääkinud), siis siin on Ghola veidi lahti seletanud mida ma pidasin sõna "üheplaaniline" all silmas. Kusjuures ma tõesti ei viitsi ka laivis väga vaadata sellist asja mis end kahe looga kätte annab. Kõrvutades teid teise sensatsioonina kerkinud bändi Deathcatsiga, siis nemad on muusikaliselt tõepoolest mitmeplaanilisemad, kud lives küündimatumad. Ja üldse - me elame YouTube'i ja Wikipedia ajastul ning ikka ei oska te kuradi noored, kel on kordi rohkem infokanaleid kui minu eakaaslastel omal ajal, teha muud kui võtta see kõige suurem ja äraleierdatum bänd ette ja hakata maha vehkima. Tore, et teete, kuid õhukese kultuurikihi peal kaua/kaugele ei libise. Populism. Onud õlalepatsutajad a la Ukareda unustage ära ja töötage oma žanri ajatelg koos paari hargnemise-ristumisega läbi. Kui vaistu on lisaks teadmistele, teete lõpuks päriselt ägedat bändi, millest võib asja saada. Kui pole, olete oma aja siin musamaastikul ära ja nägemist. Arhetüüpide ristamine on võtmesõna, mitte kodukootud kloonimine.\nVäga loodan, et siin saab alguse uus staarteema täis tuliseid mõttevahetusi, sisukaid ja sisutühje vaidlusi, isiklikke solvanguid ja muud head.\nJah, oleks jälle lugemist radas :)\nPalun ei, ma ei viitsi kurat teab mitmendat korda peaga vastu sama seina jooksma hakata. Olge palun mõistlik bänd, tehke oma sisuga tööd ja vaatame järgmise õuntesaagi pealt uuesti. Toredad noored inimesed nagu te olete.\nJa üldse - me elame YouTube'i ja Wikipedia ajastul ning ikka ei oska te kuradi noored, kel on kordi rohkem infokanaleid kui minu eakaaslastel omal ajal, teha muud kui võtta see kõige suurem ja äraleierdatum bänd ette ja hakata maha vehkima.\nhahaa, sekundeerin (laiemas kontekstis).\nKarvane tunne, et Cyberbear ei saa isegi unes Deathcatsist rahu. Ei tea ainult kui märjad need unenäod on.\nZiggy Wildi kuulates tuleb mul millegi pärast esimese asjana pähe No More Friday's. Samasugune jõuline vokaal ja samasugune kirglik esitus. Kõik on kuradi hea, kuid vahelduseks tahaks avastada siit pinnalt ka midagi, mis paneks südame kaks korda kiiremini lööma ja mis ajaks naabrid vihaseks, sest lihtsalt ei suuda volüümi maha keerata. Kui ma kuulan mõnda lugu, siis ma tahan, et mu silme ette kerkiks higi, veri, pisarad - mitte tolmune bändiruum. Tuletaks meelde, et Ziggy Stardusti albumil on eraldi välja toodud "To be played at maximum volume." Hetkel olin ma sunnitud seda pigem maha keerama.\nTeemajätkuks - Pat Benatar on lahe\nTäiesti kuivad. Ma lihtsalt toon nad praegu esile nähtusepõhise jõulise esilekerkimise näitena puudujääkide kiuste. Sesuhtes, et kui maailma muinasjutud taanduvad seitsmele arhetüübile, siis ega me muudeski asjdes vist lõpuni väga originaalsed olla ei saa\nEi noh, selliseid bände on ennemgi siin olnud ja tuleb ka veel peale seda. Täitsa okei tundub ju paari loo põhjal.\nLas tuurivad,lihvivad,kirjutavad. Selline rokk on nagu lihajakartulid, siin paari kuuga kohe mingit suurt revolutsiooni ei saagi teha. Lihtsalt lootust, et ajaga lihtsalt paigal tammuma ei jää.\nMa pean kõik enda sõnad Ziggy Wildi teemal tagasi võtma. Amme Rockil olnud esitus oli lihtsalt suurepärane. Pole tükk aega sellist feelingut lavalt kätte saanud\nEile Krahlis Noortekal... Ziggy Wild läks peale ja temperatuur ruumis tõusis lakke. Fenomenaalne värk ikka :)\nLives täiesti võitmatu ettevõtmine, mul olid kananahad ihul.\nSõnadejärjekord sai nüüd nagu sai, aga kavatsetud mõtteväljendus on ilmselt selge.\nNägin mõni aeg tagasi Terevisioonis. Päris hea show oli.\nSee asi on muidugi jätkuv, et ükski kolmest laulust lauluna meelde ei jäänud ja praegu ma neid meenutada ei suuda isegi natuke mitte. Aga laiv!!! Selline laav, metsik. :)\n(Kui neid laule just neli ei olnud - show oli nii kõva, et ma ei hakanud ziggy puhul isegi lugema, kui palju-mida tehti :P)\nZiggy Wild võistleb ainsa Eesti bändina Poola rokkfestivalil: "Võidu korral soojendame Robert Planti ja ZZ Top'i"\nZiggy Wild võtab mõõtu järgnevate ansamblitega: Ortalion (Poola), Garbanotas (Leedu), Jamie Lee Band (Saksamaa), Kelvin (Norra), Silhouette (Taani), Kitava(Leedu), Coal & Crayon (Saksamaa), Brontupisto (Norra), Rock&Roll; Train (Taani), Dawn (Soome), Floop (Soome), Crow Mother (Läti), Laime Pilniga (Läti).\nZiggy Wildi viimane singel "Wanted Man"\nAwesome! ZZ Topile on ZW väga väärt soojendus, ma usun. :)\nZiggy Wild lajatab uue singli ja metsiku kontsertiga\nTäna, 26. aprillil ilmus rock bändil Ziggy Wild uus ning energiast pakatav singel ‘’Saint’’, mille esmaesitlust saab kuulda õhtul U3 kontsertklubis.\n‘'Meie uus singel ‘’Saint’’ räägib oma sisetunde kuulamisest ja enesele kindlaks jäämisest. See on soundtrack inimesele, kes võitleb oma unistuste nimel ja ei anna alla ka siis, kui kõik tundub võimatu’’ sõnab Ziggy Wild-i solist Laura Prits.\nLoo vokaalid salvestas Taavi Paomets. Intsrumentaalide salvestuse ja loo miximise tegi Joonas Murand ning loo master valmis Siim Mäesalu käe all.\nLugu esitletakse esmakordselt lavalaudadel täna U3 kontsertklubis, kus astub üles ka 70ndate mõjutustega Soome rock bänd The Black Bubbles, kelle solist Niina on tuntud ka eduka Soome bändi Barbe-Q-Barbies trummarina.\nAasta alguses andsid Ziggy Wild ja The Black Bubbles eduka ühiskontserdi Helsingis Lepakkomies Baar-is, kus The Black Bubbles esitles oma uut kauamängivat. Nüüd on kaks naisvokalistiga rock bändi taas jõud ühendanud ning valmis kütma kuumaks ka kõige heldemad kodumaa pojad ning tütred.\nLisaks Ziggy Wild-ile ning The Black Bubbles kontserdile keerutavad laval plaate DJ Andres Uibo, DJ TSR ning alati särav DJ Girti Suun.


Kipper.ee • Vaata teemat - M: Maxi 68\nPostitatud: Teisipäev, 21 Aug 2018 12:58\nLiitunud: Esmaspäev, 19 Juun 2017 09:19\nMüügis 4 aastat suvekoduna ja hea sõbrana teeninud merejaht.\nSoov on leida meie Monica EST-622 le uus ja tubli omanik kes teda ikka merele viiks ja tema eest jätkuvalt head hoolt kannaks.\nJaht on hea ning merekindel. Talub ka tugevamat tuult ja algajat juhti. Jahil on B katekooria, ehk avamere klass. Varustuses on olemas kõik vajalik.\nJahil on ökonoomne 4 taktiline päramootor. Tänu päramootorile on jäänud alles hulk ruumi sisepanipaikade jaoks. Päramootor on juhitav trosside abil ka otse kokpitist. Ka kõik otsad on toodud kokpitti mis teeb paadi käsitlemise mõnusalt kergeks. Jahti on korralikult igaastaselt hooldatud.\nJahi kajutis on seinakatted vahetatud, madratsid ja madratsikatted uued. Kajuti laest on vanad katted eemaldatud - vajab uusi katteid või lihtsalt lae ülevärvimist. Kõik puitosad kajutis lihvitud ja uuesti lakitud.\nMaxi 68, 1977, Rootsi.\nInimesi lubatud pardale max.7\nPikkus 6.8m ja Laius 2,4, süvis 1,3m\nGroot 10m2 , Genoa 15m2(rull), Foka 11m2 (rull), Spinnaker 39m2.\nPurjeid on heas korras.\nGroot- ja esipurjekate.\nTugeva tuule puhuks on Groot purjele tehtud kahed rehvimisaugud ja esipurje saab vajadusel rullile kokku kerida.\n4-taktine korralik pika jalaga Honda 5HP päramootor 2015. Iga aastaselt on käinud Honda esinduses hoolduses. Ei suitse ja ei võta õli. Ökonoomne. Bensiini tarbib 1 l/h\nPlast, osmoosikahjustused puuduvad, värskelt 2018 kevadel mürgitatud.\nGPS Magellan 315 – varu gps. (Töötab nii patarei kui paadi aku pealt)\nVHF statsionaarne raadio 25W – Nexus NE2000, antenniga mastitopis\nVHF käsiraadio Standard Horizon HX870E\nVHF käsiraadio 1W/5W – varu – töötab ka patareide pealt\nAIS saatja/vastuvõtja B-100\nRaadio antenni jagaja S-100 VHF\nRadari vastuvõtja Mer-Veille\nLogi Nexus – sügavus, kiirus\nPinnipiloot Raymarin p70S ( EV-1, ACU-100 ) - 2016 asendamatu abimees pikkadel sõitudel ja ka lühematel otsadel ja üksi sõites.\nUniversaarlne näidik Raymarine i70s - 2017\nUniversaalne andur Raymarine - sügavus, kiirus, temperatuur.\nAku tasemenäidik BM-2\nPäikesepaneel + kontroller Victron Energy.\nWallase ahi – 1800W - hetkel kahjuks rikkis, vajab hooldust.\nWC – korralik, mitte kohver.\nUjumisredel – korralik uus redel, et veest välja tulemine oleks mugav igas vanuses reisijale\n2x Manuaalpumbaga töökindel kraanikauss – mere/magevesi\nSony FM raadio/cd/mp3\n2x 80Ah uued akud (2018) ja uus massilüliti 1, 2, 1+2, off\nKaivool ja akulaadija akudele + 50m pikendusjuhe koos üleminekutega ja vargapesaga.\nVendrid ja vendrikatted (2017)\nOtsad, soodid – kõik on olemas ja varuks kah veel.\nPukk ja paadikate:\nOlemas ka korralik reguleeritav metall pukk ja paadi mõõtude järgi tellitud PVC kate.\nPaukvestid 150N 5tk (taadeldud)\nTulekustutid 2 tk\nHobuseraud – päästerõngas koos reelinguhoidikuga\nAnkrulint roostevabal rullil 50m.\nRoostevabad tassihoijad 2 tk.\nUus manuaalne pilsipump.\nElektriline pilsipump ujuklülitiga koos elektrilise hoiatussignaaliga (lüliti: manuaalne, automaatne, off).\nJahi seisukord on väga hea.\nHind koos täisvarustusega on 7999 € ( pole kivisse raiutud )\nPurjejaht ise seisab Pirital ( kai eest tasutud kuni selle hooaja lõpuni ). Helista ja lepi kokku vaatamiseks sobiv aeg.\nPaadiga tulevad kaasa elektroonika kasutusjuhendid ja Eesti merekaardid I, II, III.\nMõned fotod: https://www.dropbox.com/home/Monica%20EST-622\nKontakt: +372 530 51 52 1


