Paku seda mahlast ja maitsvat kringlit kohvi kõrvale vahetult peale valmistamist peaaegu jahtunult, muidu on seda raske lahti lõigata. Tänu ohtrale šokolaaditäidisega on kringel ka laste suur lemmik.\n4 dl käesoe piim\n1 trk muna\nHõõru pärm soola ja suhkruga vedelaks. Lisa käesoe piim ja pool jahust, sega ühtlaseks. Sõtku tükkidena hulak toasoe või, siis ükshaaval munad ja ülejäänud jahu. sõtku senikaua, kuni tainas lööb kausi servade küljest lahti. Kata rätikuga ja jäta 1 tunniks kerkima. Täidise tarvis sega toasoe või kakaopulbri ja suhkruga. Rulli tainas piklikuks nelinurgaks. Määri täidis peale ning rulli tainaplaat tihedalt kokku (rull ei tohiks tulal väga jäme, seepärast peabki põhi olema piklik). Lõika rull kaheks võrdsekstükiks, tõsta mõlemad küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadile ja põimi kokku palmikuks. Kinnita otsad, et täidis küpsedes välja ei voolaks. Keera palmik hobuserauakujuliseks või vormi kringliks, määri pealt munaga. Küpseta 175-kraadises ahjus 40-50 minutit (pöördõhurežiimil 30-40 minutit) või kuni kringel on kauni värviga ja küps. Lase rätiku all jahtuda ning puista tuhksuhkruga üle.\ntts 01.sept 2018 14:06\nOlen aastaid teinud, esimest korda leidsin retsepti Pereköögist (Pere ja Kodu) lisa. Lemmikkringel isetegemisel. Ainult suhkrut panen tunduvalt vähem, sest muidu oleks ju megamagus ja söödamatu. Neli supilusikatäit läks täidise sisse 2,5 dl asemel.\nSirle 03.nov 2017 08:49\nMinu esimene kringel :) ei tulnud õige kuju välja aga maitses ikka hästi ja oli mahlane. Kasutasin kuivpärmi kuna kodupoes muud ei olnud.\nMerls 27.apr 2013 11:15\nTegin elus esimest korda kringlit selle retsepti järgi, aga lisasin väikseks tükeldatud õunu ja piimašokolaadi tükikesi ning kringel tuli väga maitsev!\nMõngel 18.juuli 2012 21:06\n800g jahu ja 300g võid ja täidiseks purk Nussat, hea mahlane tuli :)\nTuule 10.dets 2011 20:07\nTegin ka poole taignakogusest ja täiskoguse täidisega. Minu jaoks liiga magus. Edaspidi kombineerin täidist vähemaks. Aga harjutamine teeb meistriks ja ennem ei tea kui pole ära proovinud.\nAnnika 27.nov 2011 15:00\ntegin ka poole koguse taignaga ja täis koguse täidist :) väga hea tuli. täna teen jälle. ja kindlasti pähklite ja rosinatega ;)\nhobiline 25.sept 2011 18:25\ntegin kh muidu hea ja ok aga tõesti selelst kogusest saaks kaks tükkiteha ja maitselt nagu jääks midgai puudu aga arvan et oleks võinud pähleid ma panna ka siis oleks supper:D\nnimetu 16.sept 2011 18:50\nkuidas see võimalik on et tulevad samade kogustega erinevad kringlid, kui kõik on samamoodi tehtud?\nlullaby 12.märts 2011 23:18\nTegin poole koguse taigent ja terve koguse sisu, väga hea sai!\nveronts 25.veeb 2011 14:42\nKringel tuli mega hea ja mahlane ja oli ka järgmine päev super hea:):):)\nHindaja 03.jaan 2011 08:45\nproovisin ka seda jõulude ajal teha,tuli üli mega hea... tavaliselt ma ise kringleid eriti ei söö, aga seda söön küll:)\nSabiina 14.nov 2010 17:19\nProovisin siis ka ära. Siiamaani olen soome kringlit teinud ja see on kõikide tuttavate lemmik. Tegelikult on need 2 täitsa sarnased ja mõni ütles, et polegi vahet, aga minu arust see oli veidi pehmem ja kuivem. Tegin täpselt retsepti järgides, et teaks kommenteerida ja ahju mahtus kenasti ära. Kui soome kringel kaalub mul 2kg, siis see tuli 2,25 kg. Tegemise ajal ei saanud küll aru, et täidist oleks vähe, aga lõpptulemuses oleks võinud nagu rohkem olla. Mõtlesin oma peaga, et äkki oleks algul pidanud suuremat kuumust kasutama, osa võid voolas välja selle 175kraadi juures. Natukene peaks täidise kogust suurendama, aga mitte palju.\nKoogiküps 03.aug 2010 17:05\nKas nisujahu võiks rukkijahuga asendada?\nlepatriinu24 06.mai 2010 09:48\nMina teen ka seda kringlit tihti, ja tõeliselt hea on. Lastele meeldib see veel eriti hästi. Muidugi kgused on suured, aga kui tahan vähem, siis olen kogused pooleks teinud aja kui on rohkem külalisi tulemas, siis on kogused sobivad. Soovitan soojalt! Ja veel, minul ei ole küll järgmiseks päevaks kringel kõva ega kuivanud olnud, korraks veel mikrouunis soojaks lasta, ja maitseb jälle nagu ahjust äsja tulnud!\nM. 28.apr 2010 13:58\nminu arvates on ka muna tõesti liiga palju kogused on ka muidugi suured... kui teete poole kogusest, soovitan ainult ühe muna panna\ntammekad 03.apr 2010 17:49\nsuper hea kringel tuli. Tegin pool kogust taigent eelnevate kommentaaride põhjal ning täis koguse täidist.. Kringel tuli nii super hea ning mahlane! Teen kindlasti veel. Kuna ma enne ei oolnud kringlit teinud, siis eeldasin et see on keeruline. Seda tehes aga mõtlesin et miks krt ma olen siiamaani kaneelirullidega viitsinud jamada.- kringlitegu on palju lihtsam ja kiirem :D\nküpsetaja 29.märts 2010 20:21\nSellest taignast tuleb välja vabalt kaks kringlit, seega korraga tainast pole mõtet ära rullida, kui just ahjuplaat mega suur ei ole. Kuid Kringel tuli välja väga maitsev!\ntrully 26.märts 2010 13:34\nMina tegin üleeile seda kringlit. Tegin ilusti retsepti järgi, aga seda jahu kogust mul küll ei õnnestunud sinna taignasse ära mahutada. Taigen oli juba 700 grammi jahuga kõva ja järgmisel päeval oli sai täitsa kuivanud. Seda ka veel, et täidist jäi väheks ning tainast tuli nii palju, et need 12 inimest peavad küll elaevandi isuga olema. Kergelt soojana oli täitsa söödav, aga enam ei teeks.\ncriss 25.märts 2010 21:13\nEhmatasin lausa ära ..1kg jahu kohta 4 muna!?? 1 muna =1kg jahu..nii õpetati kokakoolis ja pagari erialal ka..liigne muna teeb saia kõvaks..:O:\nanneli 16.märts 2010 18:08\nVäga hea kringel tuli välja! Lisasin veel hulga pähkleid ja rosinaid!\nkylli009 25.veeb 2010 14:13\nTäitsa normaalne kringel tuli,lisasin rosinaid ka,suhkrut panen järgmine kord vahele rohkem,Ahjus oli mul ligi tund,kuigi mul pöördõhuga,40min oli üsna hele veel pealt.Ja sellest kogusest sain 2 kringlit;)\nHindaja 24.veeb 2010 14:59\nLisaksin rohkem suhkrut ning kindlasti teeksin glasuuri peale. Antud kogustest sai suure kringli, seega harjutamiseks teeksin poolte kogustega.. Üldiselt OK\nLiivi 23.veeb 2010 17:00\nTõesti, ka mina sain sellest nii suure kringli, et see ei tahtnud ahju ära mahtudagi. Teeksin teinekord poole väiksema koguse.\nvanaema 23.veeb 2010 16:55\nTaoline retsept(natuke koguseid juurde lisatud) juba paarkümmend aastat vana,oli kunagises Nõuk.Naises -Sõbratari retsepti- all- Helgi kringel.Olen seda sestajast pea igaks tähtpäevaks teinud-laste ja lsatelaste lemmik.Vahele võib panna mida soovitakse.Mina teen 3 osa ja põimin kringliks.Jahu kogus on mul 600-700 g klaasi piima kohta.Kui jahu rohkem,jääb kõvaks. :D\nleili 22.veeb 2010 12:21\nshokolaad on ju tehtud kakaost;)


Intervjuu Eva Frantziga – Rahva Raamatu Raamatublogi\nEva Frantz (snd 1980) on populaarne soomerootsi kirjanik. Tema krimiromaanide tegevus toimub Soome väikelinnas, kuid oma õhustiku, tegelaste ja teemade poolest võiks need sama hästi toimuda ka Eestis. Hiljuti ilmus eesti keeles Eva romaan „Sinine villa“, see on esimene raamat Anna Gladi sarjas. Keskealine politseinik Glad otsib elus uut suunda ja lahendab samal ajal väikelinna kuritegusid, mille on tihti põhjustanud inimlik nõrkus või minevikus tehtud vead. Eva ise aga töötab ajakirjanikuna Soome rahvusringhäälingus ning viimasel ajal mõtleb ta lapsevankrit lükates tavatult palju mõrvadest ja mõistatustest. Avaldame autoriga väikese usutluse.\nSind tuntakse peamiselt krimikirjanikuna. Kuid põnevate lugude kõrval käsitled oma teostes paljusid põletavaid probleeme tänapäeva ühiskonnas, nagu näiteks vihakõne ja agressiivsus internetis või #metoo-liikumine ja noorte naiste koht moodsas ühiskonnas. Kui teadlikult sa selliseid teemasid valid? Miks on sinu meelest oluline neid krimiromaanides kujutada, peetakse seda ju tihti kergeks meelelahutusžanriks?\nMinu meelest pakuvad krimiromaanid ideaalse võimaluse, et olulistele probleemidele tähelepanu juhtida. Aga sündmustik on mulle alati kõige tähtsam. Kui lugu ei ole loogiline, siis pole teosel mõtet. Ja kui ma saan kirjutades teatud teemasid käsitleda, siis seda parem!\nKas räägiksid veidi lähemalt oma romaanide peategelasest Anna Gladist? Ta ei ole just tüüpiline ülivõimekas detektiiv. Kuidas sa ta välja mõtlesid? Puhtast kujutlusvõimest või on tal ehk mõni prototüüp? Kui palju sa Annas iseennast näed?\nKirjutasin esimese poole „Sinisest villast“ mitu aastat tagasi. Siis tundsin korraga, et sein on ees. Mul oli ähmane ettekujutus, kuidas romaan peaks lõppema, aga ma lihtsalt ei suutnud sinna jõuda! Jätsin siis projekti pooleli ja lõpetasin selle asemel hoopis oma esikromaani. Aasta hiljem avasin väga skeptiliselt sülearvutis „Sinise villa“ faili ja arvasin, et see on kindlasti väga halb. Aga ei olnud sugugi! Ja kummalisel kombel kangastus mulle korraga see naispolitseinik. Ta ei olnud ei eriliselt ilus, tark ega ka edukas. Ta polnud isegi mitte õnnelik, elas võõrana väikelinnas ja tema igavavõitu suhe oli karile jooksmas. Kuid ma armusin Anna Gladi ära ja nautisin raamatu lõpetamist täiel rinnal! Annast kirjutamine on nagu veedaksid aega hea sõbra seltskonnas.\nAnna ja mina oleme enam-vähem ühevanused, aga meil pole kuigi palju ühist. Ehkki teatud määral maadleme me sarnaste probleemidega. Pingutame, et olla professionaalsed, hoida end vormis ja elu kontrolli all (ja me mõlemad kipume selles läbi kukkuma).\nKas räägiksid lähemalt sellest, kuidas sa kirjutad? Kust sa inspiratsiooni saad? Ja kuidas sa üldse selle peale tulid, et hakata krimiromaanide sarja kirjutama?\nTegelaste loomine on kirjutamise juures mu lemmikosa. Tegelased turgatavad mulle otsekui iseenesest pähe.\nInimesed küsivad sageli, kas mu romaanide tegelased põhinevad tegelikel isikutel. Ajakirjanikuna kohtun ma väga paljude inimestega ja teinekord kipun mõningaid iseloomujooni neilt laenama. Mu emale näiteks väga meeldib, et Anna kõige lähem kolleeg Rolf armastab advendikalendreid ja jõuluturge niisama palju kui tema.\nKuritööd ise arenevad aeglaselt. Tavaliselt ei tea ma romaani alustades, kes on mõrvar. Mul võib olla palju teooriaid, kuid lahendus tekib alles poole peal.\nSinu teoste kohta öeldakse tihtilugu, et need kuuluvad „cosy crime“ ehk muhekrimi žanrisse. Oled sa selle määratlusega nõus?\nTegelikult mitte päris. Loomulikult on elu väikelinnas vahetult enne jõule üsna õdus. Kuid mõrv pole kunagi muhe, nagu pole seda ka seksuaalvägivald, söömishäired või väärkohtlemine.\nJa lõpetuseks versioon kuulsast Prousti küsimustikust, mida kasutas legendaarne Prantsuse ajakirjanik Bernard Pivot iga oma kirjandusliku telesaate lõpus.\nMilline on su lemmiksõna?\n„Sprakasticka!“ Soomerootsi sõna säraküünalde kohta.\nMilline sõna sulle kõige vähem meeldib?\nMis sind loominguliselt, hingeliselt või emotsionaalselt kõige enam innustab?\nMuusika, vanad hooned, ujumine tõeliselt külmas vees.\nMis sind masendab?\nKui tunnen, et olen stressis.\nMis on su lemmik vandesõna?\n„Perkele“. Kõik parimad vandesõnad on soomekeelsed!\nMillist heli või müra sa armastad?\nKui kokteilinõus segatakse jääd ja midagi väga maitsvat.\nMillist heli või müra sa ei salli?\nKui stürovahtu hõõrutakse vastu tahvlit. Jeerum, mul lähevad juba sellele mõeldes silmad märjaks …\nMillist ametit meeldiks sulle veel proovida?\nMillist tööd ei tahaks sa mingil juhul teha?\nKui Paradiis on olemas, siis mida sa tahaks, et Jumal sulle ütleks, kui sa taevaväravatele jõuad?\n„Võta klaas šampanjat, su lähedased ootavad sind terrassil.“\nEva Frantz “Sinine villa“\n„Sinine villa“ on esimene romaan krimisarjas, mille peategelaseks on politseinik Anna Glad. Keskealine Glad otsib elus uut suunda ja lahendab samal ajal väikelinna kuritegusid, mille on tihti põhjustanud inimlik nõrkus või minevikus tehtud vead.\nEva Frantz (snd 1980) on populaarne soomerootsi krimikirjanik. Tema sulest on seni ilmunud kolm romaani, mille peategelaseks on politseinik Anna Glad. Eva töötab ajakirjanikuna Soome rahvusringhäälingus, tema lemmikvandesõna on „perkele“ ning ta mõtleb lapsevankrit lükates tavatult palju mõrvadest ja mõistatustest.\nMay 6, 2022 Rahva Raamat Katkend raamatust katkend raamatust, väliskirjandus