«Lendav ameeriklane» musta purje all - Arter - Postimees +\nEsimesel korral paistab foiliv katamaraan suisa ebamaise nähtusena. | FOTO: Mihkel Maripuu\nMuidugi olen kuulnud «lendavatest» laevadest. Kes ei oleks? Tiiburid käivad ju mitu korda päevas Tallinna ja Helsingi vahet. See ei ole midagi erilist. Šveitsi ettevõte Supramar tõi esimese «foiliva» paadi, Freccia d’Oro või Kuldse Noole turule 1952. aastal. Tehnoloogia oli olemas juba varem, aga praegu seisab mu ees tuule jõul liikuv alus. Katamaraan küll, aga siiski purjekas. Mis valemiga see õhku peaks tõusma?\nSäästkem end siiski valemist (seda pole keeruline leida) ja heidame «foilimise» mõistele lihtsa talupoja pilgu. Miks lennukid õhus püsivad? Tiiva kuju on selline, et kui lennuk suurel kiirusel edasi sööstab, tekitab tiiva all ja kohal erineva kiirusega voolav õhk rõhkude vahe tõttu aerodünaamilist tõstejõudu, ühel hetkel ületab see lennuki massi ja kergitab kogu masina õhku. Sisuliselt sama protsess toimub ka vees. Õige kujuga tiib tekitab suurel kiirusel edasi liikudes tõstejõudu ja see omakorda tõstabki «tiivulise» aluse veest välja. Lihtne ju? Keeruliseks läheb asi arvude juurde jõudes. Lennuk vajab õhku tõusmiseks minimaalselt 150–250-kilomeetrist tunnikiirust, purjekate kiiruse maailmarekordiks on praegu «vaid» 121,1 km/h.\nEnt ärgem takerdugem keskkooli füüsikasse! Täna olen vaatama tulnud «lendavat» katamaraani, mis kannab nime NACRAF20 Carbon FCS. NACRA tuleb kokku nimetuse North-American Catamaran Racing Association esitähtedest. FCS on lühend Flight Control System’ist. See on süsteem, mis võimaldab meeskonnal alust seadistada ka keset «lendu», ja 20 näitab purjeka pikkust jalgades.\nKohe kui katamaraan katete alt vabastatakse, on selge, et tegemist ei ole Härrasmehe Pühapäevapurjekaga. Dr Monokkel ja Kapten Sametvest jäid täna kaile. Piip ja Prillid pardale ei mahtunud. See siin on hardcore. See on Kiirus Kuubis.\n«See on süsinikkiust?» küsin purjele osutades. «Jah, see kõik on süsinikkiust.» «Kogu puri siis?» ei saa ma päriselt aru. «Ei, kogu paat,» kõlab napp vastus. «170 kg.»\n170 kilo – meie kolm, kes me pardale läheme, kaalume kindlasti kokku rohkem kui 170 kilo. Ma võrdlen kõike pesuseebist õhtuooteni autodega ja ümber ei saa sellestki siin – NACRA F20 on nagu tänavasõiduks sobimatu rinkarelv. Pagani Zonda R või Ferrari FXX. Ehitatud ühe kindla eesmärgiga – sõita kontrollitud tingimustes hästi-hästi kiiresti.\nAsjaarmastajast hobipurjetajat jahmataks ka turvavarustuse hulk, mis enne merele minekut selga tuleb ajada. Veekindel ülikond, vahesokid, eri-haarduvad papud, purjekindad, rakmed, spetsiaalne päästevest, kiiver. Lahingvarustuses tekib tunne, et hapnikuballoon lisaks ja sama hästi kui merele, võiks ka Marssi koloniseerima minna.\n«On siis suur tõenäosus ümber minna?» küsin naljatleval toonil. «Jah,» kõlab lühike vastus. «Sa oled palju ümber käinud?» sondeerin veel pinda. «Jah.» Selge – see ei saa mingi naljategemine olema. Kinnitan mõttes turvavöö.\nSihtotstarbelisust rõhutab ka tõik, et Nacra F20 FCS vajab merele pääsemiseks enda kõrvale abipaati ja minimaalselt kaht meeskonnaliiget. Maksimaalselt kolme, nii et mänguruumi pole palju. Hakkab koitma, miks ei ole tegu pühapäevakruiiseriga.\nVaevu oleme sadamakaide vahelt välja jõudnud, kui saab selgeks, mismoodi see aparaat kiirendab. Miski, mida vaid tuul tõukab, ei tohiks nõnda liikuda. Hääletu, kaalutu sööst. See tunne on ebamaine. Ekstrafüüsiline. Ja siis... Siis tõuseme õhku.\n«Mis mõttes see hõljub vee kohal? Nagu lendab või? Pole võimalik.» Umbes 30–32-sõlmelise (55–59 km/h) kiirusega Kakumäe lahe kohal lennates käib mul adrenaliinitulva vahel peast läbi, et sellel siin on klassikalise purjepaadiga sama palju ühist kui kuumaõhupallil reaktiivhävitajaga. Tunne on, nagu ei kihutaks me enam mitte ruumis, vaid ajas, ja appi, see on nii fun!\nElon Muski kavandatavat Hyperloopi nimetatakse juba praegu uueks, viiendaks transpordiliigiks. Samamoodi tunnen, et see siin on nagu mingi täiesti uus purjetamisliik. Võib olla, et huvitav vaheetapp jääpurjetamise ja avakosmost ning lõputut vaakumit nõudva valguspurjetamise vahel.\nAdrenaliini voolab kui kraanist. Mul pole nii lõbus olnud sestsaati, kui enne jäärajale minekut oma esimese bemmi difri «lukku keevitasin». Tunnen, kuidas isegi tihedas suvevihmas kõrbeb mu näole see idiootne pool-orgastiline irve, mida vaid kiirus esile suudab manada.\nAbipaadis sadamasse tagasi suundudes poeb taanduva adrenaliinivoo foonil südamesse kummaline tulevikuigatsus. See on tuttav nõukogude ulmeromaanide seltsis veedetud lapsepõlvest. Erutav progress, ma ei saa sinust küllalt. Tahaks juba näha, kuidas Eloni Hyperloop inimesi läbi vaakumi viib, ja teha testilende Martini Jetpackiga. Tahaks kuulda Marsi koloonia esimese aasta kokkuvõtet ja lugeda India inseneri edukast antimateeria reaktori katsetusest.\nTahaks tulevikku. Aga enne veel tahaks kindlasti hõljuda nende sõgedate lendavate katamaraanide tiivul üle vee. Olin kindel, et minuga ei juhtu, aga näe, ikkagi jäin sõltuvusse.\nMeeskond näitab kuival maal ette, kuidas istuda ja olla. | FOTO: Mihkel Maripuu\nSüsinikkiu pealt NACRA F20 Carbon FCS'i ehitades kokku hoitud ei ole. | FOTO: Mihkel Maripuu\nPikkus: 6,20 m\nLaius: 3,20 m\nMasti kõrgus: 10,45 m\nFoka ruumala: 5,2 m2\nPeapurje ruumala: 21 m2\nSpinakeri ruumala: 28 m2\nKaal: umbes 170 kg (NACRA täpset kaalu ei avalikusta)\nHind: umbes 50 000 eurot


Vabariikliku noorteturniiri 5. etapp toimub juba laupäeval!\n14. mail toimub P. Kerese Malemajas Tallinna Maleklubi korraldusel vabariikliku noorte kiirturniiride sarja viimane ja otsustav etapp, mis on pühendatud Paul Kerese 100. sünniaastapäevale. Seni mängitud nelja etapi järel juhivad koondarvestuses: A-turniir (U8) – Janis Kaldmaa (Tartu SS Kalev); B-turniir (U10) – Oskar Saareall (Tartu SS Kalev); C-turniir (U14) – Georg A. Pedoson (MTÜ Vabaettur). Kokku on sarjas osalenud 226 last vanuses U8 kuni U14.\nViimase etapi eelregistreerimine palume teha hiljemalt 13. mail kell 18 Tallinna MK e-posti aadressil: See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. ning võistlejatel palume laupäeval kohal olla hiljemalt kell 10.30.\nNoorteturniiride sarja auhinnafond kokku on üle 2000€, sh. iga vanusegrupi koondarvestuse parim saab auhinnaks maleprogrammi Chessbase 13 - Starter Package. Noorteturniiride sarja toetavad Hasartmängumaksu Nõukogu, Kultuurkapital, Tallinna SNA ning sponsorid.


Karikate ringreisi külastas 5500 inimest, heategevuseks koguti 7500 eurot - Delfi Sport\nKarikate ringreisi külastas 5500 inimest, heategevuseks koguti 7500 eurot\nPühapäeval lõpule jõudnud UEFA karikate ringreisist võttis osa 5494 inimest, vähiravifondi heaks koguti festivalidega 7500 eurot.\nEuroopa klubijalgpalli hinnalisemad karikad jõudsid kokku seitsmesse linna. Festivalialad olid avatud Tallinnas, Tartus, Pärnus, Viljandis, Paides, Narvas ja Kuressaares.\nÜrituste kaudu püstitasid mitmed Premium liiga klubid kodumängude publikurekordi. JK Tammeka jaoks sündis viimase 13 aasta kõrgeim tulemus, kui nende vastasseisu Viljandi Tulevikuga külastas 924 inimest. Tuleviku kodumängu külastas omakorda kõigi aegade rekordarv inimesi, kui tribüünidel käis klubi toetamas 633 pealtvaatajat. Narva Trans ületas oma senise klubirekordi ligi kahekordselt, kui neid toetas 824 inimest. Paide Linnameeskonna viigimängu Floraga jälgis Eestimaa südames 636 pealtvaatajat, mis on samuti nende kodumängude uueks rekordiks.\nJK Tammeka kogukonnajuht Heiko Sallok sõnas, et Tartus läks üritus igati korda. „Tamme staadionil möödus päev kenasti. Usun, et tänu karikatele jõudis mängule tartlasi, kes siiamaani pole staadionil nii tihti käinud. Nii palju, kui ma kuulsin tagasisidet tuttavatelt ja inimestelt, keda olime üritusele kutsunud, olid neil väga südantsoojendavad emotsioonid. See on kindlasti hea koht, kust edasi minna.”\nKarikate ringreisiga toetati ühtlasi ka vähiravifondi „Kingitud elu“. Kõik Premium liiga klubid panustasid omalt poolt poole piletimüügist saadud tuluga, lisaks viidi mängudel läbi heategevuslikke oksjoneid. Kokku kogunes erinevate tegevuste tulemusel 6000 eurot, festivalialadel väljas olnud annetuskastidest lisandus veel 1500 eurot.\n„Meil oli rõõm olla ringreisil kaasas ning koguda kokku jalgpallikogukonna heateod. Täname jalgpalliliitu, kõiki Premium liiga klubisid ning igat panustajat – üheskoos kinkisite kellelegi lootuse ning võimaluse elada,” lausus vähiravifondi „Kingitud Elu” juhataja Toivo Tänavsuu.\nKarikate ringreisi üks korraldajatest Teet Allas leidis, et enne ringreisi seatud sihid said ilusti täidetud. „Jäime ringreisiga väga rahule. Kõik, mida soovisime teha, õnnestus. Üheks eesmärgiks oli Premium liiga klubidele tuge pakkuda kodumängude läbiviimisel ja publikuarvu vaadates läks see korda. Tänu heale koostööle klubidega projekt õnnestuski. Karikate ringreis ilma mängudeta poleks tõenäoliselt sellist publikuhuvi toonud. Üritus õnnestus ka heategevusliku poole pealt, kui saime vähiravifondile koguda arvestatava summa.”\nÜhtlasi jagus tal tänusõnu inimestele, kes panustasid ürituse õnnestumisse. „Korraldajatele oli kogu see asi suur väljakutse, ringi sai sõidetud üle 2000 kilomeetri. Jalgpalliliit tahaks kindlasti tänada kõiki klubisid, vabatahtlikke, koostööpartnereid, omavalitsuste juhte, kes käisid üritusi avamas ja kindlasti kõiki inimesi, kes võtsid festivalidest osa.”\nKuigi ringreis on lõppenud, on karikad 14. ja 15. augustil vaatamiseks väljas Vabaduse väljakul avatud fännialal, kus lisaks toimuvad sporditeemalised viktoriinid ja erinevad mängud, kus võitjatele on auhinnaks UEFA Superkarika finaali piletid. Esinevad Liis Lemsalu ja Púr Múdd, aset leiab ka UEFA Superkarika ühisvaatamine.


LAGERTHA_ profiil | Cam Nude Live\n26, Vähk, Russia, Rostov\nViimase sisselogimise aeg: 23.09.21 9:56:22\nKlõpsates nupul, tõstad LAGERTHA_ esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. LAGERTHA_ hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja LAGERTHA_ kohta\nKasutaja LAGERTHA_ tööaeg\nKasutaja LAGERTHA_ amatöörvideod


Haukumise probleem üliaktiivse koeraga | Koerakuulaja vastab | Koer.ee\nMinul on mure 1,8 aastase taksiga. Ta oli väiksena väga sõbralik ja tahtis kõigi inimeste ja loomadega lihtsalt suhelda, neid tervitada, kuid asi muutus umbes 3-4 kuud tagasi. Nimelt olen väga palju igasugust kirjandust lugenud, kuid Jan Fenneli meetodini jõudsin liiga hilja. Lugesin nii Koerakuulajat, kui ka Koera parim sõber ning nüüdseks olen umbes 3-4 kuud tegelenud ka nende meetodite rakendamisega.\nPaika olen pannud söömise, uksest väljumise, külalistega on aeg-ajalt probleeme, sest teda ei peata millegiga, kui keegi on ukse taga.\nJalutuskäikudel ta siiski üritab ikka kogu aeg juhtida ja mind tirida, kuid jään kohe seisma või keeran otsa ringi. Tavaliselt viin ta siis ka uuesti ära tuppa, kuid miski ei mõju. Kõige hullem on see, et ma ei saa aru, mis ma valesti teen. Koera elueesmärk on kõik inimesed ja vastutulevad või mööduvad koerad, jalgrattad jne ära süüa lihtsalt. Tekib tunne, et jalutad lõviga, kes lume seest välja ei paista. Ma ei ütleks, et tegu on vähese sotsialiseerimisega, kuna koer sai ju mõned kuud tagasi veel kõigiga läbi.\nNooremana oli tal palju probleeme-häda tuppa tegemine kuni 1,5 aastaseni, küprokseinte närimine, diivani purustamine, ühesõnaga väga destruktiivne käitumine kõige suhtes, mis ette jäi, kuid muud mured kadusid üleöö ja siis tekkis see agressiivne haukumine. Tolmuimejat ja muid liikuvaid asju kardab ka meeletult ja ründab, kuigi olen üritanud luua positiivseid seoseid, nüüdseks ta lihtsalt läheb ära, kui tolmuimeja välja võtan.\nSuurim mure on meil ka toas haukumine, kui kortermaja trepikojas keegi kõnnib- kiidan teda alati korra selle eest, et ta mind hoiatab, kuid on väga tüütu, sest kogu aeg keegi kõnnib koridoris. Ta lihtsalt haugub iga krõpsu peale.\nMa saan ise ka aru, et positsioon on paigast ära ja tema, kui juht püüab karja hoiatada ja kaitsta nii toas kui õues. Aga ma nii tahaks teada, et mida ma siis ikkagi valesti teen. Tean, et olukorda nägemata on seda raske hinnata, aga proovin veel kodust olukorda lahti kirjutada.\nÜks tavaline tööpäev:\nHommikul käime õues nii, et enne rahuneb, siis õue, lõunal samamoodi, uksest alati mina enne,kuigi ta ei suuda eriti oodata ja nii nihverdab ukse juures, enne äraminekut ei tee koerast välja. Nii, kui tulen koju, ei tee ma ta keksimisest nii kaua hetkekski välja, kuni näen, et ta läheb omaette ja on täiesti rahulik, siis kutsun, tervitame, aitab, ja lasen jälle veidi rahuneda, kutsun õue, hakkab peale tants ja trall-üles hüppamine, jätan õue minemata rahuneb, proovin veel, kuni saab. Õues juba väldin teisi koeri, tundub, et see agressiivsus on tekkinud hirmust. Mäng lõppeb ja algab siis kui mina tahan. Sööki serveerin endale tema vaatab kõrvalt, kuidas ma niiöelda tema kausist söön, ta teeb seda rahulikult ja on harjunud, et mi9na teen seda enne ja annan talle kausi siis, kui ta ilusti ootab. Kausi korjan kohe ära, kui koera huvi kaob, kui ta ei söö jääb ilma. Magab ta ikkagi voodis, kuna väikesena sai lubatud- ta ootas alati kuni magasime ja siis tuli voodisse.\nKoolis ei ole ma koeraga käinud, kuid põhikäsklused olen talle ise õpetanud. Kui koerale otsa vaatan keerab ta pea ära- olen kuulnud, et karjas panevad koerad niimoodi hierarhia paika.\nVeel selline info, et koer on olnud väikesest peale väga aktiivne. Nimelt ei väsi ta peaaegu kunagi minuga mängides. Samas, kui ta mängib oma õega, siis on ta koju jõudes nii väsinud, et magab pea ööpäeva. Olen talle mõelnud väga erinevaid mõtlemisülesandeid, kuna füüsiliselt pole teda üldse võimalik väsitada. Samast pesakonnast teised on kõik väga rahulikud, kuid minu koeral on nagu sipelgad, ta ei saa sekunditki paigal püsitud. Rahustan teda tihti ja masseerin, aga ta lihtsalt sahmerdab muudkui ringi. Kui mängime peitust leiab ta asju kahe sekundiga ja kui öeldakse, et kongid annavad tegevust tundideks, siis temal on see vaid minutite küsimus. Ma ei tea enam, mis mänge välja mõelda, kuna kõik on vaid hetkeks, ja samas püsamatuse tõttu on raske ka midagi muud õpetada.\nSamas, kui ma kõike järgin, mida Jan Fennel soovitab, siis oleks ju ikkagi 4 kuuga tulemusi näha olema. Kuna see iga oma ka selline keeruline, äkki läheb meil kauem.\nÄkki on võimalik ka kirja põhjal öelda, mida ma valesti teen, palun nõu.\nMurelik taksi sõber\nKuigi kirjast tuli juba nii mõndagi väikest välja on täpsema ja just teile sobiva vastuse andmiseks, nagu ka ise mõistate, vaja olukorda näha.\nLühidalt kirja põhjal:\nOhule reageerimine ehk üks neljast punktist on teil kogemata peapeale pööratud. - Koerale, kel on probleeme rahunemisega ei tohiks tegeleda üleskutseid tekitavates kohtades ja reeglina pannakse sellised koerad "koduaresti" st kujundatakse kodus korralikult rahunemine ning erinevatele häältele reageerimine ning alles kui need ilma küsimusteta toimuvad, viiakse koer vastu uutele üleskutsetele (selles etapis on reeglina üleminek juba suhteliselt valutu, kuna asjad eelnevalt paigas). Väljas käiakse vaid tõesti vaikses ja ohutus kohas ja ainult korraks häda tegemas. Mida rohkem kordi koer saab endale välja endiselt kinnitada kaitsesse mineku vajalikkust seda tihemini nullitakse ära teie kodused jõupingutused.\nHaukumine, nagu iga ebameeldiv pidev impulsiivne käitumine, vajab pidevat käitumisjada kus oleks koerale selgelt määratletud tulemused (temale kahjulikud) mis tuimestaks tegevust ning kasvataks enesekontrolli läbi kasuteguri eemaldamise. Kui 4 kuu jooksul ei ole tänamine aidanud tuleb olukorra kontrolli alla saamiseks kasutada järjepidevat lahendust, mis sobiks just teie ja teie koera käitumisega. Antud ühest vastust siinkohal anda ei ole võimalik.\nPidev energiarohkus viitab samuti võimetusele rahuneda (instinktijärgne kohustus kontrollida olukorda loob selle pinge). Tulevikuks kui kodune rahunemine on tööle hakanud võiks väljas tegeleda jälje õpetamisega, selle kohta saate uurida nii internetist kui oma ala spetsialistidelt hiljem lisainfot. 10 minutit õigesti tehtud jälge = 2tundi aktiivse jalutuskäiguga. Kong on üks ohtlik element AB meetodi kasutuses kuna tihti jäetakse koer Kongiga üksi tegelema- kongis olev toit on aga samuti toit ja sellega saab kenasti omanikule soovikorral zesti teha. Kongi ja muid mõttetööd ergutavaid spetsiaalseid mänguasju kus kasutatakse toitu kasutada ainult enda juuresolekul ning eemaldada nagu toitukausski kui ise lahkute. Kongi jagub kauemaks kui sinna lisatud täidis on külmutatud.\nTeiseks ei ole kirjast aru saada täpselt kuidas käib teil uksest enne väljumine ja sisenemine. Tihti korraldatakse seda hääle ja rihma abil ning sealt tuleb juba juurde palju vastukäivatest seostest tulenevaid probleeme.\nHetkel läbi interneti ei ole võimalik rohkem täpsemaid nõuandeid kahjuks jagada, stsenaariume vastavalt erinevatele iseloomutüüpidele, kodusele käitumisele ja tingimustele on niivõrd erinevaid, et nõuanne võib osutuda mittesobivaks ning seega olla mitte kasuks vaid hoopis kahjuks.\nhambad koertenäitus kõrvad parasiiditõrje puugid sisehaigused terjerid vaktsineerimine