sõidujagamiseteenus – Tagasi Eestis\nUber. Jagan tasuta taksosõitu!\nPosted on April 4, 2016 by ethelkxxk\nKartsin, mis ma kartsin aga Uberi kasuks ma eelmises postituses kirjeldatud rongile kiirustamise päeval ikkagi otsustasin. Ja väga hea, et otsustasin sest nüüd eelistan tavalisele taksole iga kell Uberit. Ei mingit müntidega mässamist. Uberit kasutades on väga mugav juhile lihtsalt aitähh öelda ja minema kõndida - sularaha sinult keegi ei küsi vaid kogu arveldus käib … Continue reading Uber. Jagan tasuta taksosõitu!\nPosted in elu eestisTagged kampaania, nali, sõidamekoos, sõidujagamiseteenus, Starman, takso, Uber8 Comments


Mupsu, Krõõp, Armiina • Leht 13 • Meie deegud • www.pisi.ee\nMupsu, Krõõp, Armiina\n397 postitust • Lehekülg 13/14 • 1 ... 10, 11, 12, 13, 14\nRe: Mupsu, Krõõp, Armiina\nPostitas Aydy (Teema autor) » 26. detsember 2014, 18:42\nPostitas Vahtra » 27. detsember 2014, 16:05\nHäid pühi teilegi!\nPostitas Aydy (Teema autor) » 16. veebruar 2015, 13:45\nTäna pesamuna Armiina sünnipäev\nPostitas darkhelen » 16. veebruar 2015, 14:17\nTeie pilte vaadates tuleb igatsus oma hoiudeegude järele Nii kiftid ja ilusad elukid\nPostitas Vahtra » 16. veebruar 2015, 14:46\nPalju õnne pesamunale!\nPostitas Aydy (Teema autor) » 13. mai 2015, 16:26\nPäikeselisi pilte tänasesse halli päeva.\nMupsule kevad meeldib, siis saab päikesesoojust nautida. Vaadake kuidas mõnuleb! Teised käivad kordamööda tema kõrvu pesemas.\nAskeldamisi jagub. Vahepeal käiakse mul püksitaskust salvakat varastamas, mööda aknalauda luusimas ja mul seljas ronimas\nPostitas Aydy (Teema autor) » 28. mai 2015, 15:37\nMupsu täna sünnipäevaloom! Juba siis 5 aastat kui ma õigesti arvutan.\nPostitas Lind1100 » 30. mai 2015, 18:32\nPalju õnne Mupsule tagantjärgi!\nPostitas Aydy (Teema autor) » 29. august 2015, 11:31\nKrõõbik-rüübik, täna sünnipäev!\nPalju õnne Krõõbu\nPostitas Aydy (Teema autor) » 04. jaanuar 2016, 19:26\nPostitas Aydy (Teema autor) » 06. märts 2016, 13:47\nKirjutan seekord halbu uudiseid. Neljapäeval juhtus Krõõbul kole õnnetus Nimelt suutis ta endale peale kukutada klaasi (jooksutamise ajal on vahekäigu ees, et nad tuppa ei pääseks, õhuke ja kerge 3mm paksune klaas). Enne oli seal ees vineerist plaat, aga sellest hüppas Krõõbu aina üle. Ma nägin hetke, kus klaas kukkus ja tema oli seal juures. Alla jäi vasakpoolne tagumine käpp. Jumal tänatud, et kogu kehaga sinna alla ei jäänud! Laupäeval amputeeriti jalake, mis oli mitmest kohast katki. Jalast jäi arsti sõnul palju alles, ehk siis eemaldati kogu alumine käpa osa.. Hetkel ta eilsest saati ainult ühe kohapeal, ei söö, ei joo, on šokis.. ja nii ka mina..\nHetkel ei oskagi muud.. loodan ja soovin, et taastumine ja paranemine toimub kiiresti ja valutult, et Krõõbuke saaks taas elust rõõmu tunda..\nPostitas Pinto » 22. märts 2016, 20:51\nOi kui kahju. Anna ikka teada, kuidas teil läheb!\nPostitas Aydy (Teema autor) » 22. märts 2016, 22:49\nKrõõbu sai pea kaks nädalat antibiootikumi ja valuvaigistit. Kaks päeva peale operatsiooni liikus juba puuris ringi, käis joomas, sõi heina ja võttis natuke ka toitu vastu. Enamus ajast magas pesas.\nLoomade Kiirabi kliiniku arst vaatas eelmisel nädalal Krõõbu üle, eemaldas niidid ja kiitis pisikese paranemist. Ütles, et puuduv jalg teda ei sega ja varsti hakkab rattas jooksma. Kusjuures ta juba rattal natuke jooksnud küll. Tuleb päris kenasti välja, mitte küll nii kiiresti nagu Armiina aga hakkama saab hästi. Eks ta tasapisi õpi. Sööb nii, et toetab vasakut esikäppa maha ja paremaga hoiab toitu - nii püsib tasakaal. Kaalust on ta maha võtnud, silmaga näha. Enne operatsioonile minekut kaalus 200g.\nKrõõbuke on igastahes väga tubli, silmis on sära, suhtleb teiste kaaslastega ja minuga. Puurist juba tuleb samuti välja jooksma, teeb väikese ringi, närib miskit ja siis läheb puuri tagasi puhkama.\nMul endal on nüüd rahulikum olla, olen väga tänulik!\nPostitas Aydy (Teema autor) » 17. mai 2016, 19:02\nNäitan teile uuemaid pilte karvikutest. Mõnusalt soojad kevadised päikesekiired meeldivad neile väga\nPostitas Aydy (Teema autor) » 06. detsember 2016, 22:46\nAlates oktoobrist on karvikuid neli! Lisandunud on tegelane nimega Niki. Seesama tegelane, kes kunagi ammu Mupsut omaks ei võtnud\nTemast on juttu päris teema alguses, kes enam ei mäleta või varem lugenud ei ole. Lühidalt - Niki oli minu venna deegu, kellele võeti seltsiliseks Mupsu, aga kuna nad ei klappinud, siis olin mina nn Mupsu päästeingel ja võtsin ta endale.\nNiki kaaslane Pisi lahkus u aasta tagasi, mis oli üllatav, sest hoopis Niki oli see, kes jäi haigeks. Täpselt ei tea, mis tal oli, aga arvatavasti väike insuldi moodi asi ja vist põhjustatud suhkruhaigusest. Algas kõik kaest silmas, mille vastu hakkas kohe ravi saama. See aga ei mõjunud talle hästi, tegi nõrgaks, kuni loomake ei võtnud enam hästi jalgu alla, pead hoidis ühele küljele viltu ja haige silm ei hakanud enam nägema (kas just silm päris pime, seda ei tea). Mäletan, et magas enamus ajast pesas, kus siis Pisi talle salvakaid käis tekina peale panemas. Aga Niki sai ravi ja taastus, võttis vaikselt jalgu alla, hakkas rattas jooksma.... Ja siis jäi Pisi haigeks, tekkis suur munataoline kasvaja moodustis, mille küüsis ta kaua piinlema ei pidanud.\nNiki muutus hiljem aga üksi elades nukraks, pesitses pesas päevad läbi magades, ei söönud ta enam ka suurt midagi. Ainult kass oli see, kes käis temaga läbi klaasi jutustamas, siis Niki vilistas talle vastu. Vend läks vahepeal oma elu peale, selletõttu Nikil oli ka igav. Vanemad tegelesid, aga mitte nii palju. Siit tuligi mõte proovida ta enda loomade juurde võtta.\nKuna Niki ei ole titt, vaid samuti 6 aastane deegu, siis ma muidugi natuke pelgasin. Aga ei, kohe oli näha, et niiväga otsis seltsi, pistis minu deegudega jutustama ja eriti meeldis talle Armiina, keda pidas lapseks. Nii sai peale tutvustamist lastud ta suurde puuri elama. Ema naerab, et Niki sai koha vanadekodusse\nEsimesed päevad ja nädalad möödusid peamiselt magades, sest nii nii mõnus oli kellegi kaisus üle pika aja magada! Kõik kolm said muidugi ka karvastiku suurpuhastuse Niki poolt\nElukohta õppis tundma päevaga. Tegin mõned järsemad kohad turvalisemaks, sest ega tal see liikumine väga hea ei ole, sest peab vaatama ühe silmaga ja pead hoiab ka natuke viltu. Nüüd on tal juba natuke raske hüpata sellepärast, et on paksuke - hea isu tuli tagasi ja on kaalus juurde võtnud.\nKui esialgu kulges elu rahulikult, siis nüüd juba kuu vähemalt, teeb see loomake tralli. Kus ta võib meeletult närida, KÕIKE ja seda vastu ööd! Alustab 23.45 kell 1 öösel veel magada ei saa. Vahepeal peab pause. Oi kui palju on ajanud meid öösel kella poole 3 paiku üles.. ja veel kell pool 5 ja kella 6 ajal, oeh...\nTa on selline ülbik, et keelamine, vilistamine jm häälitsused, mis minu loomi oleks juba ammu ära ehmatanud, talle ei mõju. Laseb ikka edasi. Päeval, õhtul kui olen kodus olnud, ei kuule, et ta näriks, pigem magab või jookseb rattas.\nKõigil on üldse loll komme tulnud, hakata siis sööma, kui on magamaminemise aeg (u kell 23 või peale seda). Närivad seal 45 minutit, kaklevad toidu pärast, siis käib igaüks joomas... Olen hakanud söögikaussi ööseks ära võtma. Aga puuri ma närimiskindlaks teha ei saa.\nVarsti hakkan Nikile andma vitamiine - arstiga on juba räägitud. Ehk tal aine puudus, et niimoodi hullunult närida tahab, või siis on lihtsalt närvid läbi. Närvilisem on ta kindlasti, võrreldes teistega, sest ega tema rahulikult paigal ei püsi kui neid jooksutan, siblib aina edasi - tagasi.\nKui magab, siis ei huvita teda miski. On hästi julge ja kartmatu tegelane muidu.\nTema silmad hakkasid kaks kuud tagasi rähma ajama, eriti üks silm. Sai puhastatud kummeliga, mis aitas, aga varsti tuli tagasi. Siis tegin rohukuure talle ka juurde (ikka see sama põletikuvastane tilk, mis talle kunagi kirjutati). Sellest oli kohe abi. Aga ainult seni, kuni kuur sai läbi. Silm läks äkki üleöö nii koledaks, et ehmatas ära. Oli pool kinni, limane, punane ja nagu paistes. Arst vaatas ja näitas, et silmamuna alt oli kohe selline verine see silm ja kahtlustas (aju) kasvajat, mis siis lööb niimoodi silmas välja. Sai silmatilgad 2 nädalaks. Ptui ptui ptui, aga kui arst kuulis, et silmake sai terveks, ei uskunud ta oma silmi, sest arvas, et see kukub tal kohe välja. Oli mingi infektsioon vist.\nTemaga on mul ka väike mure. Nimelt vaatan mina ühel päeval, et nina juures karvutu laik, samuti silmade ümbert karvad kadunud.\nSöömisega on endiselt nii, et ta mammutab nagu vanaeit - pooled ilastatud toidutükid kukuvad maha. Närib nii, et vahepeal nühib oma esihambaid ja teeb suud lahti, nagu jääks talle toit suhu kinni. See probleem hakkas juba ammu, arst on isegi suu üle vaadanud ja hambaid igaks juhuks lühemaks lõiganud, aga kõik oli korras.\nNüüd lähen uuesti näitama. Karvade koha pealt niipalju, et äkki tegemist lestalistega vms, et peab proovi võtma.\nTema on mul samuti imelik viimasel nädalal olnud. Ei tule enam välja teistega jooksma. Kui enne tuli, tegi mõned lühikesed uudistused ja jooksuga koju tagasi. Nüüd ta terve nädalavahetuse tegi omale vist pesa pappkasti, näris seda põhjalikult ja jäi sinna sisse kükitama. Välja jooksma ei tulnud. Samuti mitte sellel nädalal.\nVäliselt on kõik ok, silmad säravad, uudistab pea kastist väljas, kui tema poole pöördun, samuti käib söömas. Masendus on tal äkki, või mingi ebakindlus...kuigi enne ta jooksis oma kolme jalakesega ju vapralt väljas ringi ja puuris ja rattas, aga nüüd valis omale kükkamiseks pappkasti\nSai vist enam vähem kõik kirja pandud.\nPostitas Pinto » 11. detsember 2016, 19:13\nNii tore lugeda, et vanakesed teineteist nii hästi vastu võtsid. Ime, et isegi vanad olijad ülbitsema ei hakanud uuega, seda nad ju oskavad\nPostitas Aydy (Teema autor) » 10. märts 2017, 19:04\nArmiinaga sai arstil käidud. Ikka sama vana asi - sööb halvasti, mammutab kaua toitu suus ja nühib hambaid käppadega.\nArst seekord ütles, et tal pisike haavand suus ja soovitas määrida astelpajuõliga. Hambad korras.\nKaalust väga palju alla võtnud. See oli ka üks asi, mis mind muretsema pani. Dr ütles küll, et kaalu kaotanud aga pepu taga ikka ümar.\nArst kahtlustas ka neerupuudulikkust..\nArmiina on veel kõhnemaks jäänud, ribid paistavad näeb kole välja.\nTahtsin küsida, ehk saan teda kuidagi aidata? Toitu olen talle pehmendanud. Ehk veel midagi? Arstile taas pöördumisest vist abi ei ole. Kuna ta nii nõrk, siis süste vist ei kannata. Tookord sai ühe põletikuvastase süsti küll, aga siis ta oli mõnda aega uimane ja jalad hästi ei kandnud.\nPostitas Aydy (Teema autor) » 22. märts 2017, 13:20\nHüvasti, mu armas Notsik\nArmiina 16.01.2011 - 21.03.2017\nPostitas Lind1100 » 31. märts 2017, 05:54\nPostitas Aydy (Teema autor) » 07. mai 2017, 12:35\nMinu vanake, Mupsu on samuti väga viletsaks jäänud Nagu Armiinagi, läks kõhnaks ja nüüd ka tagajalad hästi ei kanna. Eile küsis sülle ja magas soojas. Täna veel viletsam ta tervis.\nKäisin kolmapäeval arstil temaga. Suhkruhaigust ei ole. Silmal on hall laik, aga see ei pidavat kae olema. Arsti juures sai kolm süsti ja kodus panen silmatilku.\nPostitas Kuldhai » 09. mai 2017, 11:00\nKolm süsti korraga? Kahju pisikesest! Loodan, et läheb paremaks.\nPostitas Aydy (Teema autor) » 09. mai 2017, 11:59\nHüvasti mu armas Mupsu on\nLäksid Armiinale seltsi..\nMupsu 28.05.2010 - 08.05.2017\nPostitas Kuldhai » 10. mai 2017, 07:14\nKaastunne! Natuke veel ja oleks saanud 7 aastaseks...\nPostitas Aydy (Teema autor) » 18. juuli 2018, 11:24\nHüvasti Niki (s. 15.07.18) Vahva, julge, parajalt\nülbe vanake. Sai sinu elupäevi natuke pikendatud, kui\nminu juurde elama tulid.\nNiki oli põdur aga tugev! Mai kuus sai käidud temaga veel\narstil, tagakäpalt kasvaja eemaldus oli. Tal oli veel\nsuhkruhaigus samuti. Arvan, et ta ei pidanud sellele\nkuumale vastu, mis praegu väljas on.\nNüüd siis on mul alles ainult Krõõbu...\nPostitas Lind1100 » 18. juuli 2018, 13:03\nPostitas Kuldhai » 18. juuli 2018, 18:36\nOh kui kahju! Kuumus tõesti kohutav praegu.\nPostitas Aydy (Teema autor) » 19. juuli 2018, 15:09\nIgatsen oma loomakesi. Tundub, et Krõõbu samuti\nEi võtnud isegi tomatitükikest vastu. Panin talle liiva\nsutsuks külma, siis hea tal ennast jahutada.\nPostitas Aydy (Teema autor) » 29. august 2018, 14:02\nPalju Õnne, Krõõbul sünnipäev! 8 a\nTa on küll viletsaks jäänud (kaalu kaotanud, tasakaal pole enam see ja karvastik on vilets), aga tublike\non ta ikkagi. Nüüd on tahtnud iga päev puurist välja jooksma tulla ja isuke samuti paremaks läinud.\nPostitas Kuldhai » 29. august 2018, 17:39\nPalju õnne, Krõõbu!\nPostitas Riina1958 » 29. august 2018, 17:49\nPalju õnne meie poolt ka