Vabandage, kas teie tellisite pitsa?\nTallinnas on neli suuremat pitsa kojukandefirmat, kes igal ajal appi tõttavad, kui häda käes: Pizza Americana, Peetri Pizza, Pizza 24h ja Everyday Eine. Kahe esimese firma puhul käib pitsa tellimine telefoni teel ning Pizza 24h rahuldab nõudmised, mis on esitatud telefoni või elektronposti teel. Everyday Eine kaudu saab pitsa tellida vaid e-kirjaga.\nKohaletoimetamise hind on firmadel erinev. Oma maitsevaliku teeb igaüks ise.\ntellimine telefoni teel numbril 644 8837, pitsade kohaletoomine (kella 21ni õhtul) Tallinna piires maksab 45 krooni http://www.americana.ee\ntellimine telefoni ja elektronposti teel tel 050 11 185, http://www.pitsa24h.ee. Pitsade kohaletoomine Tallinnas maksab 60 krooni. Saab tellida Peetri Pizza pitsasid\ntellimine elektronposti teel http://www.evereyday.com. Pitsade kohaletoomine ajavahemikus (11.00?22.00) maksab 40 krooni. Pitsa tuuakse kohale ainult Tallinna piires. Saab tellida Peetri Pizza ja Pappa Pizza pitsasid.\ntellimine telefoni teel numbril 656 7567 või lühinumbril 1567, pitsade kohaletoomine (ajavahemikus 11.00?02.00) maksab 40 krooni, viie või enama pitsa tellimisel pitsade kohaletoomine tasuta


FOTOD | Pariisi üks kauneimaid kodusid. Heida pilk Coco Chaneli ajaloolisse, kunstiga täidetud korterisse - Anne & Stiil\nFOTOD | Pariisi üks kauneimaid kodusid. Heida pilk Coco Chaneli ajaloolisse, kunstiga täidetud korterisse\nKuulsast peeglitega kaetud trepikojast Coromandeli lakiga kaetud mööblini välja, Pariisis rue Cambon'il asuv Coco Chaneli kodu ja stuudio tema unistustele ja kirele, on lummanud moesõpru juba aastakümneid.\nMõeldes Coco Chaneli kodule, meenubki esimesena see trepikoda. Täpsemini selle maast laeni peeglid, mis teevad just sellest kohast kogu kodu staari. Iga peegel on sätitud erineva nurga alla, mistõttu, kui moelooja istus ülevalt viiendal trepiastmel hetkel, kui modellid temast mööda kõndisid, sai ta hinnata oma loomingut iga nurga alt. Šõude ajal nägi ta just sealt ka oma alumisel korrusel istuvate klientide reaktsioone, ilma et kliendid teda ennast silmaks.\nChaneli koju sisenedes ja korrus üles poole liikudes jõuad salongi, aga veel üks korrus üleval pool asus juba rõivakunstniku isiklik kodu. Korter on tänaseni samas seisus nagu päeval, mil Coco Chanel 1971. aastal suri ja sinna niisama uudishimulikel asja ei ole. Kui Karl Lagerfeld 1983. aastast moemajas ohjad haaras, veetis ta just seal aega, et koguda loomingu jaoks inspiratsiooni.\nSiiski, tuleb ära mainida, et Chanel ei maganud oma korteris, vaid läks igal õhtul üle tee asuvasse Ritzi, kus paiknes tema magamistuba. Rue Cambon oli päevasteks tegevusteks, nagu sotsialiseerumiseks ja töö tegemiseks.\nVaata ja imetle Pariisi üht kauneimat kodu:


Miks ma olen kõige halvem intervjuudes töökohtadele ja mida saate õppida? | Müük ja turundus - 2019\nMiks ma olen kõige halvem intervjuudes töökohtadele ja mida saate õppida?\nAvaldatud: Müük ja turundus • Vaatamisi: 23377\nTõeline tunnustus. Ma olen kohutav kandidaatide küsitlemisel. "susan, sa ei suuda edukalt tegutseda ilma hea intervjuu sooritamiseta," ütles hiljuti mulle sõber ja kaastöötaja omanik. Miks ma ei taha kandidaatidega intervjueerida, kui ajakirjanikuna küsitlen inimesi kogu aeg? Tõenäoliselt sellepärast, et ma ei keskendu sellele ülesandele nii palju kui ma peaksin. Mitmel nädalavahetusel intervjueeritavatel kandidaatidel pakkus mu sõber kätt. Nii et siin on mõned näpunäited, mida ta mulle jagas ja mulle edasi.\nTõeline tunnustus. Ma olen kohutav kandidaatide intervjueerimisel.\n„Susan, sa ei saa edukalt tegutseda ilma hea intervjuu sooritamiseta,” ütles hiljuti mulle sõber ja kaastöötaja omanik.\nMiks ma ei taha kandidaatidega intervjueerida, kui ajakirjanikuna küsitlen inimesi kogu aeg? Ilmselt sellepärast, et ma ei keskendu sellele ülesandele nii palju kui ma peaksin. Mitmel nädalavahetusel intervjueeritavatel kandidaatidel pakkus mu sõber kätt. Nii et siin on mõned näpunäited, mida ta mulle jagas ja mulle edasi.\n* Ära kiirusta. Esimene asi, mida mu sõber mulle tegi, oli intervjuude ajakavast piisavalt aega välja selgitada. Ärge pigistage neid teiste koosolekute vahel. See on oluline investeering, mida te teete, selgitas ta, et kohelda seda sellisena. Tegelikult olen otsustanud intervjuusid minu kontorist eemal hoida, et vältida segadust.\n* Ole valmis. Teine asi, mida ta mulle tegi, oli tõesti mõelda, millist tüüpi isikut ma praeguse töökoha avamiseks vajain. See on uus seisukoht, nii et mul on üldine ettekujutus sellest, mida ma vajan, aga ma ei olnud seda täielikult määratlenud. Nii et ma koostasin nimekirja kohustustest ja tööoskustest, mis oleksid kellelegi õnnestunud.\n* Küsi mõttevahetuse küsimusi. Tavaliselt kasutan tavapäraseid intervjuuküsimusi, mida te leiate mis tahes teemalises raamatus. Aga mu sõber julgustas mind esitama tööülesannetega tihedalt seotud küsimusi, et kandidaat saaks näidata oma seotud oskusi ja kogemusi.\n* Te ei ole võrgustik. Ma olen süüdi töökoha kandidaadiga rääkimisega nii palju, nagu ma tahaksin, et keegi, kellega kohtusin võrgustikuüritusel. See ei ole hea viis teada saada, kas see isik on keegi, kes on minu ettevõttele strateegiliselt sobiv. Nii et mu sõber meenutas mulle, et ma ei karda küsida raskeid küsimusi, et näha, kuidas kandidaat võib surve all töötada.\n* Otsi tagasisidet. Paluge kellelegi teisel vestelda või rääkida kandidaadiga iseseisvalt. Kandidaadi kohta saate rohkem kui teie enda vaatenurk. (Mu sõber on minu eelseisvateks intervjuudeks.)\n* Ära tee meeleheitlikke otsuseid. Kuna enamik väikeettevõtete omanikke on liiga palju tööd teinud, on lihtne teha otsuseid töölevõtmise kohta. Mu sõber hoiatas mind, et annan endale piisavalt aega, et leida „õige” kandidaat, mitte keegi, kes on lihtsalt “okei”.\nNende nõuandega relvastatud, ma arvan, et olen valmis eelseisvateks intervjuudeks. Ma jälgin tulevases blogipostis, et saaksite teada, kuidas ma seda tegin. Ja ma loodan, et need näpunäited on teile ka abiks.\nTõeline tunnustus. Ma olen kohutav kandidaatide küsitlemisel.\n* Te ei ole võrgustik. Ma olen süüdi töökoha kandidaadiga rääkimisega nii palju, nagu ma tahaksin, et keegi, kellega kohtusin võrguüritusel. See ei ole hea viis teada saada, kas see isik on keegi, kes on minu ettevõttele strateegiliselt sobiv. Nii et mu sõber meenutas mulle, et ma ei karda küsida raskeid küsimusi, et näha, kuidas kandidaat võib surve all töötada.\nLühike nimekiri lugemisraamatutest\nJuhid: suhelda arvukusest pigem kui vähesusest\nLisateave Trader Joe müügi kohta\nTwitter muutub suureks\n6 Suurt nimekirja väikeettevõtete omanike abistamiseks\nÜha enam naisi otsib edu Frantsiisimisel\nJune 16,2019 •Frantsiis\nKas soovite õnnelikke kliente? Alusta oma töötajatega\nHakka see, mida teete - enesehinnang