Organismi reaktsioon toiduallergia puhul on väga individuaalne. Toiduallergia enamlevinud sümptomid on naha lööve, ekseem, neelamisraskused, hingamisraskused (astma), suu limaskesta sügelus ja turse, kõhuvalu, kõhulahtisus. Kõige enam toiduallergiat tekitavate toiduainete hulka arvatakse maapähkel, nisu, koorikloomad, munavalge, sojauba ja kala. Euroopa Liidu andmete kohaselt lastel enam piim ja muna.\nToiduallergia raskeimaks haigusnähuks võib olla anafülaktiline šokk. Vanusega organismi reaktsioon võib muutuda. Kui väikelapsel ilmnevad nahanähud, võib vanuse kasvades areneda välja hingamisteede allergia. Samuti eri toiduainetele hakkab organism erinevalt reageerima: munale või lehmapiimale näiteks nahalööbega, kalale aga astmaatilise reaktsiooniga jne.\nTõelist nisuallergiat esineb üldiselt harva, kuigi organismis võivad nisu vastased IgE antikehad olemas olla, aga kaebusi nisuallergiale ei pruugi tulla. Tihtipeale on põhjuseks hoopis heintaimede õietolmud, mille suhtes allergilistel inimestel võib tekkida ristreaksioon nisuga.\nNisu on allergeeniks nii lastel kui ka täiskasvanutel. Nisust põhjustatud allergia nähud võivad avalduda kohe pärast nisu söömist (kiiret tüüpi reaktsioon), kuid võivad avalduda ka mitu tundi pärast nisu söömist (hilist tüüpi reaktsioon). Lastel avaldub tavaliselt kiiret tüüpi nisu allergia, millest nad kasvavad välja koolimineku eaks. Täiskasvanutel esineb rohkem hilist tüüpi nisuallergiat, mis väga harvadel juhtudel võib esile kutsuda raske süsteemse reaktsiooni (anafülaktiline šokk). Selle avaldumine sõltub kaasuvatest faktoritest nagu näiteks füüsiline koormus, alkohol ja teatud ravimid (nt aspiriin).\nMaapähkliallergia, mis on levinud nii lastel kui täiskasvanutel, võib esmakordselt avalduda igas vanuses. Inimesed, kelle on Kase õietolmu allergiaga võib esineda mitmeid ristreaktsioone taimsete toiduainetega, nii on ka maapähkliga, aga see ei ole tõeline maapähkliallergia.\nMaapähkel on kaunviljaline ja seetõttu võib öelda, et ta on sugulane oa ja hernega, kuid mitte puude pähklitega (sarapuu, kreeka, india, parapähkel) ja seetõttu ei ole maapähkliallergik tingimata tundlik ka puude pähklite suhtes. Mõnikord siiski võivad need allergiad esineda koos.\nSojaoa valk on väga laialt kasutusel kogu maailma toiduainetetööstuses. Eestis esineb allergiat soja suhtes vähe ja enamasti lapseeas möödudes koolimineku eaks. Allergia sojaoa suhtes on aastatega kasvanud tänu Aasia toitude ja soja baasil tehtud tervisetoodete (tofu toodete) ning lehmapiima asendussegude laialdasele tarbimisele. Kuid lehmapiimaallergiaga lapsed võivad olla allergilised ka soja valkude suhtes.\nSojaoas on mitu allergeenset valku ja sümptomite raskus sõltub sellest, millise valgu suhtes ülitundlik ollakse. Taas on võimalus, et kase õietolmuallergikutel võib esineda ristreaktsioon sojaoa valgu suhtes, mis tähendab, et sojat süües tunnevad nad kerget suu ja keele sügelust. Seda ei saa nimetada tõeliseks sojaallergiaks, mille tagajärjeks võib olla süsteemne reaktsioon.\nKõige raskemaid sümptomeid seostatakse valkudega Gly m5 ja Gly m6. Inimestel, kellel on sojaoa vastane IgE organismis olemas, soovitatakse määrata antikehade olemasolu just nende valkude suhtes.\nPõhiline allergeenne valk krevetis on kuumuskindel tropomüosiin, mistõttu kuumtöötlemine ei vähenda allergilist reaktsiooni ning allergiat võib põhjustada nii koorikloomade liha kui keeduvesi. Enamlevinud sümptomid on nahalööve, nohu, hingamisteede ja seedekulgla nähud, anafülaktiline šokk.\nPiima põhiline allergeenne valk on kaseiin (80% kogu piima valkude hulgast). IgE antikehad võivad organismis tekkida erinevat piimavalkude vastu. See, millise valgu suhtes reaktsioon tekib, määrab aga piimaallergia olemuse ehk selle inimese sümptomite raskuse. Samuti aitab teha otsust, kas piim tuleb üldse menüüst välja jätta või sobib seda tarbida näiteks kuumtöödeldud kuju.\nLehmapiimaallergikul tuleks tähelepanelik olla ka vorstitoodete tarbimisel. Keeduvorstid ja viinerid võivad sisaldada piimavalke. Inimestel, kellel on lehmapiima vastane IgE organismis olemas, võiks määrata antikehade olemasolu ka erinevate piimavalkude suhtes.\nMunaallergik on tavaliselt tundlik rohkem kui ühele munavalge valgule. Paljud munaallergiaga inimesed saavad süüa keedetud muna. Miks see nii on, annab vastuse taas erinevate muna valkude suhtes IgE analüüside määramine.\nMitmed allergiad võivad tekkida ja üle minna elu jooksul, seega on oluline teada ja märgata erinevate allergiate sümptomeid ja end kahtluse korral testida (nt SYNLAB laboris).


Thursday, 29 May 2014 13:19\nUued üliõhukeses korpuses HP äriklassi arvutid on väiksemad kui mõni lauatelefon. Samalajal on tagatud kõik ärirakendusteks vajalik funktsionaalsus. Sisseehitatud WIFI võrgukaart ja antenn tagavad mugava ja ergonoomilise paigalduse vertikaalselt, horisontaalselt või VESA kinnitusega. Lisa juurde HP juhtmevaba klaviatuur ja hiir ning saad töölaual ohtralt ruumi juurde.\nInteli protsessorid kuni i7-4765T\n4-16 GB 1600 MHz DDR 3 mälu\n7200 rpm SATA või SSD kõvakettad\nIntegreeritud ethernet võrgukaart, M.2 connector WIFI kaardile\nIntegreeritud High Definition stereo helikaart\n6 USB porti, VGA ja DisplayPort väljundid\nMõõtmed 175 x 34 x 177 mm\nGarantii 3 aastat on-site\nVäldi odavaid ja kahtlase kvaliteediga koopiaid. Nüüd on saadaval 3-aastase garantiiga, mitmekülgsete laiendusvõimalustega 14" ekraaniga HP äriklassi Ultrabook sülearvuti: HP Elitebook Folio 9470m Ultrabook.\n14" HD resolutsiooniga ekraan, kaal kõigest 1,6 kg, aku tööaeg kuni 10 tundi. Valida saab suure mahtuvusega 500 GB SATA kõvaketta või ülikiire 180 GB SSD kõvaketta vahel.\nSeda tüüpi sülearvutitel harva esinev lisa - HP UltraSlim Side Docking Station võimaldab ühe liigutusega ühendada kõik statsionaarseks tööks vajalikud lisaseadmed: välise suure monitori, klaviatuuri ja hiire, USB printeri ja palju muu. Ja mis peamine - 3-aastane rahvusvaheline garantii! Saadaval ka uusima Microsofti operatsioonsüsteemiga Windows 8 Pro 64-bit.\nHP Compaq L2311c 23“ Notebook Docking Monitor\nFriday, 04 January 2013 09:59\nTeie uus Ultrabook sülearvuti on stiilne, kerge ja mugav kaasa kanda, kuid kontoris pikemalt töö tegemine väsitab ära?\nSiin on lahendus: HP Compaq L2311c 23“ Notebook Docking Monitor\n23“ Monitor ja Docking Station ühes tükis. Piisab ühest USB 3.0 kaablist ja kogu täsimõõdulise arvuti funktsionaalsus on Teie käsutuses. Lisaks võimalik sülearvutit laadida ilma välise toiteplokita!*\nUSB 3.0 sisend, kaks USB 3.0 väljundit, kaks USB 2.0 väljundit, RJ-45 Ethernet port, audio sisend ja väljund, lisaks sisseehitatud 720p HD veebikaamera ja stereo mikrofon.\nTuesday, 02 September 2008 15:37\nArvutitootja Hewlett-Packard täiendas tootevalikut kahe uue kerge ja vastupidava HP EliteBooki sülearvutiga. Ettevõtte uute mudelite seast leiab muuhulgas HP seni väikseima ja kergeima sülearvuti EliteBook 2530p, mis kaalub vaid 1,45 kilo. Lisaks tutvustati vastupidavat tahvelarvutit HP EliteBook 2730p.\nHP arvutitoodete Baltikumi turundusjuhi Eveline Rimkiene hinnangul jätkab HP uute mudelitega senist suundumust arvutite isikupärasemaks kujundamisel. "Sülearvuti peab olema stiilne - olgu tegemist tööks või meelelahutuseks mõeldud seadmega. HP Elitebook on just selline esinduslik tööarvuti, mille puhul torkab esile ka nägus välimus," selgitas Rimkiene.\nMonday, 09 June 2008 12:36\nEuroopa juhtiv IT-ettevõte Fujitsu Siemens Computers avalikustas oma uue tootearenduse strateegia, mille kohaselt uuendab firma täielikult oma seniste tooteliinide disaini. Uue väljanägemise saavad kõik Fujitsu Siemens Computersi AMILO 3000 sarja arvutid, ekraanid ja lisaseadmed, SCENICVIEW ekraanid, ESPRIMO süle- ja lauaarvutid, CELSIUS tööjaamad ja PRIMERGY serverid. Kokku lansseerib ettevõte sel aastal 50 uudse disainiga toodet.\nFriday, 12 September 2008 10:23\nHewlett-Packard toob turule HP Elitebook sülearvuti, mis koos lisaaku ja täiendavate komponentidega kestab ühe laadimiskorraga kokku 24 tundi. Selline tulemus saavutati ka Eestis oktoobris müügile jõudva HP EliteBook 6930p sülearvuti ja HP Ultra Capacity lisaaku kasutamisel. Lisaks aitasid rekordilise tulemuse saavutamisele kaasa veel mitmed energiaefektiivsed komponendid nagu Inteli SSD kõvaketas ja HP elavhõbedavaba Illumi-Lite LED kuvar.\n"Aku vastupidavus on alati olnud sülearvutite puhul peamine küsimus ja seadmevalikul üks põhikriteeriume," ütles HP personaalsüsteemide grupi juht Charl Snyman.


Tugiisikuna sünnitusel abiks – Nupsu\nJalutamine kiirendab sünnituse kulgu umbes 30 protsendi võrra.\nTulevase isana saad sa sünnituse ajal rohkem ära teha kui lihtsalt istuda ja tuhude vahesid arvutada, samas kui sinu partner kogu raske töö ära teeb. Siin on mõned aegumatud soovitused, mida järgides aitad oma partnerit.\n1. Kontrolli, kas ta on lõdvestunud. Kõige parem viis sünnitust väga valulikuks muuta, on tuhude ajal pingesse tõmbuda. Aita tal täielikult lõdvestuda – mitte lihtsalt paigal lesida, vaid kõik oma lihased pingetest vabastada. Lase tal keskenduda jalgade lõdevstamisele, samal ajal kui sina neid masseerid. Liigu mööda keha ülespoole – jalad, puusad, kõht, selg, õlad, kael, käed ja nägu. Kui seda raseduse ajal harjutad, saad ka sünnituse ajal paremini hakkama.\n2. Jaluta temaga ringi. Jalutamine kiirendab sünnituse kulgu umbes 30 protsendi võrra. Ära lase tal liiga vara voodisse jääda, vaid aita tal jalgel püsida ja võimalikult kaua ringi liikuda.\n3. Aita tal asendeid vahetada. Sünnitusteedesse liikudes keerab beebi ennast ringi. Ema peaks samuti liikuma. Väga tugevate tuhude puhul ei ole liigutamine enam mugav, seega peaksid aitama tal tuhude vahel asendit muuta. Abi võib olla sirgelt istumisest, seismisest, neljakäpukil olemisest (suurepärane seljavalu vastu), põlvitamisest või seinale toetumisest. Jäta voodi selleks puhuks, kui ta ära peaks väsima.\n4. Masseeri tema õlgu, käsi ja jalgu.\n5. Suru. Kui partneri selg teeb valu, ootab sind ees kõva trenn. Valu võib kaduda, kui surud oma rusika tugevalt vastu tema alaselga. Õige koha leidmiseks pead võibolla natuke aega katsetama. Pead väga kõvasti vajutama ja alustama enne kui tuhud algavad. Kui oled õige koha leidnud, tee sinna markeriga täpp, et selle vajadusel kohe üles leiaksid.\n6. Mudi teda. Mudimine on kergem kui masseerimine, kuigi mitte nii kerge, et muutuks häirivaks. Mudi tema käsi, jalgu, selga, nägu ja pead. Kerge valu vähendava stimuleerimise alla käib ka juuste kammimine ja selja kratsimine.\n7. Tee talle sooja vanni. Vett on nimatatud „Emakese Looduse epiduraaliks“. See aitab sünnitaval naisel lõdvestuda ja tuhudest tingitud valu vähendada. Vannivesi peaks olema soe, kuid mitte kuum. Kui looteveed on juba puhkenud, vii ta dushi alla. Tihti on haiglate duššikabiinid varustatud istekohaga. Võta igaks juhuks oma ujumispüksid kaasa, võibolla tahab ta sind ka dušši alla!\n8. Proovi kuuma ja külma kompressi. Leota räktikut soojas vees ja suru see tuhude ajal tema valutavale seljale. Presside ja sünnitamise ajaks võid asetada tema laubale külma rätiku.\n9. Kontrolli, et ta piisavalt jooks. Dehüdratsioon vaid vähendab tema keha võimekust. Kui haiglas ei lubata tal vett juua, anna jääkuubikuid. Alternatiiviks on ka jääpulgad või lusikatäis mett, mis annab lisaenergiat.\n10. Kontrolli, et ta nälja korral sööks. Sünnituse ajal on söök viimane asi, millele ta mõtleb, kuid kuni sünnitus pole veel alanud, toida teda energiarikka toidu, nt leiva ja maisihelvestega. Lase tal süüa vahetult enne haiglasse minekut, kuna seal ei anta süüa enne kui beebi on sündinud.\n11. Tegele telefonikõnedega. Kui ämm helistab ja uurib olukorra kohta, on sinu asi temaga suhelda.\n12. Sõida ettevaatlikult. Naist haiglasse sõidutades allu kõigile kiirusepiirangutele. Sul on piisavalt aega … loodetavasti.\n13. Hoia üleval head tuju. Haigla pole nagu kodu. See on kohandatud hädaolukorraks ja ebatavaliste situatsioonidega tegelemiseks – seda on märgata igal sammul. Mõned sünnitavad emad tõmbuvad pingesse juba ainuüksi haigla enese pärast. Aita tal juglus tagasi saada, kinnitades, et tema keha töötab hästi ja et ta teab täpselt, kuidas laps probleemideta ilmale tuua.\n14. Rahustavad, korduvad tegevused. Samad sõnad ja samad tegevused, mida iga tuhuga korrata, võivad naisele väga palju jõudu anda.\n15. Taga rahulik keskkond. Kas tuled on liiga eredad? Kas müra on liiga palju? Kas uue vahetuse medõde on liiga kamandav või on tema konktreetsus just see, mida sinu partner vajab?\n16. Pane mängima telekas või muusika. Üks minu sõber pani sünnituse ajal teleka mängima ning naist see aitas. Ainus häda oli selles, et see hakkas liigselt ka ämmaemanda tähelepanu köitma.\n17. Lülita telekas või muusika välja. Minu esimene laps sündis NBA meistrivõistluste ajal ja nagu tellitud, mängis minu abikaasa kodumeeskond finaalis. Rääkisime selgeks, mida sünnituse ajal telekast vaadata võib ja mida mitte.\n18. Sega vahele. Mõningad haiglas praktiseeritavad rutiinsed tegevused võivad sünnitust segada. Näiteks võib ülevaatuse aeg langeda täpselt sellele ajale, mil sinu partneril on uued tuhud algamas. Et sinu prioriteediks on su sünnitav naine, küsi õe käes, kas oleks võimalik see protseduur järgmiste tuhude vaheajani edasi lükata.\n19. Rakenda tema kujutlusvõimet. Lase tal ette kujutada, et ta hõljub kaaluta olekus pilve peal või et tuhu on laine, millel ta sõidab. Või kirjelda talle mõnd ühist kallist mälestust või kohta. Võibolla tahad sellest temaga enne sünnitust rääkida, et teaksid ega näiteks mereteemaline jutuke temas hoopis iiveldust ei tekita.\n20. Küsi õdedelt ideid. Sünnitusõdedel on palju kogemusi ja võibolla on see just mõni hea idee, millega nad sind aidata saavad.\n21. Tuleta talle last meelde. Su naine võib olla unustanud, miks ta kõik seda läbi peab elama!\n22. Ära katkesta oma tegemini, kui õde sisse astub. Sinu partnerit ei huvita, kas teda vaatab terve medõdede assotsiatsoon või mitte, tal on lihtsalt vaja, et sina tema kõrval oleksid.\n23. Uuri, mis toimib. Vahel julgustavad õed oma patsiente kasutama kindlaid hingamismustreid või pressimeetodeid. Küsi oma partnerilt, kas see konktreetne asi töötab. Kui ei, pöördu viisakalt õe poole ja uuri, äkki oskab ta midagi muud soovitada.\n24. Kuula naist. Kas ta kardab midagi? Kas miski segab teda? Adrenaliin võib tuhusid aeglustada või nendega kaasnevat valu suurendada.\n25. Kiida tema tublidust. Sünnitus on väga raske ülesanne. Sulle võib kiitmine veider tunduda, aga võibolla on see naise jaoks ainus asi, mida ta kuulda soovib.\n26. Naudi seda! Sünnitus on raske töö, kuid oma beebi ilmaletuleku hetk ei lähe sul kunagi meelest. Naudi selle hetke maagilisust.


redaktsioon 01.07.2018 - 22.12.2018 [RT I, 29.06.2018, 29]\n17.10.1991 RT I 1995, 10, 113 01.11.1991terviktekst RT paberkandjal\n17.10.1991 RT I 1996, 41, 796 01.11.2991terviktekst RT paberkandjal\n17.10.1991 RT I 2000, 70, 441 terviktekst RT paberkandjal\n17.10.1991 RT I 2001, 52, 304 terviktekst RT paberkandjal\n(12) Erastamisele ja kasutusvaldusesse andmisele ei kuulu looduskaitseseaduses sätestatud kaitsealade loodusreservaatide maa, sihtkaitse- ja piiranguvööndite maa, hoiualade maa, püsielupaikade maa, samuti kaitstavate looduse üksik- ja muude objektide juurde kuuluv maa, Natura 2000 võrgustiku maa või muu ajutise kaitse alla võetud maa ning muinsuskaitseseaduses sätestatud mälestiste ja muinsuskaitsealade kaitsevööndite maa. Käesoleva lõike esimeses lauses nimetatud maal asuva elamu omanikul on õigus erastada maad kuni 2 ha ulatuses ning muu ehitise omanikul ehitise teenindamiseks vajaliku maa ulatuses. Erandina võib kaitseala valitseja või Muinsuskaitseamet, arvestades kehtestatud kaitserežiimi, lubada hoiuala maa või kaitsealade sihtkaitse- või piiranguvööndi maa, püsielupaiga maa, samuti kaitstava looduse üksik- või muu objekti juurde kuuluva maa ning Natura 2000 võrgustiku maa või muu ajutise kaitse alla võetud maa või mälestise või muinsuskaitseala kaitsevööndi maa erastamist kuni käesoleva seaduse § 221 1.-22. lõikes sätestatud ulatuses või kasutusvaldusesse andmist kuni käesoleva seaduse § 233 6. lõikes sätestatud ulatuses. Eelmises lauses sätestatut kohaldatakse ka käesoleva seaduse § 22 12. lõikes nimetatud maa erastamisel, välja arvatud juhul, kui kinnisasi, millega seda maad liita soovitakse, kuulub looduskaitseseaduse § 20 alusel riigi poolt omandamisele. Käesoleva lõike alusel erandina erastatud maa ei kuulu looduskaitseseaduse §-s 20 sätestatud alustel riigi poolt omandamisele. Vastav märge kantakse kinnistusraamatusse ja see on kohustuslik ka omandiõiguse üleminekul.\n(1) Eesti kodanikud ja käesoleva paragrahvi 2.-4. lõikes nimetatud isikud on maa erastamise õigustatud subjektideks käesolevast seadusest tulenevate kitsendustega.\n(5) Vabariigi Valitsus kehtestab riigipiiri, piiriveekogu või mererannikuga piirnevate kohalike omavalitsusüksuste või maa-alade, samuti muude riigi julgeolekule tähtsate maa-alade loetelu, kus maa erastamiseks välismaalase või Eesti eraõigusliku juriidilise isiku poolt on vajalik Siseministeeriumi luba.\n(6) Siseministeerium kuulab enne loa andmist ära maa asukohajärgse kohaliku omavalitsuse seisukoha. Luba antakse, kui maa erastamine ei ole vastuolus riigi ja kohaliku omavalitsusüksuse avalike huvide või julgeolekuga. Kui kohalik omavalitsus on loa andmise vastu, kuid Siseministeerium soovib seda anda, peab Siseministeerium esitama taotluse otsustamiseks Vabariigi Valitsusele. Loa andmine või sellest keeldumine otsustatakse ühe kuu jooksul, arvates selle taotlemisest või taotluse edastamisest Vabariigi Valitsusele.