Eesti Põlevkivi hakkas killustikku Lätti eksportima - Tööstusuudised\nEesti Põlevkivi hakkas killustikku Lätti eksportima\nEile läks Aidu karjäärist Läti poole teele esimene rongitäis põlevkivi kaevandamise aherainest – lubjakivist purustatud killustikku.\nEsialgse kokkuleppe kohaselt tarnib Eesti Põlevkivi Lätti 15 000 tonni killustikku kuus, mis moodustaks ligikaudu poole 2005. aastal Aidu karjääris käivitatud killustikukompleksi ühe kuu võimsusest, kirjutas Põhjarannik.\nEesti Põlevkivi müügi- ja kvaliteediosakonna juhataja Illimar Partsi sõnul oleks võimalik Lätti ka rohkem müüa, aga killustiku järele on nõudlus ka Eestis suur ning enamat ei ole Aidu tehasel praegu pakkuda. Küll peaks aga killustiku tootmine Eesti Põlevkivis hüppeliselt kasvama järgmise aasta alguses, mil on kavas käivitada purustite liinid Estonia kaevanduses. Kui Aidu tehase praegune võimsus on 400 000 tonni aastas, siis Estonias on kavas hakata tootma esialgu kuni miljon tonni ja seal võib Partsi sõnul tulevikus mahtu suurendada mitu korda.\n"Eestis kulub praegu aastas 5-6 miljonit tonni killustikku ja sellest 70-80 protsenti on samaväärne, mida Eesti Põlevkivigi toodab. Vaid suuremate maanteede ehitusel vajatakse tugevamat killustikku," ütles Parts, kes ennustab, et seoses üldise ehitustegevuse hoogustumisega kasvab lähiaastatel jätkuvalt ka nõudlus killustiku järele ning seepärast on killustiku tootmise arendamine Eesti Põlevkivi jaoks kindlasti perspektiivikas tegevus.\nKaevanduskontserni jaoks lahendab killustiku tootmine ka ühe keskkonnaprobleemidest. Praegu liigitub põlevkivi kaevandamisel alles jääv aheraine jäätmeks ja selle iga tonni ladustamise eest tuleb ettevõttel maksta kümme krooni keskkonnatasu. Aheraine purustamisel killustikuks kaob Eesti Põlevkivil vajadus ladestamistasu maksta.\nKiviõli elanikud võivad oma peamisest tööandjast ilma jääda


Bioteadused doktorantuur Drammen - Bioteadused PhD 2017/2018\nBioteadused doktorantuur Drammen - leia kogu info ülikoolide kohta Drammen ja Bioteadused õpingute kohta!\nBioteadused doktorantuuri õppeprogrammid ja kogu info ülikoolide kohta Drammen\nOn olemas palju teemasid, mille kohta saab õppida bioloogia ja bioteaduste erialal. See valdkond hõlmab looduse ja sellega seotud nähtuste uurimist, olgu tudengi huviks meditsiin või jätkusuutlikkus, leiavad kõik endale midagi meelepärast.\nParimad võimalused Drammen õppimiseks leiad siit! Otsi kogu infot Bioteadused doktorantuuri õppeprogrammide kohta! Võta kooliga otse ühendust!\n1 Tulemused Bioteadused, Drammen\n1 Tulemused Bioteadused, Drammen Filter\n. PhD in Applied Micro ja Nanosüsteemide Mikro- ja nanotehnoloogia on muutunud väga laia valdkonda, mis ulatub kõike füüsika materjaliteadus, keemia ja elektroonika ja muud. PhD programmi Applied Mikro- ja Nanosüsteemide koolitab teadlasi laialdased teadmised mikro- ja nano süsteemi tehnoloogiaid. See muutub üha tähtsamaks osaks meie igapäevaelust, igasuguseid "smart süsteemid", nagu näiteks sensorid integreeritud mobiiltelefonid, seadmete meditsiinilise diagnoosi, keskkonnaseire ja aparatuuri tööstuslikes protsessides. Akadeemiliselt see tugineb laia inseneri-ja loodusteaduste: Elektroonika, tootedisaini / inseneri, materjali-õpe, informaatika ja keemilise töötlemise ning põhi füüsika. Uurimistöö koolitus alates disaini ja matemaatilise modelleerimise arenenud tarkvara vahendeid, tootmisprotsessi ja iseloomustada riigi liider puhtas laborites. Labor on USN, koos täiendavate laborid Oslos ja Trondheimis on "NorFab", mis on Teadusnõukogu investeeringuid infrastruktuuri. Programm on tihedalt seotud tööstuse klastri, mis on olemas piirkondlikult ja üleriigiliselt. See tihe seos tööstus on unikaalne Norra PhD programmid. Programm on osa reseach kooli "Nano Network" riiklike tööjõu, kus USN roll on keskendunud integreeritud, täielik süsteemide otsene tööstusliku tähtsusega. Rahvusvahelisel akadeemiline keskkond on tihedalt seotud juhtivate uurimiskeskuste Euroopas, Põhja-Ameerikas ja Ida-Aasias. PhD programmi põhivaldkondades on: Ultraheli meditsiinis, mere- ja tööstuslikuks kasutamiseks. Ülesanded disain ja valmistamine / integratsioon ultraheli anduriga, nagu pildistamine siseorganite või Merepõhja. Miniaturiseeritud energiaallikad, näiteks. energia kogumise keskkonnast vooluga varustamiseks kättesaamatuks süsteemid (näiteks aparatuuri kohta tuuleveski labad või sees rehvid). Biomedical komponendid: Kiirema diagnoosi ja siirdatavate andurid jälgimiseks patsiendi tervist. Kõrgsageduskomponente: Järgmise põlvkonna raadio-, side- ja radari süsteemid. Micro-optika: Õhuke polümeerkiledes laseriga projektorid ja microlenses. Mõõtevahendeid nõudlik keskkond: kõrget töötemperatuuri (nagu naftavarud, õhusõidukite mootorid ja termoelektrilised generaatorid), madal töötemperatuuride (nii täppis mõõtmisi... [-]\nLink to and share "Bioteadused doktorantuur Drammen - Bioteadused PhD 2017/2018"


saaremuna – Lehekülg 2 – Saaremaa Mahemunad\nMõnda saadet sa ju ikka veel telekast vaatad ja kindlasti oled juhtunud nägema maal elavaid inimesi. Minu arust selline huvitav vaatamine alati. Elan ka ise nüüd ju maal ja hea samastuda ning ka võrrelda. Kui sa nüüd mõttega oled vaadanud, siis väga tihti ühendab neid elamisi mitu ühist näitajat või tingimust. Ja võib öelda, etLoe edasi: “Maal elamine”\nPosted bysaaremuna märts 14, 2021 aprill 26, 2021 Posted inMärts 2021\nKanade pidamine on üks väga mitmekülgne tegevus. Kohe selline, et igav sul ei saa hakata. Kui hakkabki, siis sa teed midagi järelikult valesti. Miks nii? No võtame nüüd näiteks väikse hulga kodukanu. Kena lihtne pidada, sest kokku on neid 10-20. Mõnel isegi 50. Ostad poest valmissööda, paned natuke vett ja lased õue ringi siblima. KorrutadesLoe edasi: “Kanade pidamine on üks väga mitmekülgne tegevus”\nHOIATUS! Tähelepanu! Tegemist on ravivõimalusega. Enne rakendamist konsulteerige tähelepanelikult sõprade ja lähedastega. Kaebuste püsimise korral või tegevuse kõrvaltoimete tekkimisel pidage nõu arstiga. Kas sa tunned, et vaimne väsimus on enda alla võtnud kõik sinu päevad? Päike paistab, aga mitte sinu südames? Silm ei sära, sest igapäevased riigi, ühiskonna ja muud mured neelavad uhkuse maakera sügavustesse.Loe edasi: “Dr. Tanel “Saaremaa munakuningas” Tang soovitab:”\nPosted bysaaremuna veebruar 21, 2021 Posted inVeebruar 2021\nPalju õnne! Olete võitnud loteriiga.\nPalju õnne! Olete võitnud loteriiga. Miljonite osavõtjate seast oli just Teil kõige suurem loosiõnn! Auhinnaks on “elulotol” teile suur hunnik raskusi, mida saate ületada. Auhind makstakse välja osade kaupa iga kuu nii kaua kuni kumbki meist alla annab. Midagi sellist ootan ma enda postkasti juba pikemat aega. Omast arust ei ole ma ühestki lotost osaLoe edasi: “Palju õnne! Olete võitnud loteriiga.”\nPosted bysaaremuna veebruar 18, 2021 aprill 26, 2021 Posted inMärts 2021, Veebruar 2021\nKammoon, Simmo!”, “aga ma ju esimest korda”. Legendaarne ütlus, kuid alles nüüd saan aru, mis ta sellega mõtles. Ja enam ei ole nii naljakas. Pühapäeva hommik. Mõned üksikud helbed langevad päikesekiirte paitades maapinnale puhevil lumevaiba embusesse. Säriseva panni peal valmivad viimased kohevad pannkoogid ning rõõmsate matsutuste saatel võetakse pere poolt vastu see ilus päev, etLoe edasi: “Pühapäeva hommik. -20 kraadi.”\nPosted bysaaremuna jaanuar 20, 2021 jaanuar 20, 2021 Posted inJaanuar 2021Leave a comment on Pühapäeva hommik. -20 kraadi.\nLühidalt: Alates 23. jaanuar kell 10.00 ETV’s saade “Tanel ja kanad”. See on jagamist väärt. Ebamõistlikult pikalt: See on nüüd see purakas, mille kohta ma varasemalt hoiatusi olen andnud. Istu igaks juhuks maha, sest see tekitab sinus väga vastakaid emotsioone. Ühtepidi rõõmu ja teistpidi miks on seda vaja? Kuna aasta kõige depressiivsem päev on selleksLoe edasi: “Lühidalt: Alates 23. jaanuar kell 10.00 ETV’s saade “Tanel ja kanad”.”\nOleme koos veetnud pea kaheksa kuud, mis ei ole palju. Samas on see olnud väga sündmuste ja emotsioonide rohke. Kuigi praeguseks ei ole ma veel tõsiseltvõetav ettevõtja, vaid kanahuviline, kellel on asi lappama läinud, siis olen suutnud edasi sammuda. Vahetevahel on ka paar sammu tagasi komistatud, aga muidu ikka edasi. Olen sel aastal enda kohtaLoe edasi: “Aasta tagasi munesin ma niisama. Praegu munen ma mune. Või noh minu hunnik preilisid teevad seda.”\nPosted bysaaremuna detsember 30, 2020 jaanuar 20, 2021 Posted inDetsember\nKanad said sooja!\nLootus on lollide lohutus! Seda ma teile ütlen. Lootsin küll, et kõik läheb libedalt ja enda gaasikatlad saan laudas kiirelt tööle, aga kogu asi venis nagu Hubba Bubba nätsust läbi imbunud ila. Et see viimane pind sealt tagumikus ikka nii valusalt välja tuli. Aga mis seal enam. Stressikoorem oli kuni lõpuni ikka väga raskelt seljas.Loe edasi: “Kanad said sooja!”\nPosted bysaaremuna detsember 2, 2020 jaanuar 20, 2021 Posted inDetsember\nKanad on talveks valmis!\nLootus on lollide lohutus! Seda ma teile ütlen. Lootsin küll, et kõik läheb libedalt ja enda gaasikatlad saan laudas kiirelt tööle, aga kogu asi venis nagu Hubba Bubba nätsust läbi imbunud ila. Et see viimane pind sealt tagumikus ikka nii valusalt välja tuli. Aga mis seal enam. Stressikoorem oli kuni lõpuni ikka väga raskelt seljas.Loe edasi: “Kanad on talveks valmis!”\nPosted bysaaremuna detsember 2, 2020 aprill 26, 2021 Posted inDetsemberLeave a comment on Kanad on talveks valmis!