Kuidas kiiresti rikkaks saada - Eesti Päevaleht\nKuidas kiiresti rikkaks saada\nPole vaja mingeid tõlkeraamatuid sellest, kuidas midagi teha. Mida ja kuidas teha, teab igaüks. Iseenese tarkusest. Tuleb oma vanad sokid müüki panna. Ühe soki hind võiks olla näiteks 200 krooni, paari hind 450. Aga miks mitte? Kui Sylvester Stallone võib müüa oma jakke raha eest, mis teeb 20 000 Eesti krooni, miks mitte siis teie või mina? Sokimüümises ei ole midagi shokeerivamat kui shokiteraapias.\nSee on väärt teenistus pensionäridele, invaliididele, kohanematutele ja prügikastiinimestele. Võrratu näiteks härra presidendile, peaministrile ja tollele nupumehele, kes tahab saada Eesti kuningaks. Hiilgav igale Mudila kuulsusele. Kuidas nemad kõik küll teenida võiksid, ilma õieti midagi tegemata! Nende kõigi tegevusest on omakorda kasu teistel, kes nende tegevust vahendavad ja nii edasi. Võib ju terve võrkturustussüsteemi luua!\nVaat nii tuleb mõelda – tänapäevaselt! Tuleb internetis luua sokilehekülg ja siis rõivastusesemete nimistu. Seni ainult pornoajakirjade kaudu müüdavad eesti kantud püksikukesed võiksid vallutada kogu internatsionaalse kogukonna! Müüa võib kõike: sokke ja lõhnu, shokke ja iseennast. Raha ei haise. Raha lõhn tõmbab ligi. Kapo ei jõua nii palju agente värvata, kui ukse taga järjekorras on. Ma ei tea, kuidas on teiste agentuuridega, aga küllap samamoodi. Müügiesindajaks kõlbab igaüks!\nPeale vanade sokkide võiks müüa ka näiteks keeleoskust. Kui suur osa meie muulastest on endale keeletunnistuse ostnud, siis on ju keeleoskuse müümine veel parem äri. Kujutage ette, mida võib sisse tuua, kui iga põliseestlane, kes veel ei ole angliseerunud või amerikaniseerinud, äriks oma keeleoskuse hädalisele! Korraga saaks terve eesti rahvas rikkaks ja eesti keelt mitte oskavad eestimaalased ei jääks vaesemaks. Miks mitte? Juba aastakümneid tagasi müüs üks ettevõtlik ameeriklane krunte Kuul. Meie jälle võiksime oma Eestimaa ära müüa. Osa juba ju müüdudki.\nMiks peaksime mõtlema nagu jaapanlased, kellele uus idee ei loe suuremat midagi, kui selle taga pole usaldatavat inimest. Võtame parem omaks ameerikaliku mõtteviisi. Inimene tänavalt tuleb sisse, tal on hea idee, ja see läheb ka käiku. Mõelge, kui hästi ravib niisugune – positiivne! – mõtlemine meie provintslikkust! Kui palju häid ideid kogu maailmast rikastab meie kõigele avatud kultuuri juba praegu!\nMeil on viiuldaja à la Vanessa Mae. Meil on missid ja jupid ja ambaalid, Dekoltsid ja Gollivuudid, bensiinid, E-lapsed ja dirkonaalerid. Meil on friigid ja bitshid, bisnis ja fiiling, ja raha – bukazoidi, käshshi või lihtsalt mani – jalaga segada. Ole ainult mees ja tee seda. Jaapani vanasõna ütleb, et sõrm näitab kuud, aga loll vahib sõrme. See meile ei sobi. Meil ei ole küüned küllalt enda poole. Meile sobiks: ainult loll ei näe küünt kuud näitaval sõrmel, vaid vahib kuud. Meil Kilplas on noortelgi oma arusaam vanasõnade rahvatarkusest. Õige eesti mees viibutab kuu poole rusikat ja vahib seda! Iseenese tarkusest.\nVot tak! Check it out, man!


MOTO-PRESS Varuosad - priginaaltooted meie online kataloogis\nLeidke parimad populaarsete MOTO-PRESS autovaruosade diilid\nMOTO-PRESS Universaalsed rõngastihendid/tihendid\nMiks peaksite ostma MOTO-PRESS`i autotooteid?\nTurvaline tellimine 200 päeva jooksul Ärge enam kahelge internetist ostmisel! Kasutage Turvalise Ostmise lisavõimelust, kui tellite MOTO-PRESS`i asendusosi, saate oma tellimuse tagastada 200 päeva jooksul alates ostu sooritamise kuupäevast.\nParima hinna garantii Soovite kokku hoida? Otsite parimaid hindu MOTO-PRESS`i toodetele? Sellisel juhul vaadake meie pakkumisi ja veenduge ise, et selle brändi varuosade ja tarvikute hinnad on suurepärased.\nMOTO-PRESS Online Varuosad kataloog\nPehmendus: varuosade kataloog MOTO-PRESS`lt\nMootor: varuosade kataloog MOTO-PRESS`lt\nKinnitusvahendid: varuosade kataloog MOTO-PRESS`lt\nKlientide arvustused MOTO-PRESS`i autovaruosade & toodete kohta\nJätke arvustus varem ostetud MOTO-PRESS`i varuosade kohta\nParimad MOTO-PRESS toodete pakkumised\nOtsite soodsaid asendusosasid oma autole parandus või hooldustöödeks? Ostke originaalseid MOTO-PRESS tooteid meie poest ja säästke kuni 25%\nMOTO-PRESS Remondikomplekt, kompressor\nArtikli number: RMPSK44.5\nKompressori-ID: LK4949, LK4951, LK4961, LK4970\nTootjapoolne soovitatud hind95,27 €\nMeie hind 71,45 €\nArtikli number: RMPSK41.4\nKompressori-ID: LP4825, LP4820, LP4821, LP4829\nTootjapoolne soovitatud hind52,04 €\nMeie hind 39,03 €\nTootjapoolne soovitatud hind400,53 €\nMeie hind 300,40 €\nArtikli number: RMPLP3980\nTootjapoolne soovitatud hind305,13 €\nMeie hind 305,13 €\nArtikli number: RMPLK4936\nKaal (kg): 17,855\nTootjapoolne soovitatud hind371,24 €\nMeie hind 278,43 €\nArtikli number: RMPSW10.4\nTootjapoolne soovitatud hind21,34 €\nVaruosad + Autotootja Tihend, klapikaan PORSCHE\nVaruosad + Artikli number Tihend, klapikaan 005501H\nArtikli number 997.330.100\nArtikli number + Tootja 06638 ELRING\nOEN + Tootja 0024151139 ELRING


Oled siin: Uudised ja teated / Uudiste arhiiv / Ligi 2000 rahvatantsijat tantsis ühistantsimisel\nLigi 2000 rahvatantsijat tantsis ühistantsimisel\n29. aprillil tantsis Eestimaa erinevates kohtades umbes 2000 rahvatantsija, et tähistada rahvusvahelist tantsupäeva. Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts kutsus ka kõiki teisi üle-eestilisele ühistantsimisele.\nKell 12.20, 16.05 ja 19.05 kõlab Vikerraadiost rahvatantsulugu „Kupparimuori“, mille järgi kõik tantsurühmad, ükskõik millises Eestimaa nurgas, said tantsida.\n„Eriti tore on see, et mõned rühmad ühinesid ja tegid koos sellest suurema sündmuse," ütles Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsi noortetöö juht Mall Järvela. "Näiteks Valjala põhikoolis tantsiti koolistaadionil enne ühiselt vanu seltskonnatantse ja Rakveres oli ühistantsimine linna keskväljakul.“\nSeltsi ettepanekul salvestavad rühmad oma tantsud ning laevad üles internetikeskkonda YouTube.\n„Me usume, et nii saame hästi näidata eesti tantsu ja meie rahvarõivaid nii kodu- kui välismaal,“ sõnas tantsupäeva idee kohta Mall Järvela.\nEsimese video leiad siit:http://www.youtube.com/watch?v=CCiBOY3ZmVo


E-raamat: Talv Mallorcal - Apollo\nMängukaardid UNO Ekspress\nE-raamat: Talv Mallorcal\n„Kes meist poleks, vähemalt mõnigi kord, isekalt unistanud sellest, et ühel ilusal päeval jätta kus see ja teine kõik äriasjad, harjumused, tuttavad, koguni sõbrad, ning asuda elama mõnele võluvale saarele, ilma mingite murede ja kohustusteta ning – eelkõige – ilma ajalehtedeta?” Nende lootustega lahkub George Sand Pariisist ühes oma laste ja armukese Frédéric Chopiniga. Ees ootab talv Mallorca saarel. „Talv Mallorcal” on liigutav ja pikantne lugu kahe armunu puhkusest, mis ometi saab varjutatud lugematute tagasilöökide poolt. Miljöö pakub äratundmisi romantilistest romaanidest: kõrged sinetavad mäed, sügavad orud, apelsinisalud ja kloostrivaremed. Ent ka külalislahkusetud ja ükskõiksed kohalikud, etteaimamatud loodusjõud, elementaarsemategi mugavuste puudumine. Nii mitu palet on sel võlusaarel, kus kõik näib esmapilgul maaliline, alustades talupoja onnist kuni räbaldunud põngerjani; saarel, kus kõik, kaasa arvatud kängunud kaktus teepervel, näib algul pakkuvat silmarõõmu...


Hoolimatus! – Elu on seiklus … Anna võimalus enda omale !\njuuli 16, 2017 by Kersti\nKui Noorhärra poole aastaseks sai, siis panin kirja sellised humoorikad märksõnad, mida emaduse esimeste 6 kuu jooksul tähele olen pannud. Feissari sõbrad said päris palju muiata. Üks tähelepanekutest oli, et sireeniga sõidukid ja jäätisemasinad on vaenlased number 1 kui sa õues jalutad magava lapsega. Täpsemalt oli sõnastus mõned kuud tagasi selline – Your biggest enemies are any big trucks, alarm vehicles, noisy neighbours, anything that interrupts your little angle’s sleep … but most of all ICE CREAM vans as they tend to follow you around during your walks playing that annoying tune no matter how eagerly you are trying to run away. Escaping to the wood does not help!!!\nKui paljuski on asjalood muutunud ses osas, et nüüd magab Noorhärra pigem oma uned toas või oleme kuskil pikal jalutuskäigul looduslikumal rajal, siis paar korda on ikka juhtunud, et satume jalutama õue nädalavahetusel pärastlõunasel ajal. Näide 1 – õues on ilus soe ja päikeseline ilm ning kuna Noorhärra on pigem viril ja ei ole päeva jooksul nii hästi maganud, otsustan, et jalutan niisama siin meie külakese vahel ringi. Isegi pooletunnine iluuni aitaks tal mõned tunnid veel üleval olla, enne kui ööunne vajub. Noorhärra jääb muidugi ilusti tuttu ja mina san rahulikult tiirutada. Kaugelt juba kuulen tuttavat tilulilu meloodiat ehk kuskil läheduses vurab jäätisemasin ringi. Muidugi vurab, sest on laupäev, on soe ilm ja pärastlõuna, seega potensiaalseid kliente palju. Kuidagi satuvad meie trajektoorid olema nii, et aegajalt kuulen tilulilut kaugemal ja siis jälle lähemal ehk ma ei saa väga oma suunda ka muuta selliselt, et ma väldiks temaga kohtumist. Kuni lõpuks, ühe nurga tagant ta välja ilmubki. Vaikselt, tilulilu ei mängigi ja ma juba loodan, et äkki ta on oma tiiru lõpetamas ja möödub meist vaikselt. Yeah right – nii kui me kohakuti jõuame kahe tänava ristumisnurgal, paneb juht oma tilulilu mängima, KOHE VANKRI KÕRVAL! Ei, ta ei suutnud oodata näiteks veel 5 sekundit, et meie vaheline maa tunduvalt suureneks. Ei, ta paneb sele tilulilu mängima just siis, kui oleme kohakuti … ja siis veel vaatab mind umbuskselt ja suurte silmadega, kui üritan talle kätekeeles selgeks teha et ta idikas on ja miks ta nii tegi.\nNäide 2, veel parem, sest juhtus just eile. Jällegi laupäev, jällegi pärastlõunane aeg, mitte küll nii soe ja päikeseline, kuid vähemalt vihma ei sadanud 🙂 Noorhärra on taaskord selline viril, sest esimene päevauni oli juba tunde tagasi ja jäi natsa lühikeseks. Oleme sõbranna juures kooki tegemas ja leian vabad 10 mintsa, et teha kiire tiir ümber tema lähedal asuvate majade (tegelikult elame samas külas, lihtsalt tema elab uuemas osas ja peaaegu tupiktänava lõpus). Astun vapralt tänavale ja saan natsake jalutada, kui kuulen, et tilulilu jälle läheneb. No ses suhtes polnud midagi hullu, sest Noorhärra veel ei maganud ja jäätiseauto jäi tupik tänava otsa oma kliente ootama, samas kui meie saime ilusti tupikust läbi lipsata, kuna sinna on jäetud siiski jalgrada. Jalutame kuni jalgraja lõpuni, mis viib teise tupiktänavasse ja keeran vankri ringi, et sõbranna juurde tagasi jalutada, Noorhärra juba magas ja noh … kook ju ootas lõpetamist. Jõudsin just kahe tänava ristumiskohale ja plaanisin keerata vasemale, et jõuda otsemat teed pidi kohale, selle asemel et tuldud teed tagasi minna ja väike ring teha. Nii kui ma ristumiskohale jõudsin, nägin … jäätiseauto liikus minu poole. Ma konkreetselt jäin seisma, et vaadata kas ta sõidab edasi minu suunas või keerab enne ära, et hakata küla sellest osast välja sõitma. Minu “õnneks” oli tal veel see osa külakesest läbi tilistamata ja nii ta liikus minu suunas. Ma ei tea, kas too juht oli pime, et ta mind ei näinud seismas või mis, aga KURAT, ta pani selle tilulilu jälle tööle. Ma konkreetselt jooksin, esimest korda oma vankriga ma jooksin, mis võis olla vägagi koomiline vaatepilt. Aga no ma ei olnud nõus sellega, et mu laps mingi ajukääbiku pärast üles ärkab, et siis olla viril, sest ta on väsinud ja unine. Õnneks olin mina kas piisavalt kiire või Noorhärra piisavalt sügavas unes, et ta ei ärganud.\nSeega, ausõna, kui ma järgmine kord jälle mõne jäätiseauto pärast pean imetrikke tegema hakkama või kui nad ebanormaalsed on, siis ma lähengi ja konkreetselt küsin, et mis ta probleem on. Kusjuures, ma ei taha olla rassist, kuid ma näen jäätiseautode rooli taga VAID tumeda nahalisi mees juhte. Näiteks, kui ma nädala keskel kanali ääres jalutamas käisin ja kaks meeskodanikku trimmerdasid ja muru niitsid, siis mõlemad vaigistasid oma tööriistad koheselt, kui mina nende lähedale jõudsin. Muidu ju suudavad mõlemad masinad päris korralikku lärmi teha. Ja need mehed olid valgenahalised …\nRubriigid: Murphikas. Salvesta püsiviide oma järjehoidjasse.\n← Kolmas nädal tervislikumalt\nVastuoluline neljas nädal tervislikult →


KUNINGANNA ELIZABETHI KÕIGE VÄHEM LEMMIK LAPSELAPS SELGUS - KUNINGLIKUD\nKuninganna kõige vähem lemmik lapselaps ilmutas\nKuningannat Elizabethit on õnnistatud kaheksa lapselapsega ja kuigi lemmikute omamine on ei-ei, on mõned leidnud monarhi kasuks rohkem kui teised.\nKuid see on tema kõige vähem lemmik lapselaps, mis tuleb paljudele üllatusena ...\nVAATAMINE: Kuninganna paistab uhkusega, kui printsess Beatrice kingib talle karika\nPeter Phillips (43) ja Zara Tindall (39) on kuninganna teise lapse ja ainsa tütre, 70-aastase printsess Anne lapsed.\nVanima lapselapsena on Peter oma vanaema südames alati olnud eriline koht ja teda nimetatakse sageliKuninganna siseruumide 'kuninganna lemmik lapselaps'.\nZara on ka kuninganna heades raamatutes, allikate sõnul on paar üsna lähedane.\nVeel 2019. aastal rääkis kuninglik toimetaja Ingrid Seward Tema Majesteedi suhetest Zara ja tema 42-aastase abikaasa Mike Tindalliga, väites, et 94-aastasel on nendega „tihedam side kui Kate ja Williamiga”.\nPeter (pildil) on tuntud kui kuninganna lemmik lapselaps.\nVahepeal väidetakse, et printsess Beatrice (32) ja printsess Eugenie (30), kuninganna teise ja skandaalseima poja 60-aastase poja prints Andrew, on ka eriline side monarhiga.\nOn isegi kuuldavasti, et Eugenie on vanaemaga nii lähedane, et kutsub 94-aastast vanaema avalikkuse ette, samal ajal kui tema teised lapselapsed jäävad ametliku kuninganna juurde.\nTema majesteet hoiab ka oma noorimatele lapselastele pehmet kohta.\nMonarhi noorima poja, 56-aastase prints Edwardi, 17-aastase leedi Louise Windsori ja 13-aastase Severni James Viscount'i sündinud kuulduste kohaselt on nad Peteriga seotud kui monarhi lemmikud.\nVeel 2019. aastal ütles kuninglik siseringi esindaja Päike seda„Kuningannale meeldib see, et Louise ja James naudivad Balmoralis veedetud aega ning ta on eriti lähedaseks saanud Louise'iga, kellest näib, et temast on saanud tema lemmik lapselaps, kellele järgneb tihedalt ka James.\nTundub, et Peteril on mingi konkurents.\nBeatrice (vasakul) on kuningannaga (paremal) väga lähedal. Tema Majesteet laenas printsessile pulmapäevaks isegi ühe tema vintage kleidi.\nKui rääkida 72-aastase prints Charlesi poegadest, siis ütleme nii, et kuningannal on oma lemmik.\nKuigi Harry otsus astuda tagasi oma kuninglikest kohustustest enda ja mõne teise kuningriigi vahele kiilu heitnud, on 36-aastane vanaemaga lähedased suhted.\nEnne ettevõttest lahkumist pildistati Harryt pidevalt koos kuningannaga, paar naeris ja tegi nalja kuninglikel üritustel.\nKui pärija noorim poeg otsustas oma kuninglikest juurtest eemalduda, oli kuninganna vaid toetav, kui ta avaldas armastust Harry vastu koos oma abikaasa Meghaniga (39) nende aastate jooksul tehtud töö vastu.\n'Harry, Meghan ja Archie on alati minu pere väga armastatud liikmed,' kirjutas kuninganna avalduses: 'Ma tahan tänada neid kogu nende pühendunud töö eest kogu riigis ... ja olen eriti uhke selle üle, kuidas Meghanil nii on olnud kiiresti perekonna hulka. '\nJa nii jääb meile kõige vähem lemmik ...\nKuninganna (vasakul) ja Harry (paremal) on alati olnud lähedased, isegi läbi kogu Megxiti tõrke.\nKuuldavasti on lapselaps, kes saab oma Majesteedi ajast eraviisiliselt kõige vähem aega, prints William.\nKuna 94-aastane naine on veetnud suure osa oma elust 38-aastase Williamsi juhendamiseks trooni saamise päevaks, on Cambridge'i hertsog talunud palju tõsisemaid suhteid vanaemaga.\nSelle tulemusel puudub paaride lähedus väidetavalt, mis tähendab, et tulevast kuningat soositakse vähem kui tema venda ja nõbu.


Nikolai Ge maali “Leo Tolstoi portree” kirjeldus - Maalingud - 2022\nNikolai Ge maali “Leo Tolstoi portree” kirjeldus\nLeo Tolstoi oli hämmastav inimene ja tekitas oma lugejates vaimustust ja inspiratsiooni. Viimaste seas oli ka kunstnik Nikolai Nikolajevitš Ge. Aastal 1884 maalib Ge Khamovnikis oma majas kirjaniku portree. Loomeprotsessi käigus saavad kirjanik ja kunstnik lähedasemaks ning leiavad ühiskonna moraalse olemuse osas palju ühist.\nMinu suureks üllatuseks, kuid seda portree ei saanud parimal viisil. Paljud kaebasid valitud nurga ebaõnnestumise üle - kirjaniku pea on langetatud ja tema nägu on täiesti nähtamatu. Nikolai Nikolajevitš ise oli aga oma töö tulemusega rahul ja märkis, et suutis tabada L. Tolstoi kõige olulisema kvaliteedi, nimelt võime kõvasti, kõvasti tööd teha. Väärib märkimist loomeprotsessi harmooniast, sest kirjanikule tegelikult ei meeldinud poseerida. Kuid Ge lõi üles töö ühtsuses Leo Tolstoi tollase käimasoleva tööga traktaadi "Mis on minu usk?" Peremees tuli tihti Tolstoi maja külastama, veetis tunde kirjanikuga rääkides ja vahel teda lihtsalt valvamas.\nPortreepildis on kirjanik jäädvustatud tema kabinetis, tavalises töökeskkonnas. Kõik ümberringi on loomulik, lihtne. Kuid tänu igapäevaelule ja välisele kunstivõimele on kogu publiku tähelepanu suunatud kirjanikule. Kõigi vahenditega püüdis Ge kajastada kirjaniku meelejõudu ja geniaalsust, tema teose sügavat ja läbimõeldud protsessi. Filosoof ja mõtleja kummardas käsikirja peale ja näib, et kuulete pliiatsi kriuksumist, kuvades paberil hoolikalt surematuid jooni.\nVärvide vaesus ei kahanda maalilisi portreesid, küljelt valatav valgus voolab õrnalt külmast varjust sooja. Tausta neutraalsus ei tõmba jällegi kirjaniku nägu, mis on jäädvustatud tolleaegse psühholoogilise portree jaoks uudsel, ebatraditsioonilisel viisil. Tolstoi pilk pole suunatud vaatajale, ta on artikli poole pööratud. Kirjanik on sukeldatud protsessi oma peaga, unustades reaalsuse. Selles pühendumuses ja täielikus alistumises nägi Ge kangelaslikkuse erilist vormi. See on see, mida ta talub, ja rõhutab kõigepealt. Kunstniku portreepildis on Leo Tolstoi suurepärane töömees ja eluõpetaja.\nMaakooli suulise hinde maalimine\nVaata videot: Nikolay Fechin: 130th Birthday Anniversary (Juuli 2022).\nCopyright 2022 \_ Nikolai Ge maali “Leo Tolstoi portree” kirjeldus...


Lahku töölt, kui su boss on jobu! Aga enne lahkumist oota kolm kuud | Director\n← TÖÖTA VÄHEM!\nKas teadsid, et… →\nLahku töölt, kui su boss on jobu! Aga enne lahkumist oota kolm kuud\nKui oled täiesti veendunud, et su boss on jobu, siis lahku töölt. See mõjub hästi nii su tervisele kui perekonnale, kinnitab Fast Company blogis Kevin Kruse. Andekas inimene saab alati tööd, ainult et tasub meeles pidada vana ütlust „Ära vanasse kaevu enne sülita, kui uus valmis pole!“\nAga enne kui viletsa ülemuse tõttu lahkud, soovitab Kruse kasutada kolme kuni kuue kuu jooksul mõelda järgmistest asjadest:\n• Kas sa oled süüst puhas? Küsi eneselt, ega sina probleemi põhjuseks pole? Võib-olla on asjad hoopis nii, et ükskõik kus sa ka ei tööta, tundub boss ikka lollina. Võib-olla on su kolleegid erinevalt sinust ülemusega rahul? Kui oled kindel, et põhjus pole sinus, siis võta ette järgmine samm.\n• Ka juhid on inimesed. Seega ekslikud. Võib-olla on ta alles algaja, võib-olla on ka temal omakorda vilets ülemus. Jälgi tema tegemisi rahulikult ja objektiivselt – ehk ei olegi kõik probleemid tema põhjustatud.\n• Vestle ja coachi. Ära lepi sellega, et kogu kontroll ja vastutus on juhi käes. Küsi temalt võimalust oma tööst rääkida. Kohtumisel saad sa öelda, milline osa koostööst edeneb hästi, milline mitte. Kasuta näiteks selliseid küsimusi: „Ma tean, et see projekt on sulle väga tähtis, aga sinu instruktsioonide detailsus tekitab tunde, et sa ei usalda mind. Kas me võiksime üle rääkida, millist tulemust sa täpselt soovid, ja siis ma tegutsen edasi juba omal vastutusel. Kindlasti ütlen kohe, kui mingit abi vajan.\n• Mõtle positiivsele. Ülemus pole küll suurem asi, aga võib-olla on töös midagi väga positiivset? Näiteks saad sa temalt uusi oskusi. Või sul on hea palk ja tore kollektiiv või hästi paindlik töö? Kui head asjad halbu üles ei kaalu, astu järgmine samm.\n• Oota. Kui sinu töö ja töökoht on sulle tähtsad, siis oota lihtsalt ära, kuni ülemus saab ametikõrgendust (või kinga) või sa saad ise firmas teise töö. See meetod töötab paremini suurtes ja kiiresti kasvavates firmades, väikestes ja stagneeruvates see ei toimi.\nAga kui see kõik tõesti ei toimi, siis on tõepoolest aeg lahkuda.


Lääne-Virumaa osavusfestivali esikohad Rakveresse | Jalgpall kooli\nLääne-Virumaa osavusfestivali esikohad Rakveresse\nRakvere Spordikeskuses toimunud Lääne-Virumaa Rimi jalgpalli osavusfestivalist võttis osa 79 last neljast kohalikust koolist. Kokku võttis 12 võistkonda omavahel mõõtu palli vedamises, väravate löömises ja kombineeritud harjutuses.\nNooremas vanusegrupis, 1.-3. klasside seas tuli Rakvere Reaalgümnaasiumi I võistkond esikohale 19 punktiga. Teise koha sai Rakvere Põhikooli II võistkond 13 punktiga, kolmandaks tuli Reaalgümnaasiumi II võistkond samuti 13 punktiga. Esikolmikule järgnesid Rakvere Põhikool I ning Rakvere Eragümnaasiumi II ja I võistkond.\nVanemas vanuserühmas, 4.-5. klasside seas võttis täiseduga esikoha Rakvere Reaalgümnaasiumi II võistkond. Teisele kohale tuli Rakvere Põhikool ja kolmanda koha sai Vinni-Pajusti Gümnaasium. Neljandana lõpetas Reaalgümnaasium II. Neile järgnesid Rakvere Eragümnaasiumi kaks võistkonda.\nMärtsis peetakse piirkondlikud etapid veel Tallinnas, Harjumaal ja Viljandimaal.\nEelvõistlustele saab registreerida ja infot leiab „Jalgpall kooli!” kodulehelt. Maakondlike võistluste ajakava ja osalejad leiab siit.