TÄISMAHUS: Estonian Airi halvav streik võib salajase kohtumise järel ära jääda - Eesti Päevaleht\nLennufirma piloodid alustasid juhtkonnaga kõnelusi pankrotiohtlikust streigist loobumiseks.\nPilootide ametiühingu, liinilendurite assotsiatsiooni juht Rauno Menning ja Estonian Airi juhatuse esimees Jan Palmér kohtusid eile vargsi ja avalikkust vältides, et jõuda kokkuleppele tüliõunaks kujunenud kollektiivlepingus.\n„Meie tahe on, et streiki ei tuleks,” teatas Menning eile pärastlõunal enne läbirääkimiste algust üsnagi ootamatult. Vahetult enne jõulupühi vapustas ta ju nii reisijaid kui ka tööandjat otsusega alustada 7. jaanuaril streiki, et sundida ettevõtte juhte sõlmima pilootidele meelepärane ja varem kehtinuga sarnane kollektiivleping.\n„Soovime täna (eile – toim) juhatuse esimehe Jan Palmériga kokku saada,” ütles Menning nüüd. „Uus kollektiivleping, isegi ajutine leping võimaldaks streigist loobuda,” saatis pilootide ametiühingujuht ettevõttele positiivse noodi.\nEstonian Airile peaks pilootide soov hoiduda streigist ja saavutada kompromiss olema hea uudis. On ju mitmed lennundusasjatundjad pärast streigiteadet kinnitanud, et pilootide töö katkemine tõukaks niigi näruses seisus lennufirma kiiresti pankrotti.\nEstonian Airi juhilt Palmérilt ei õnnestunud Eesti Päevalehel eile kommentaari saada, kuid ettevõttest kinnitati, et läbirääkimised toimusid ning kuigi ametiühingu ja firma juhid töötavad samas majas, peeti need mujal, salastatud kohas.\nRiikliku lepitaja Henn Pärna pakutud läbirääkimised Estonian Airi juhtkonnaga lükkas Menning otsustavalt tagasi, kinnitades, et ta soovib saavutada kokkuleppe ilma vahendajateta. „Meie ei saa riikliku lepitaja pakutud kohtumisel osaleda, sest me ei näe selleks vajadust,” selgitas pilootide ametiühingu juht.\nVahenduspakkumise tõrjumine ajas aga riikliku lepitaja Pärna harja punaseks. „Ma ei näe pilootide ametiühingu tahet kokku leppida,” sõnas Pärn pahaselt. „Kui pilootidel oleks tahe milleski kokku leppida, siis nad tuleksid. Kui hoitakse kõrvale, võivad mängus olla hoopis teised eesmärgid,” lisas ta.\nOma mõistmatust pilootide ja tööandja suhete takerdumise suhtes avaldas ka ametiühingute keskliidu juht Harri Taliga. „Olukord näib kummaline, sest nii tööandja kui ka ametiühing väidavad selgesõnaliselt, et tahavad kokkulepet, kuid sellegipoolest pole nad omavahel kokku saanud,” lausus ta.\nÜhtlasi nimetas ametiühingujuht põhjendamatuks varem Palméri poolt pilootide streigi õigusliku aluse kahtluse alla seadmist. „Tegemist on seadusliku töövaidlusega, mille aluseks on kollektiivlepingu sõlmimine,” selgitas Taliga.\n„Hinnangu pilootide nõudmiste seaduslikkusele saab anda üksnes kohus, mitte aga Estonian Airi juhtkond,” lisas ta.\nEstonian Air tühistas mullu augustis varasema, 2008. aastal sõlmitud kollektiivlepingu nii, et see lõppeb tänavu veebruaris, ja pakkus uut lepingut. Piloodid aga pidasid tööandja varianti endale kahjulikuks, sest sellega muutuksid tunduvalt ettevõttes seni valitsenud tavad.\nSuurimat vastuseisu põhjustas pilootide seas juhtkonna soov loobuda personalipoliitikas nn vanemusjärjestuse süsteemist, mis eelistab ettevõttes ajaliselt kauem töötanuid. Näiteks tuleb kuupäevaliselt varem tööle asunud piloodile pakkuda eelisjärjekorras võimalust juhtida paremat lennukit ja samuti koolitust.\nKui Estonian Air loobub kommertspõhjustel tehniliselt parematest Embraeri lennukitest, mida juhivad teenekamad lendurid, siis tuleb esmajärjekorras vallandada nooremad piloodid, kes praegu lendavad Bombardieridega. Embraerid pole lennundusturul kuigi populaarsed ning Bombardieridest pole tõenäoliselt võimalik sobiliku hinnaga lahti saada. Estonian Air aga sooviks eelistada just noori piloote, keda pole vaja hakata uue lennukitüübiga lendamiseks lisaks välja õpetama.\nSamal ajal kui piloodid peavad nii vanemusjärjestuse põhimõtet kui ka töö- ja puhkeaega puudutavaid nõudmisi tähtsaks lennuohutuse tagatiseks, käsitleb ettevõte varasemat kollektiivlepingut kui nõuet, mis annab ettevõtte personalipoliitika põhimõtete kujundamise ja ellu viimise ametiühingule.Mis saab edasi?Partnerid hoiatavad streigi tagajärgede eest\n„Kui streik tuleb, lõpetab Estonian Air tegevuse,” ütleb Tallinna lennujaama juhatuse liige Erik Sakkov. „Meil pole mingisugust alust arvata, et teised lennufirmad hakkavad Estonian Airi pankroti korral tema liinidel lendama, mis tähendab, et möödunudsuvise ligi 40 sihtkoha asemel jääb alles vaid üheksa.”\nReisifirmad tunnevad juba praegu Estonian Airi suhtes ebakindlust, sest ühegi järgmisest nädalast hilisema lennu kohta pole täielikku kindlust. „Müüme pileteid Estonian Airi lendudele edasi kliente võimalikust streigiohust informeerides,” rääkis Estraveli turundusdirektor Janika Rikson. „Kui streik tuleb, siis pakume lennufirmast saadavate juhtnööride kohaselt kas raha tagasi või ümberbroneerimist,” sõnas ta ja lisas, et streigi korral lubab Estravel aidata kõikidel nende käest Estonian Airi lennupileti ostnutel leida muu võimalus sihtkohta jõuda.\nLennufirma kodulehelt võis eile osta pileteid ettevõtte oma lendudele kõigest kuni streigieelse 6. jaanuarini. Alates 7. jaanuarist kuni aasta lõpuni seisis sihtkohtade juures kiri, mis teatas, et lend toimub koostöös Estonian Airi partnerlennufirmadega. Ettevõttest kinnitati, et tegemist pole tulevikunägemusega, vaid näpuveaga veebikeskkonnas. Kuna streigiähvardus ilmnes lennupiletite müügil niigi madalhooajaks kujunenud aastavahetusel, on selle tegelikku mõju piletimüügile raske hinnata.


Valga-Valka korvpallimeeskonnaga liitus kolmas ameeriklane – Korvpall24.ee\nValga-Valka korvpallimeeskonnaga liitus kolmas ameeriklane\nAvaldatud 18.10.2018; 22:45\nAutor Martin Reinsalu 18.10.2018; 22:45\n-BC Valga-Valka/Maks&Moorits | Foto: Siim Semiskar\nBC Valga-Valka/Maks&Moorits korvpallimeeskond tugevdas oma ridu 26-aastase ja 191 cm pikkuse ameeriklasest tagamehe Clayton Wilsoniga.\nWilson esindas aastatel 2011-2015 USA üliõpilasliigas NCAA-s Princetoni tiimi. Seal peamiselt vahetusmängija rollis olnuna tõi ta oma viimasel hooajal 30 kohtumisega keskmiselt 6,7 punkti, kogus 1,2 lauapalli, andis ühe korvisöödu ja tegi 0,4 vaheltlõiget.\nNii tagamängija kui ka viskava tagamängija ehk combo guardi positsioonil tegutsev Wilson kuulus kahel järgneval hooajal Saksamaa tugevuselt kolmanda liiga ehk ProB meeskonda VFL Astrostars Bochumisse. Esimesel hooajal olid tema keskmisteks näitajateks 22 mängu kohta 28,1 mänguminutit, 13,6 punkti, 2,6 lauapalli, 2,2 korvisöötu ja 1,3 vaheltlõiget. Teisel hooajal vastavalt 15 mängu, 27,4 mänguminutit, 12,1 punkti, 2,4 lauapalli, 1,9 korvisöötu ja 1,3 vaheltlõiget.\nMullu pallis ta Uus-Meremaa kõrgliigas Super City Rangersis, kus tegi kaasa 14 kohtumises ja tema keskmisteks näitajateks olid 32,9 mänguminutit, 19,9 punkti, 2,5 lauapalli, 2,3 korvisöötu ja üks vaheltlõige.\nValga-Valka mängiv mänedžer Robert Peterson ütles Korvpall24.ee portaalile, et uus täiendus saabus Eestisse juba eile, kuid on lahtine, kas ta saab meeskonda aidata reedeses OlyBet Eesti-Läti Korvpalliliiga kodumängus Läti Ülikooli vastu. “Clay kaasategemine sõltub sellest, kas saame vajalikud üleminekud ja dokumendid tehtud. Kuna tema eelmine klubi asub Uus-Meremaal, on ajavahe meiega suur, ja asjade ajamine nõuab rohkem aega kui tavaliselt.”\n“Loodame, et Clay mängujuhina teeb teised paremaks ja suudab ka ise skoorida. Lisaks loodan, et tekib suurem sisekonkurents, mis sunnib igat meest rohkem pingutama nii treeningutel kui ka mängudes,” lisas Peterson, kelle sõnul hoitakse mängijateturul endiselt silmad lahti.\nLisaks Wilsonile kuulub Valga-Valka tiimi veel kaks ameeriklast: viskav tagamängija Dashawn King ja korvialune jõud Carl Anthony Montgomery. Tänavust hooaega on meeskond alustanud nelja kaotusega.\nPrevious Post G4S Noorteliiga seljatas tugeva viimase veerandi toel esiliiga valitseva meistri\nNext PostEELVAADE | Kaotuseta püsiv Kalev/Cramo võõrustab Raplat, esimest võitu püüdev Valga Läti Ülikooli