corsair survivor GT ← .:. digiSTOOP v5.0\ncorsair survivor GT 2\nKuna tänapäeval on failidel kombeks liikuda suurel hulgal korraga ja soovitavalt ka suurtel kiirustel, hakkas vana mälupulk (Lexar Jumpdrive Sport) väikeseks jääma – kõigest 1GB ju. Ja lisaks veel jube aeglane ka. Kuigi muidu igati mõnusalt väike ja tugev. Aga jama lugu, kui sinna peale ei mahu isegi mitte poolt mälukaarditäit pilte…\nNii sai väheke ringi vaadatud, et mida üldse turul hetkel pakutakse. Suurusena sattusid valikus 8GB ja 16GB isendid. Kuigi viimane tundub hetkel veel veidi ülepakutud suurus minu jaoks. Eks paari aasta pärast vaatab :-). Kuna üheks oluliseks parameetriks oli lisaks kiirusele ja suurusela ka vastupidavus (plaan pulk nö võtmehoidjana kasutusse võtta), siis valik teap’ mis suureks ei osutunudki. Corsair’ini jõudsin üsna ruttu. Kuna aga Voyager’i välimus ei meeldi ja ka käega katsudes tundub sellise suht kobakas junn, siis see langes valikust välja. See-eest Survivor tekitas huvi. 8GB mudel jäi sõelale seetõttu, et 16GB ei pakuta GT versiooni (see on väidetavalt kiiiiiiirem).\nTehniline info eriti tugevast spetsiaaltöötlusega alumiiniumist\nveekindel kuni 200 m sügavuseni\nvibratsiooni ja põrutuskindel\nkaasas on True Crypt programm andmete kaitsmiseks AES-256 krüpteeringuga (Windows Vista/XP/2000)\nkaasas USB kaabel ning kaelasilt\nPakend on, nagu alati, suhteliselt avamatu. Uued Kalevi kommipaberid on sellekõrval lapsemäng. Pärast mõningast rassimist õnnestus siiski sisu kätte saada. Selgus, et karp sisaldab nii mõndagi.\nVõi noh, nii ühte kui teist. Üheks on käesoleval juhul mälupulk ise ja teisteks asjadeks USB kaabel ning tont teab milleks mõeldud kaelasilt.\nÜldmulje ja ehitus\nPulk jätab juba esimesel korral kätte võttes mõnusalt tugeva mulje. Tõsine tükk. Ausalt öeldes, ootasin küll veidi pisemat… Aga ei mida üle mõistuse suurt. Pulga kestast kättesaamiseks tuleb see lihtsalt lahti keerata. Seda, kumb ots lahti käib, markeerib kummiriba, kuhu Open/Close kirjutatud. Mõlemas otsas (ehket nii pulga kui kesta küljes) on kinnitusaugud. Nii et saab ise valida, kumba otsa pidi võtmekimbu külge riputada. Vinge.\nVint on päris pikk ja omal kohal on ka kummitihend. Ega see 200 m sügavuseni sukeldamise kannatamine siis niisama ei tule… Mitte et mul see plaanis oleks. Sest netiavarustes on kõiksuguseid teste sellega juba tehtud piisavalt. 200 m sügavusele pole küll piisavalt sügava vanni puudusel keegi sukeldanud, aga uputatud, keedetud ja autoga üle sõidetud on küll. Ja ikka töötab.\nNii et selline kena paarike see pulk on, kui kate eraldatud. Igati ponks. Ainuke, mille üle välimuses nuriseda võib, on logo välimus… aasta siis oli 55 või midagi. Aga loodetavasti kulub see õnnetu pabeririba kestalt varsti maha ja järgi jääb vaid kirgas sätendav metall.\nToimimine ja kiirus\nEt mitte ainult visuaalse kirjeldusega piirdud, sai loomulikult ka kiirust testitud. Selleks kasutasin programmi nimega Flash Memory Toolkit, mille tasuta versioon seda kenasti võimaldab. Järgenvatel piltidel klõpsates avaneb graafik veidi suurema ja loetavamana.\nParaku Low-level Benchmark testi tulemus oli oodatavat kehvem. Nii et kahjuks paistab tõsi olevat netiavarustes leviv jutt, et Corsairi mälupulgad on aeglasemaks muutunud, kui varem oli. Kahju, et ma seda ostmishetkel veel ei teadnud. Kuid kirjade järgi lubatakse endiselt maad ja ilma kokku – lugemiskiirus 34MB/s ja kirjutamiskiirus 21MB/s kirjutamiskiirus. Reaalsus oli tubli kolmandiku võrra kehvem, sõltumata proovitud arvutist.\nAinuke lohutus on, et mida suurem fail, seda suurem on keskmine kiirus. Seega tõepoolest akselereerib nagu lubatud… Ainuke, mis kurbust tekitab on see, et samahästi oleks võinud osta siis hoopis 16GB nonGT versiooni, kiiruse võitu ju nagunii pole, oleks siis suurusevõidugi saanud.\nPlussid tugev ja ilus, ideaalne võtmehoidja\npiisavalt suur, et taskupõhja ära ei kao\nMiinused kiirus jääb kaugelt alla lubatud väärtuste, GT ei õigusta oma nime\neelmisest punktist lähtuvalt hind – pigem tasub võtta suurem\nkoledad logod (õnneks kergest eemaldatavad)\nVeel infot ja ülevaateid\n2 thoughts on “corsair survivor GT”\nPingback: .:. digiSTOOP v3.0» Blog Archive » fail will survaiv


Kojamees: Ega see kooli lõpetamine nii kerge olegi! | Buduaar\nKojamees: Ega see kooli lõpetamine nii kerge olegi!\n2009. aasta 11. märts 03:42\nRiigikogulane Tarmo Kruusimäe alias Kojamees asus juba mõned aastad tagasi õppima Audentesesse rahvusvahelisi suhteid (toim: nüüdseks Tallinna Tehnika Ülikool). Buduaar uuris Kojamehe käest, kuidas tal koolilõpetamine sujub ja millised on plaanid tulevikus.\nTallinna Linnavolikogu liige Tarmo Kruusimäe alias Kojamees asus juba mõned aastad tagasi õppima Audentesesse rahvusvahelisi suhteid (toim: nüüdseks Tallinna Tehnikaülikool). Buduaar uuris Kojamehe käest, kuidas tal koolilõpetamine sujub ja millised on plaanid tulevikus.\n„Õpin Tallinna Tehnikaülikoolis rahvusvahelisi suhteid, mis sügisest edasi saab on veel tume maa.”\nTarmo on jõudnud juba kolmandale kursusele, kuid ainepunkte on veel vajaka – nii et tuleb neljas aasta veel. „Saabki korralikult teadmisi lihvida üheks kauniks teemandiks,” naljatab mees.\nParaku osutus poliitiku jaoks ülikoolis käimine oodatust raskemaks. „Pere ja toimetamiste kõrvalt ikka paras nokitsemine,” usutleb Tarmo.\nKüsimuse peale, kas ta oma kirjus nooruspõlves ka mõnda kõrgkooli on saada üritanud, vastab mees ausalt: „Kunagi üritasin Lavakasse, läks suht normaalselt, aga paraku polnud mul tol korral haridust tõendavat dokumenti.”\nKojamehe sõnul käib ta hariduseteed samm korraga ja sihiks peab ikka seda, mida rihib.


Kuidas arvutada turuosa\nTuruanalüüs Oma toote turu tundma õppimiseks peab seda analüüsima. Millele raha kulutatakse? Mõni tööstusharu on pideva kontrolli all ühe või kahe ettevõtte poolt ning mitme aasta jooksul ei ole palju märgatavaid muutusi toimunud.\nSelle tulemusel ostavad firma ostujuhi Katrin Riisalu sõnul kliendid mõne kaubagrupi tooteid senisest rohkem. Foto: Andres Haabu Jaeäri sortimendi teadlikust ja analüüsitud valikust sõltub nende kaupade müügiedu. Valimisele saab kaasa aidata aga ka tootja. Samas ei tee jaemüüjad ja tootjad Eestis koostööd mõne kaubagrupi müüdavamaks muutmisel, kirjutab Äripäeva 4.\nKolm oma ala eksperti rääkisid toidumessi FoodFest konverentsil "Koostöö või võimuvõitlus", kuidas poe pakutavast sortimendist sõltub klientide käitumine ning mida selle juurest õppida. Suurpoode rohkem, väikeseid vähem Kaubandusnäitajad Neid vähenes 14 võrra- olid super-hüpermarketid.\nMeie ühistute areng on seotud eelkõige aja ja ruumiga, milles need ühistud on ellu kutsutud. Igast perioodist, kus ühistuid on asutatud, on palju õppida. Me vajame neid kogemusi, et teha õigeid valikuid õigesti!\nNeid lisandus olid väikepoed, alla ruutmeetrise kaubanduspinnaga. Neid jäi vähemaks olid mugavuspoed nagu tanklad ja kioskid.\nNeid oli 43 vähemAllikas: AC Nielsen Tootja ja müüja koos valikut koostama Oliver Rist, AC Kuidas oppida turuosa valikuid Estonia jaekaubanduse klienditeenindusejuht Sellel, miks jaeketid ja tootjad, edasimüüjad ei taha sortimendi kujundamisel koostööd teha, on kolm peamist põhjust. Esiteks napib jaeäri poolt usaldust - mõeldakse, kui mina lasen tootjal sortimendi kujundamisel abiks tulla, tuleb see tootja nägu. See on põhjendatud mure.\nTuruanalüüs – Opiq\nSamuti erinevad müüja ja tootja huvid - esimene tahab enda turuosa ja käivet kasvatada, teine oma toodangut müüa. Tootja ja müüja huvid ühte kappi.\nKolmandaks on info ja ressursid jaeäri ja tootja vahel ebaühtlaselt jaotunud - ketid teavad hästi, kuidas müüb miski nende ja konkurendi juures. Tootjal seda infot ei ole. Samas Stock Options maaklerid tootjatel teinekord eelised näiteks tööjõu osas - kui jaeäris tegeleb üks inimene mitme kategooria kauba korraldamisega, siis tootjal võib mitu inimest müügiga tegeleda.\nTurunduanalüütikud otivad alati uui võimalui konkurentide edetamiek antud turul, eetõttu oleme ettevõtte väärtue hindamiek jälginud erinevate indekite loomit ni Sisu: Sammud Turundusanalüütikud otsivad alati uusi võimalusi konkurentide edestamiseks antud turul, seetõttu oleme ettevõtte väärtuse hindamiseks jälginud erinevate indeksite loomist ning uusi tööriistu ilmub kogu aeg. Sel põhjusel unustavad paljud inimesed mõned traditsioonilised meetmed, mis võimaldavad anda kriitilisi andmeid ettevõtte tugevuse kohta. Õige kasutamise korral näitab indeks väärtuslikku valgust ettevõtte tulevikuväljavaadetele. Võrdluse õigsuse tagamiseks peate analüüsima müüki kindla perioodi jooksul. Analüüsige müüki kvartali, aasta või isegi mitme aasta jooksul.\nTootja oskuste mitte kasutamine aga on kasutamata Kuidas oppida turuosa valikuid. Näiteks mõne kategooria kaupade müügi kasvatamiseks, millest võidab nii müüja kui ka tootja.\nTootjal on parem teadmine, mis toimub turul tema brändiga ja, kui ta on innovaatiline, teab ta ka, mis toimub konkurentide kaubaga. Tõenäoliselt näeme paari-kolme aasta pärast, kus paar omavahel mitte konkureerivat tootjat - nagu näiteks näiteks õlu või krõpsud - mõtlevad välja lahendusi, mis toetavad üksteise müüke. Puuduv kaup peletab kunde.\nTeine kasutamata võimalus on jaeäridel kaubaaugud. See tähendab, et toodet pole ja tarbija ei saa osta, millega magab müüja maha võimaluse teha tehingut.\nTihti ei mõelda sellele, et kaubaauk esineb ka siis, kui kaubaauku pole - ehk näiteks kauplus või kett ei müü konkreetset kategooriat või toodet. See on suur number, mis võib tuleneda ka sellest, et meil on poode iga nurga peal ja võimalik valida. Ka kodupood võib inimesele tähendada valikut keti vahel. Suure valiku kasutamises ei saa tarbijat süüdistada - jaekettide sõnumid kliendile on sarnased.\nKaks ühe hinnaga, allahindlus, mitmesugused Kuidas oppida turuosa valikuid jne. Klienti saab mõjutada.\nLai sortiment, hea hind ja reklaam on võtmed kliendi poodi toomiseks. Keskmine tarbija on väga hinnatundlik ning reklaamialdis ehk teda on lihtne üle meelitada.\nSortimendil ja kauba väljapanekul on mõju sellel, kuidas poes käitutakse ja mida ning kui palju ostetakse.\nKUIDAS ARVUTADA TURUOSA: 10 SAMMU (KOOS PILTIDEGA) - VIHJEID -\nJaeketid on pidevalt konkurendile järele rebimise staadiumis - rajatakse uus pood, pannakse riiulid püsti ja siis oodatakse kasvu. Samal ajal jääb unarusse juba olemasolev pind. Ei analüüsita, kas senised pinnad töötavad piisavalt hästi. Mõned jaeketid küll hindavad näiteks müüki ruutmeetri kohta, aga paljud mitte. Turuosa soovitakse seejuures juurde võita laienemisega. See töötab mõnel pool, nagu näiteks Põhja-Tallinnas, kus kauplusi napib, aga mujal ei ole ilmselgelt uusi pindu juurde vaja.\nEesti kõige kõrgema kontsentratsiooniga kaubanduspindadega linn on seejuures Võru. Millele raha kulutatakse? Müüb tervislik ja kiire toit. Kasvab elanikkonna teadlikkus toitumisest ja tervise edendamisest. Fookuses on kohalik tooraine - Värskus ja lisaainete vähesus on oluline.\nSamuti naturaalsus, keemiliste ühendite vältimine ning keskkonnasäästlik tootmine.\nTarbijates on peale kasvamas uus, nutiseadmete põlvkond. See muudab oluliselt ka kaubandust. Kui Suurbritannias on ütlevad lapsed vanematele, et ta ainult ei mängi telefoniga, vaid tellib ka poest süüa, siis Eestis toidukauba ostmine veebist nii levinud ei ole, kui riietel ja tehnikal.\nLõhn ja toidumüük internetti.\nToidukauba müük ei ole veel nii kiiresti käivitunud, sest seda ei toeta logistilised ja tehnoloogilised võimalused. Ehkki pizzat suudame täna koju tellida, võtab toidukorvi tarbijale edasi andmiseni jõudmine aega.\nSeda takistab ka inimeste soov teatud aineid enne ostu näha ja katsuda. Kui internetis saab ka lõhna levitada, kaob see barjäär. Tarbija-klient ootab järjest rohkem - tahab parimat hinda ning olla kursis.\nKohalik ja globaalne turg hägustub, eriti hinna mõistes ning hinnad on järjest avalikumad. Samuti tahab klient elada soodsamalt ja paremini.\nKuidas kirjeldada sihtrühma?\nDomineerivad hinnatundlikud ja need, kes otsivad uusi-põnevaid elamusi. Madalad hinnad on tänaseks jaeärile nagu hügieenifaktor, mitte turunduslik meede, kuidas klient poodi saada. Parim, aga järjest odavamalt. Muutumas on ka sortimendisisene tasakaal. Kui varem oli kolm - hea, keskmine, parim - siis täna tahab klient kalleid ja tuntuid tooteid odavama hinnaga.\nNii on kadumas nii-öelda keskmise hinnakategooria kaubad, sest sellele vastab enam odavam kallis kaup.\nMis juhtub, kui tuntud brändi odavalt müüakse, näitavad näiteks Hullud Päevad - terve linn on kollaseid kilekotte täis. Samal ajal tahavad tarbijad erineda ning oodatakse personaalset lähenemist, ka näiteks kampaaniates.\nKlient tahab ise valida, mida ja mis hinnaga talle kampaanias pakutakse.\nMilline on tänane tarbija? Ratsionaalne, ootab raha eest parimat tulemust, on nõudlik ja innovaatiline. Ta tahab endiselt ja keskmisest eurooplasest enam kvaliteeti.\nBränditootelt ootab allahindlusi, omatooteid usaldab rohkem - kes on neid varem ostnud, ostab veel ja mitte tingimata soodsaimas hinnaklassis. Uuringuid tuleb lugeda skepsisega. Klient kasutab vähem traditsioonilist meediat ja kasvab suust-suhu reklaami tähtsus ning sotsiaalmeedia roll.\nKui kaubal-tootel on probleem, levib see kulutulena. Samuti on klient firmaga ühendatud 24 tundi päevas - meile laekub suurem hulk kaebusi-kiitusi sel hetkel, kui pood suletud. Sellele on varjupool näiteks tarbijaküsitlustes. Kuna inimeste elud on järjest enam teiste peopesadel, mõjutab see läbipaistvus käitumist ja harjumusi. Et soovitakse alati paremad välja näha, võib erineda see, mida 60 sekundit kauplemisstrateegiat uuringus ütleb ning kuidas ta tegelikult käitub.\nValiku kaptenid tagavad müügiedu. Katrin Riisalu, Selveri ostujuht Selveris juhitakse kaubakategooriaid ehk sortimenti kliendi vajadustest lähtuvalt, sest tema käitumisest ja ostudest sõltub ju poe käive.\nKui mujal maailmas mitu ostujuhti ühe kategooria peale, siis Eestis vastupidi - üks inimene tegeleb mitmega.


Vastutuse kaitse - Kindlustustüübid - Meie teenused\nKindlustustüübid > Vastutuse kaitse\nVastutuse kaitse on oluline juhul, kui Teie või Teie firma on seaduslikult vastutav kolmandale isikule tekitatud kahjude eest. On olemas mitmeid vastutuskindlustustüüpe, kuid kõige tavalisemad on:\nÜld- ja tootevastutus\nÜld- ja tootevastutuse kindlustus pakub hüvitist vastutuse korral, mis tuleneb kolmandale isikule või varale või keskkonnale põhjustatud kahjust seoses kindlustusvõtja äritegevusega, samuti omandiõigusega või valmistatud toote või osutatud teenustega.\nAmetivastutus (ehk ametihüvitis, vead ja hoolimatus, usaldusisiku vastutus) hüvitab hooletusest, vigadest/hoolimatusest, usalduse kuritarvitamisest, usaldusisiku kohustuste rikkumisest, ametikohustuste rikkumisest, pettusest ja mis tahes muust „ametihooletusest“ tulenevad nõuded, välja arvatud ebaausatest, pettuslikest, kuritegelikest või pahatahtlikest tegudest tulenevad nõuded. Ametivastutus on mõeldud audiitoritele, arstidele, notaritele, arhitektidele, kindlustusmaakleritele jne. Mitmed ametivastutuse kindlustused on Baltimaades kohustuslikud.\nJuhatajate ja ametnike vastutus\nFirma juhatajatelt ja ametnikelt (juhtivisikud) võidakse nõuda hüvitist kolmandale isikule tekitatud kahju eest, mis on tingitud juhtimisülesannete käigus sooritatud süülisest teost. Kohtusse pöördumisel võivad kaitsekulud olla hiiglaslikud, isegi kui kaitse on edukas. Juhatajate ja ametnike vastutuse kindlustuse alusel makstakse tasusid, kulusid või arveldusi, milleks kindlustatud juhataja või ametnik on seaduslikult kohustatud tulenevalt mis tahes süülise teoga seotud nõudest, samuti kaitse-/kohtukuludest.\nAntud poliis sisaldab kahte osa:\nOsa A. Juhatajate ja ametnike vastutus hüvitab nende vastu esitatud nõuete kahjutasud, kus firmal ei ole lubatud kulusid hüvitada\nOsa B. Firma kulude hüvitamise poliis hüvitab firma suhtes nõuded, mis on esitatud firma juhatajate ja ametnike vastu, kus firmal on lubatud hüvitada juhatajate ja ametnike kulusid\nJuhatajate ja ametnike vastutuse poliisi on võimalik laiendada, et kindlustada töösuhtega seotud vastutus, nt süüdistused seoses ebaõige käitumisega töösuhtes – ülendama jätmine, diskrimineerimine, seksuaalne ahistamine, ebaõiglane vallandamine jne.\nAntud kindlustus katab nõuded seoses kindlustatud isiku töötajale või tema varale tekitatud kahjuga, milleks kindlustatud isik on õiguslikult kohustatud. Peale otsese materiaalse kahju katab käesolev kindlustus ka vaimse jm vigastuse kindlustuspoliisis sätestatud teatud limiidi ulatuses.\nKolmanda isiku liikluskindlustus\nAntud kindlustus pakub katet kindlustatud isiku vastutusele, mis tuleneb kolmandale isikule või varale tekitatud kahjust, mille on põhjustanud kindlustatud isiku mootorsõiduk.\nKäesolev kindlustus on Baltimaades kohustuslik, nt igal sõidukiomanikul peab olema antud kindlustuspoliis, mis pakub katet kuni teatud piiranguteni kohalike seaduste järgi. Kohustuslikud piirangud ei ole siiski alati piisavad. Seepärast on soovitatav kaaluda vabatahtlikku kolmanda isiku liikluskindlustust, mis kataks kindlustatud isiku vastutuse üle kohustuslike piirangute ja/või kindlustuskatte ulatuse (nt mittemateriaalne kahju).\nMaanteeveo-ettevõtja vastutus (CMR)\nAntud kindlustus katab:\nvedaja vastutuse vastavalt rahvusvahelise kaupade autoveolepingu konventsioonile ehk CMR konventsioonile (19. mai 1956, Genf)\nkaubajäägi, ümberlaadimise, hädakorralise hoiustamise kulud\nfinantskao, mis on tingitud koorma kadumisest vastavalt kauba kahjustatud osale\nkohtu- ja muud kulud, mis on kantud kohtuprotsessis hageja vastu\nkeskmiste käsitlejate kulud\nVeos CMR-poliisi alusel peaks hõlmama maanteesõidukitega tasu eest veetavat kaupa, kui kauba ülevõtmiskoht ja sihtkoht asuvad erinevates riikides, millest üks on lepinguosaline riik. CMR-kindlustus ei kata kohalikke või oma vedusid, kus vedaja ei ole õigustatud saama tasu.\nLennuvastutuskindlustus katab nõuded, mis on seotud lennuki tegevusega (nt vastutus õhureisijate surma või vigastuse korral), lennujaama piirkonna tööga, toodete või teenustega, mida pakutakse lennutegevuse jaoks ja/või mis on selleks mõeldud.\nPrahtija vastutus – kindlustab prahtija vastutuse laeva omaniku ja teiste ees\nJahisadama operaatori vastutus – kindlustab jahisadama operaatori vastutuse laeva omaniku ees ajal, mil laev on jahisadama valduses või selle hoole või kontrolli all\nLaevaparandaja õiguslik vastutus – kindlustab laevaparandaja vastutuse laevale tekitatud kahjude eest ajal, mil laev on laevaparandaja valduses või tema hoole või kontrolli all\nLastija õiguslik vastutus – kindlustab lastija vastutuse laevale ja selle veosele tekitatud kahjude eest ajal, mil need on lastija valduses või tema hoole või kontrolli all laeva lastimiseks või lossimiseks\nTerminali operaatori õiguslik vastutus – kindlustab terminali operaatori vastutuse veosele tekitatud kahjude eest ajal, mil see on terminali operaatori valduses või tema hoole või kontrolli all hoiustamise eesmärgil\nKaiülema õiguslik vastutus – kindlustab kaiülema vastutuse laevale ja selle veosele tekitatud kahjude eest ajal, mil need on sadama rajatise valduses või selle hoole või kontrolli all\nLaevaehitaja risk – kindlustab laeva ehitamiseks vajamineva materjali koguse, valmisehitatud laevale tekitatud füüsilise kahju ja ehitaja vastutuse laeva omanikule kuni valmisehitamiseni ja kohaletoimetamiseni omanikule\nLaevaomanikel ja prahtijatel peaks olema kaitse- ja kahjukindlustus kolmanda isiku vastutuse ja laeva omamise või selle käitamise kulude suhtes. Tavaliselt katab kaitse- ja kahjukindlustus järgmised riskid: veose hävimine või kahjustumine, keskkonnakahju, reisijate ja meeskonna kehavigastus või varakahju, kokkupõrke tagajärjel tekkinud isikukahju, vrakieemaldamiskulud ja piletita sõitja kulutused kodumaale naasmiseks.\nAntud kindlustus hüvitab kolmandate isikute (nt naabrite) varakahju või kehavigastused, mille tekitas kogemata kindlustatud isik või tema pereliige või lemmikloom. Lapse (alla teatud vanuse) põhjustatud kahju või hävinemine on üldjuhul kindlustatud, isegi kui kahju on põhjustatud pahatahtlikult.


"Keeleuuenduse ∞ kurv" sai alguse lavakunstikooli lavakõne tundidest, kus uuriti Johannes Aaviku süvenemisi eesti keele võimalustesse ning tema taotlusi keelt uuendada, kaasajastada. Mitmed ideed said omal ajal teoks, keelde tulid mitmed uudissõnad, mis täna meist kõigi igapäevases keelekasutuses. Teised ideed jäid omakorda teostumata. Mis tõukas Aavikut tagant? Milline keel teda häiris ning millist keelt igatses? Anu Lambi juhendamisel jõudsid tudengid peagi omanäolise lavastuseni. Teater NO99 palus neil kava ka publikuni tuua.\nKunstlik keeleparandamine on meie ainus pääsetee – selle tõe tahaksime tuliste tähtedega meie inimeste ajudesse kõrvetada. Meil ei jää muud yle. Alles siis saame keele!\nKatsuge kirjutada praegu veel paar rida, kus te ei tarvitaks mitte ühtki Aaviku soovitet keelendit – sõna või vormi või konstruktsiooni – ja te näete kohe, et iga oma teoga teie jäädvustate ebateadlikult selle mehe mälestust, keda ise uhkelt salgate ja risti poote.\nEsietendus 24 märtsil 2006


03.06.2010 – Jätkuvalt laskekunn – Priit ja Eveli\n03.06.2010 – Jätkuvalt laskekunn\nHome | Ajaveeb | 03.06.2010 – Jätkuvalt laskekunn\nJune 3, 2010\t/ Eveli\nNagu märkamatult ongi käes juunikuu. Laskesuusataja jaoks tähendab see aga seda, et aeg on hakata erialaselt treenima. Laupäeval avame Otepääl laagrihooaja, Elva onn (mis on läbinud järjekordse uuenduskuuri) juba ootab meid.\nTäna tegime väikse lasketesti, traditsioonilise 30+30 punktilaskmise. Üldiselt – polnud paha. Mina purustasin lamades rekordeid. Viimane seeria 99 ehk üks lask oli mitteideaalne (senine rekord – 98) ning kokku 289, mis tegi eelmisele tippmargile lausa 4 punktiga haledalt pähe. Ei kurda. Väristamist ja ülepunnimist oli küll ohtralt, aga sain siiski enam-vähem hakkama. Püsti lasin enda idealistlike standardite järgi kohutavalt, aga tegelikult täiesti viisakalt 75+75+76. Värisesin märksa rohkem kui asi väärt oli. Kokkuvõttes sai siiski järjekordselt 500 punkti piir purustatud – 515. Eelmisel aastal samal ajal lasin 505.\nPriit väristas isegi rohkem kui mina (veel rohkem? Ei ole võimalik!) ning 500 punktist jäi napilt puudu – 496. Püsti parima seeria tiitel läks aga 77 siiski temale. Eile lasi ta muuhulgas püsti muidugi 88, nii et varu on sees kõvasti. Võrreldes eelmise aastaga on areng olnud suur, 472->496 ja isiklik rekord jäi punkti kaugusele. Oleks tavalisse pabermärki lasknud, oleks võibolla selle punkti kuskilt leidnud, aga viimased trennid oleme saanud Elvas kasutada laskurite udupeent elektroonilist süsteemi, mis iga lasu kõrval ekraanil ilusti ette näitab ning punktid ise kokku lööb… Mis siis ikka, umbes kuu aja pärast on uue katse aeg.\nTäna tegin ka hooaja esimese rullitrenni. Peamine huvi oli jälgida, mida jalg suusasaapast algab, kevadel ei olnud nende suhted just liigsõbralikud. Ütleme nii, et polnud viga. Tunda andis, aga üldiselt annab iga uus liikumisviis tunda. Nii et olen jätkuval lootusrikas. Ka jooksu osas on seis paranenud. Kui esimest korda võttis tunniajane jala peal oleks mitmeks päevaks lihased valusaks, siis viimatine 1:15 imikaots ei omanud mingeid negatiivseid järelmõjusid. Nädala lõpus on kavas juba poolteist tundi.\nVarbaküüned on jätkuvalt oranžid. Uus äriidee – küünte püsivärv. Juukseid, ripsmeid ja kulme ju värvitakse, isegi püsimeiki tehakse, mis siis mitte küüsi püsivalt värvida?\n28.05.2010 – Sääsed ja sisekümned\n08.06.2010 – Laskelaager


Logistika - Stalkmet\nOrganiseerime nii väike-, kui ka suuregabariidiliste kaupade kättetoimetamist. Transpordi konfiguratsioon valitakse igale konkreetsele saadetisele.\nOrganiseerime nii väike- kui ka suuregabariidiliste kaupade kättetoimetamist raudteetranspordiga. Transpordi konfiguratsioon valitakse igale konkreetsele saadetisele. Pakume Teile parima marsruuti lähtudes meie eelarvest. Tollidokumentide vormistust võtame enda peale.\nOrganiseerime kättetoimetamist mere teel igasse maailma nurka. Transpordi konfiguratsioon valitakse igale konkreetsele saadetisele. Pakkume teile parima marsruudi meie eelarve lähtudes. Tollidokumentide vormistust võtame enda peale.\nOrganiseerime kättetoimetamist mere teel igasse maailma nurka. Transpordi konfiguratsioon valitakse igale konkreetsele saadetisele. Pakume Teile parima marsruuti lähtudes meie eelarvest. Tollidokumentide vormistust võtame enda peale.\ncloud_uploadLae fail üles\n© 2020 Stalkmet\nVäravad ja piirded\nPulbervärvimine / Metalli värvimine