Tihe rindkere ja kaalulangus Happe refluksi ja GERD mõistmine\nRoller skate kaalulangus\nSarnaselt toimub erutuslaine levik normaalse südametöö korral elektrilise impulsi mõjul tõmbuvad südame erinevad osad järjekorras kokku. Veel sisaldab sapp pigmente sellest rooja värv , kolesterooli mis mõnikord sadeneb ja moodustab sapikive , vett, vähemal määral ensüüme, ja palju teisi aineid. Sügisel täiskasvanute kehakaal 28—29 kg, talledel 18—22, mis talvel langeb. Pärast sööki kõndimine aitab kaasa nii kalorite põletamisele kui ka seedimisele. Okaspuude võrsed ja okkad muutuvad põhitoiduks kurnatud metskitsedel.\nPulsi katsumine võimaldab hinnata südamelöökide regulaarsust ja sagedust. Kuna kodade virvendusarütmia võib mõnikord olla väheste või ebamääraste sümptomitega, siis aitab regulaarne pulsi katsumine selgitada, kas on tekkinud südamerütmihäire või mitte. Tavapäratult kiire, aeglane või ebarütmiline pulss mõõtmisel viitab südamerütmihäirele.\nPulss on regulaarne, kui saad rütmi lugeda. Üksikud vahelöögid ei tähenda ebaregulaarset rütmi. Kui pulss pole st mary kaalulangus, on tegemist ebaregulaarse rütmiga, mis võib viidata kodade virvendusarütmiale.\nSeejärel hinda pulsi sagedust. Vaata kella ning loe pulsilööke 30 sekundi jooksul. Korruta tulemus kahega, et saada pulsisagedus ühes minutis. Kui soovid, võid lugeda pulsilööke pikema aja, näiteks 60 sekundi jooksul. Normaalne pulsisagedus on rahuolekus 60— lööki minutis. Pulsi hindamine automaatse vererõhuaparaadiga ei asenda käega pulsi katsumist. Kodade virvendusarütmiat soodustavad elustiilitegurid Kõige sagedasem KVA teket soodustav tegur on vanus.\nÜle aastastel inimestel kahekordistub KVA tekkerisk iga kümne aasta tagant. Lisaks vanusele mõjutab erinevate haiguste teket ka elustiil.\nKõikide järgnevate tegurite mõjutamine vähendab KVA-sse haigestumise riski ning haiguse olemasolu korral rütmihäire episoodide esinemist. Suitsetamine Risk kodade virvendusarütmia tekkeks on suitsetajate seas kaks korda suurem võrreldes mittesuitsetajatega. Oluline on mitte suitsetada! Kuidas suitsetamisest loobuda? Otsusta, et loobud suitsetamisest. Vali loobumiseks sobiv päev, loobu suitsetamisega seonduvast sigaretid, tuhatoosid, välgumihklid jne.\nTeavita lähedasi enda plaanist ja väldi esialgu suitsetajate seltskonda. Ole teadlik, et esimestel päevadel võivad esineda erinevad vaevused, näiteks ärrituvus, peavalu, uinumisraskused jne. Enamasti need mööduvad. Kopsuröntgeni abil võib leida kopsukoes kahtlaseid piirkondi, mille iseloomu täpsustamiseks on vajalikud täiendavad uuringud.\nKompuuteruuring e. KT-uuring näitab täpselt kasvaja suurust ja paiknemist ning selle abil tehakse selgeks ka haiguse leviku ulatus täpsustatakse siirete olemasolu. Parema pildikvaliteedi saavutamiseks kompuuteruuringu ajal võib kasutada kontrastainet, mida süstitakse veeni. Kontrastaine manustamise järgselt võivad tekkida allergilised reaktsioonid — sügelemine, lööbed, kuumatunne. Et vähendada kõrvaltoimete tekke riski tuleb enne uuringut teavitada arsti varem esinenud allergilistest reaktsioonidest või haigustest, mis võivad mõjutada neerude funktsiooni neeruhaigused, suhkurtõvest tingitud neerukahjustus Magnetuuringut kasutatakse siirete esinemise kahtluse korral peaajus või lisainformatsiooni saamiseks vähkkasvaja paiknemisest rindkeres.\nMagnettomograafiks nimetatakse toru, mis on ümbritsetud suure magnetiga. Juhul kui inimese kehas on metallesemed proteesid, luu plaadid jnepeab sellest arsti enne uuringut informeerima. Okaspuude võrsed ja okkad muutuvad põhitoiduks kurnatud metskitsedel.\nKaalub keskmiselt 20 — 25 kg. Erinevate teadlaste andmetel sööb aastas metskitse. Välimus Suur kass, värvus varieerub kollakashallist roostepunaseni. Pea, selg, küljed ja jalgade välisküljed on kõigil tumedamad ja üldisest värvusest eristuvate tumedamate tähnidega.\nÜht emaslooma võib jälitada kuni 5 isast. Emasloom on paaritumisvalmis 3 päeva, tiinus kestab 63—74 päeva. Järeltulijaid on 1—6, enamasti 2—3, sünnivad tavaliselt mais, kaaludes u g, 12 päevaselt saavad nägijaks.\nKaks kuud toituvad emapiimast, pojad jäävad esimese eluaasta lõpuni ema juurde. Suguküpseks saavad kaheaastaselt. Toitumine Ilves sööb vaid lihatoitu, põhilisteks saakloomadeks on valgejänes, metskits, rebased, kährikud, närilised ja kanalised.\nKopsuvähi tunnused ja diagnoosimine - stalkerfestival.ee\nMink, Mustela vison Eestis võõrliik.\nPopulatsioon tekkis karusloomafarmidest metsa põgenenud isenditest. Tänu ristumisele kohaliku — euroopa naaritsaga on euroopa naarits meil välja surnud. Kuna tegemist on võõrliigiga ja kuna ta murrab rohkem, kui ta ära jõuab süüa, tuleks tema arvukus viia nullilähedale Tuhkur, Mustela putorius Tuhkur on väga laialt levinud väikekiskja.\nMeil on nugis levinud üle kogu vabariigi. Kuna tema toiduratsiooni kuuluvad ka valgejänes, teder, laanepüü ja metsis on nugise mõju liiga suure arvukuse puhul nendele liikidele tuntav Kivinugis, Martes foina Mäger, Meles meles Mäger on levinud Eesti mandrialal kõikjal, kus on tingimused urgude ehitamiseks. Samuti viidi ta Mäger on meie uruelanikest-imetajatest ainuke, kes on urgudega seotud aastaringselt.\nKobras, Castor fiber Kobras on üks suuremaid närilisi. Tegemist on põlisasukaga, kes üleküttimise tagajärjel meil kadus.\nTänaseks on ta ilmselt tänu mingile Eestist praktiliselt kadunud. Halljänes, Lepus europaeus Halljänes on kultuurmaastike loom. Sügavas metsas halljänes ei elune. Peamiseks vaenlaseks on rebane. Valgejänes, Lepus timidus Eestis laialt levinud jäneseliik.\nElab peamiselt metsas ja soos. Kohati tänu ilveste rohkusele on valgejänese arvukus langenud väga madadalale. Pesitseb rannakaljudel või puude otsas. Viimase kümne aastaga on see lind meil muutunud massiliseks.\nKuna toitub kaladest tekitab suure arvukuse puhul kahju kalavarudele ja rikub kalurite püüniseid. Pesitsuskolooniate ümbruses sureb kõik taimestik. Kaal kuni 2,5 kilo. Kütitakse arvukuse reguleerimiseks. Meil läbirändaja nii kevadel kui ka sügisel. Sulestiku põhivärvus pruun, jalad oranzkollased. Kaalub kuni 4,2 kilo. Meil nii pesitseja kui ka läbirändaja. Pesitseb roostikurikastes merelahtedes ja rannikujärvedel, samuti meresaartel.\nVärvuse põhitoon hall. Kui teil on GERD, pidage söögitoru kahjustuste vältimiseks kinni oma raviplaanist. Rääkige oma gastroenteroloogiga, kui teie seisund ei parane hoolimata teie parimatest kaalulangetamispüüdlustest. Need ühinevad sapijuhadeks. Sapp koguneb tilkudes mööda sapipõiejuha sapipõide Gallbladdermis tühjeneb pärast söömist kaksteistsõrmiksoolde Duodenum Sapi koostise olulisemad komponendid on sapisoolad, need on rasvade imendumiseks vältimatud.


FOTOD | KUUS stiilset ja meeldejäävat jakki, millega juba täna pilke püüda - Anne & Stiil - Delfi Lood\n13. august 2019 2 min.\nFOTOD | KUUS stiilset ja meeldejäävat jakki, millega juba täna pilke püüda\nTrench- ehk vihmamantel ei lähe ilmselt kunagi moest! Kui soovid välimust värskendada, eksperimenteeri põnevate kangaste ja moodsate detailidega. Sportliku alatooniga päikeseprillid teevad komplekti veelgi moekamaks. Scanpix/Pixelformula/SIPA\nSuvi näitab tasapisi loobumise märke ja on paras aeg mõelda, kuidas mitte lasta päikesekuumusest köetud meeltel maha jahtuda. Visakem õlgadele moekad jakid ja nautigem viimaseid mõnusaid suvepäevi.\n1. Värvikas nahktagi\nUnusta mootorratturi stiilis tagi ning naudi suvel midagi värvikamat ja vallatumat. Suvine nahktagi on palju peenema joonega ja võtnud eeskuju šikkidelt pintsakutelt. Kanna uut lemmiktagi näiteks lillelise kleidi või šikkide lühikeste suvepükstega.\nMiu Miu nahktagi üllatab eriti tugeva lilla värvitooni ja ülemõõdulise lõikega. Anna jakile veelgi vunki juurde, kandes seda näiteks koos loomamustrilise kleidi või pükstega. Hind 2950.–\n2. Klassikaline trench\nJah, vihmamantel ei lähe kunagi moest ja sobib meie kliimasse ideaalselt! Ükskõik kas eelistad klassikalist kaherealist liivakarva mantlit või suurt või printmustriga stiili, tegemist on rõivaga, mida ei saa kanda üksnes külmal talvel. See sobib peaaegu kõigega, nii dressides ja tossudes nädalavahetuse veetmiseks kui ka enesekindlal sammul pidulikus kleidis teatrisse minekuks.\nTrench- ehk vihmamantel ei lähe ilmselt kunagi moest! Kui soovid välimust värskendada, eksperimenteeri põnevate kangaste ja moodsate detailidega. Sportliku alatooniga päikeseprillid teevad komplekti veelgi moekamaks.\n3. Beež pintsak\nBeežist on saanud moeteadlike naiste lemmikvärv, mis on tugevasti kanda kinnitanud ja kandub hooajast hooaega. Naudi suviseid soojakraade, kandes linnas nahatooni pintsakut, ja võid olla kindel, et näed alati šikk välja. Kui tunned, et beež on sinu nahatooni jaoks liiga kahvatu, pane juurde mõni õhuline sall või värvikas aksessuaar. Hästi mõjub valgete rõivastega sobitamine.\nBeež pintsak näeb eriti hea välja, kui kanda seda valge taustal.\nScanpix/ Zuma Press\nSelle hooaja taasleitud suund on eriti minimalistliku joone austajate lemmik. Riietu kas pealaest jalatallani samasse värvitooni või kanna kerget jakki, kui soovid lihtsalt midagi õlgadele visata. Aksessuaarid võid valida pigem lihtsad ja teha panuse näiteks suurtele päikeseprillidele.\nKa töömehestiil võib olla pisut glamuurne, kui täiendada seda läbikumavate litritega. Meheliku disainiga teksatagi teevad pilkupüüdvaks punased huuled ja pidulik ridikül.\n5. Naiselik tviid\nTviidkangas on mõnusalt soe ning näeb välja äraütlemata stiilne ja naiselik. Moemõjutajad on võtnud selle klassikalise jakistiili oma igapäevasesse garderoobi ja kannavad seda ka kulunud teksadega. Täienda välimust mõne lopsaka juukseaksessuaari ja kandilise käekotiga.\nModell ja DJ Zara Martin demonstreerib, et tviidjakk näeb ka minikleidi peal kaunis välja.\nScanpix/ PA Pictures/ Ian West\n6. Retrolik teksarõivastus\nKui moepilti tekib midagi kulunut ja retrolikku, võetakse see kergesti vastu – tekib ju kohe tuttav ja kodune tunne. Kanna teksatagi, mis on saanud uue tõlgenduse klassikast ning näeb välja nagu heledaks kulunud ja pestud. Igasugused laiad varrukad ja pihta rõhutavad vööd koos suurte taskutega on samuti teretulnud.\nSuur ja retrolik teksajakk seo vööga piha ümbert kokku. Näitleja Adèle Exarchopoulos annab välimusele glamuuri silmapaistvate ehetega.\nJ.M. HAEDRICH/SIPA/ Scanpix\nKOLUMN | Maris Järva: abiellumine annab suhtele hoopis teise dimensiooni


Hall mägi 2015 -- Raamatukoi raamatupood\n390-leheküljeline tavaformaadis ja pehmes köites raamat\nSaage tuttavaks John Grishami uue kangelanna Samantha Koferiga. On 2008. aasta ja Samantha Koferi karjäär hiiglaslikus Wall Streeti õigusfirmas on täies hoos. Üle öö saabub aga majanduslangus ja Samantha läkitatakse sundpuhkusele. Siiski kuulub ta nende «õnnelike« sekka, kellele pakutakse võimalust töötada ilma palgata õigusabikliinikus. Lisaks eksisteerib õhkõrn võimalus, et aasta pärast saab ta oma vana koha tagasi.\nNii kolibki Samantha oma Manhattani elamisest Virginia osariiki Apalatši mägede keskele 2200 elanikuga Brady linna. Linna õigusabikliiniku juht on sünnist saadik Bradys elanud Mattie Wyatt, kes õpetab Samanthale, kuidas aidata «tõeliste muredega tõelisi inimesi». Samantha koostab esimest korda oma karjääri jooksul hagi, näeb tõelist kohtusaali seestpoolt, saab kohtunikult noomida ja kuuleb ähvardusi kohalikelt elanikelt, kelles suurlinnajuristi saabumine erilist vaimustust ei tekita.\nJa ta saab teada ka seda, et nii nagu teisedki väikelinnad, varjab Brady rohkem kui ühte suurt saladust. Uus töökoht viib Samantha kivisöe kaevandamise süngesse ja ohtlikku maailma, kus rikutakse sageli seadusi ja põlastatakse eeskirju, kus kogukonnad on lõhenenud ja maa ise söetootjate rünnaku all. Vägivald on kõikjal õhus ja mõne nädala pärast avastab Samantha, et ta on kistud surmatoovate tagajärgedega kohtuasja.\nMaailma üks armastatumaid põnevusromaanide autoreid John Grisham (snd 1955) on kirjutanud ligi kolmkümmend romaani, milles on väga olulisel kohal tema enda advokaadikogemused. Ta elab USAs Virginias ja Mississippis. Viimati on temalt eesti keeles ilmunud romaanid «Plaatanipuu», «Väljapressija», «Protsessijad» ja «Theodore Boone. Lapserööv».


Binance bot kauplemine.. Bitcoin invest bot investeeringute\nKas ma saan krüptoga kaubelda mt5-l kaubelda binaarsete optsioonidega mt4-ga. Portfelli loomine on paljudel kolledžikursustel tehtud sirgjooneline harjutus, seega tahaksin lisada juba valmis pythoniprojekti, millel on oluline funktsionaalsus. Kauplemisbotid töötavad turule reageerides. Tasuta krüptokaupleja bot ask noel on bitcoin hea investeering, krüpto maakler ideaalne teeb tänapäeval kahendvalikuid. Siin uurin ma populaarseimaid krüptokaubandusboteid, mis on nüüd turul saadaval. Loomulikult vib rida ka auto teed on enamasti lihead, ning autoga saab peatusi teha just seal, kus teile meeldib.\nParimad binaarsete optsioonide maaklerid londonis ibit krüptovaluutaga kauplemine, tehniline kauplemine krüptovaluuta krüptoinvesteering chris burniske. Nafta hind WTI 53 dollarit barrel 2. Bitcoin meile kauplemine pfgbest binaarsed valikud, bitcoini kasumilood. Lõuna-korea krüptosse investeerimine, parim meile vahendaja krüptovaluutadega kauplemiseks : kuidas kasutada Binance bot kauplemine.\nkauplemist bitcoini raha teenimise juhend. Tasuta bitcoini kaevandamine ilma investeeringuta kuidas investeeritakse bitcoini? Teeb ringkaubanduse krüpto ka krüptokaubanduse korral peatage kahju protsent?.\nKrüptovaluuta investeerimiskava, bitcoin etf investeering krüpto bot - tõeline kasum täna: krüptovaluuta päeva kaubanduse summa ääretu krüptokaupmees. Bitcoini mündikaupmees. Parim koht finantsvõimendusega krüptokaubanduse jaoks eestis.\nTasuta roboteid saab kasutada ainult selle maakleri platvormil, kes seda pakub. Parim krüpto ti investeerida Päeval kauplemine krüptorahadega, kas inimesed tõesti teenivad bitcoinidest raha? Krüptoinvesteerimispank kas nädalavahetusel saab bitcoinidega kaubelda, krüptodes raha teenimine.\nBitcoini rikkuse investeering. Kasum krüptovaluutades, krüptovaluutakaupleja mailonline : pearaamat x kas ma saan bitcoinidel optsioone vahetada krüptovaluuta kasumimarginaal rx Krüptoraha kauplemise koolitus investeerib bitcoin loll, parim krüptoraha veebisait kaubelda.\nFakt on see, et kraanid mõnikord sulguvad, nii et parem on mitte proovida tõsiseid summasid kokku hoida. Emiteerib krüptovaluutaga kauplemist samal päeval krüptovaluutaga kauplemine. Teenida Bitcoine. Krüptoraha kauplemisbot, offline bitcoini maakler kuidas krüptoraha kauplemisega algust teha?\nTasuta bitcoini kaupleja krüptoraakler eestis, madalaim binaarse optsiooni deposiit eestis.


Lugeja küsib: kas asendajat peab juhendama? - Lugeja küsib - Arhiiv - Tarbija\n10. juuli 2017, 9:43\nTööandja peab enne tööle asumist korraldama töötajale asjakohase juhendamise ja väljaõppe. Ta peab töötajale selgitama, kuidas konkreetseid töid õigesti ja ohutult teha ja millised on võimalikud riskid. Noore töötaja puhul tuleb juhendamisele ja väljaõppele erilist tähelepanu pöörata, sest noorel ei ole tihti eelnevaid kogemusi ja ta ei pruugi näha ette võimalikke ohtusid. Töötajat tuleb juhendada ka siis, kui tegemist on asendajaga või muud moodi ajutise töötajaga olenemata töösuhte pikkusest.


Ecosil » Avaleht » Üldinfo » ÖkoSil\nAktsiaselts ÖkoSil on Eesti riigi ja AS-i Silmet Grupp poolt loodud keskkonnaettevõte, mille ülesandeks on suurte keskkonnaprojektide, s.h. Sillamäe radioaktiivse jäätmehoidla keskkonnakaitseline saneerimisprojekti juhtimine ning keskkonnakorralduse- ja seirega seonduvate teenuste osutamine.\nAS-i ÖkoSil aktsiakapital on 7 830 000 krooni, millest 35% kuulub Eesti Vabariigile ja 65% AS-ile Silmet Grupp.\nAS-i ÖkoSil tehniline baas asub Sillamäel, lisaks on osakond Tallinnas.\nEttevõttes töötab 18 inimest.\nAastatel 1999 – 2008 töötas ettevõtte juures jäätmehoidla saneerimisprojekti juhtimisüksus, mis lõpetas töö seoses projekti valmimisega.\nAS Ökosil seirelabor on akrediteeritud Eesti Akrediteerimiskeskuse poolt, pikaajalise kogemusega personal täiendab end perioodiliselt koolitustel. Labori akrediteerimisulatusse kuulub järgmist: proovivõtt, välimõõtmised, laborianalüüs, s.h. keskkonnaseire: pinna-, põhja- ja reovesi; välisõhk ja õhuheitmed; töökeskkonna mõõtmised: ventilatsioon, niiskus, tolm, müra, valgustatus; kiirgusseire: alfa-, beeta- ja gammakiirgus, aerosoolid ning radoon.\nPeamised koostööpartnerid on Wismut GmbH, C&E GmbH, Põhjamaade Keskkonnakaitseline Finantskorporatsioon (NEFCO), Norra Geotehnikainstituut, Los Alamose Riigilaboratoorium, USA Energeetikaministeerium (US DOE), USA Kaubandus- ja Arengu Agentuur (US TDA), Rootsi Kiirguskaitse Instituut (SSI), Soome Kiirguskaitse Keskus (STUK).