EESTI RAHVA MUUSEUM (70005536) - Meediaraport @ Inforegister.ee\nSisu: Kuidas saab Eesti Vabariigi linnapeaks olla mees kes midagi sellist suust välja ajab? - "Aga ma muidugi mõistan, et Tallinnas sirbi ja vasara taustal pildistamine on palju suurem tragöödia kui seda oli näiteks kaheksa hukkunut väikelastekodu põlengus Haapsalus või ka õpetaja tapmine Viljandis koolitunnis. Toonase sotsiaalministri Hanno Pevkuri ega tänase haridusministri Jevgeni Ossinovski tagasiastumine selliste asjade pärast pole isegi arutusele tulnud. Ühtlasi teen Tallinna umbusalduse puhul ettepaneku edaspidi arusaamatuste vältimiseks ka Tartus Eesti Rahva Muuseumi uues ekspositsioonis igaks juhuks mitte eksponeerida sirpe ega vasaraid. Sest mine tea, milline okas kellegi südamesse satub kui meie lapsed nende tööriistade taustal end seal pildistama peaks."\nSisu: "Ühtlasi teen Tallinna umbusalduse puhul ettepaneku edaspidi arusaamatuste vältimiseks ka Tartus Eesti Rahva Muuseumi uues ekspositsioonis igaks juhuks mitte eksponeerida sirpe ega vasaraid. Sest mine tea, milline okas kellegi südamesse satub kui meie lapsed nende tööriistade taustal end seal pildistama peaks." Ei ole sm Savisaare tase sugugi kõrgem kui mõnel idioodist punanostalgitseval netikommentaatoril, kellele sovetisümboolika armas ja seepärast omast arust kildu rebib stiilis: "Olin oktoobrilaps, olin pioneer, kas panete mind nüüd selle eest seina äärde?" Peab ikka eriline kõlupea olema (ise veel ülikoolis ajalugu õppinud, kuigi jah, välja tuli punapropagandistist "filosoofiakandidaat"), kes paneb ühte patta Eesti Rahva Muuseumi tõelised ajaloolised eksponaadid ja ühe punavõimudega lipitsenud kunstniku käest okupatsiooniaja päris viimases lõpus EKP Keskkomitee poolt tellitud nõretavsovjeetliku propagandaplakati. Nõme ja vastik.\n19.10.2014 Organisatsiooni kajastus artikli "AINULT ÄRILEHES: IRLi majandusplaan: maanteed neljarealiseks, maksulangetus ja maavara-uuringud" kommentaaris.\nSisu:Kas tõesti leidub veel lolle, kes üldse midagi usuvad, mida räägib Parts ja ka IRL.? See seltskond on iseseisvuse algusest saadik ainult valetanud ja raha suurejooneliselt tasku toppinud alates Laarist: rublatehingud, relvaostud. Suurejoonelised omade mahitamised. Isegi Vabadussõja samba oskasid oma rahakotiks kombineerida, nüüd siis Eesti Rahva Muuseum. Kõik need manipulatsioonid Estonian Airiga ja Eesti energiaga. Mul on tunne, et mitte pooligi pätitegusid pole üles loetud. Tegelikult ei usu ka Herkelist parema. Üpris magusal ajal oli temagi IRL-is, kui paremad rahavõimalused kadusid respublikaanide tasku, siis äkki ärkas isamaalisus. Peale selle veel kuri inimene.\nKommentaari lisamise aeg: 19.10.2014\n21.08.2014 Organisatsiooni kajastus artikli "Lukas: praegused Eestist lahkujad on mugavus- ja lodevuspagulased" kommentaaris.\nSisu: Eesti Rahva Muuseumi direktor Tõnis Lukas, oled edgar savisaarega paras paar. tegelikult on savisaar isegi etem tegelane.\n21.08.2014 Organisatsiooni kajastus artikli "Loe, mida arvavad Delfi lugejad Tõnis Lukase majanduspagulaste kohta käivast avaldusest!" kommentaaris.\nSisu:Ei teadnud varem, et Tõnis Lukas on nii labane. Selline, eestlust mõnitav mees, Eesti Rahva Muuseumi eesotsas? Kahtlemata vääriks eestlased paremat nii auväärse asutuse etteotsa. Häbi!\n21.08.2014 Organisatsiooni kajastus artikli "Spetsialist: välismaal töötaval vanemal ei tohi lapsega külalissuhet tekkida" kommentaaris.\nSisu: Eesti Rahva Muuseumi direktor soovitab ikkagi virelemist. Käid kodumaal müts näpus, küür seljas ja lubad pere elementaarvajaduste arvelt veel rohkem kokku hoida, et kasumlikule ettevõttele heategevas korras vabatahtlikuna tööd teha. Siis oled õige ja lugupeetud eestlane. Kui tahad aga oma perest hoolivaks inimeseks jääda, koli terve perega minema.\n21.08.2014 Organisatsiooni kajastus artikli "Tõnis Lukas põhjendab kriitikalaine toonud mugavuspagulaste kommentaari: ma ei mõtle üldse neid, kes sildu ei põleta" kommentaaris.\nSisu:Ma ei arva, et inimesed lahkuvad oma sünnimaalt kerge südamega, et mujal maailmas on nullist kerge alustada ja et ainus lahkujate motiiv on nende mugavus ja lodevus - ja sellega nad seal kaugel tegelevadki, et on vaid mugavad ja lodevad - laisad ja mandunud. Kuidas sellise arusaamaga inimene sai olla üks EV valitsuse liige ja kõigi eestimaalaste suhtes määravate otsuste tegijate hulgas on mul raske ette kujutada... Aga nii oli. Täna nii oma rahvast nägev ja nii oma rahvasse suhtuv isik määras juhtiva parteilase ja ministrina aastaid meie kõigi elusid ja toimesaamist. Ja oli seejuures üks neist, kelle otsuste tõttu on kümned tuhanded Eestist lahkunud. Tema oli osaline otsustes, mis inimesi Eestist lahkuma sundis. Nüüd siis sellelt inimeselt selline hinnang, selline sissevaate selle inimese maailma... Koos sellise inimesega ei ole eestlane olla uhke ja hää. Minu jaoks on siin kõige esimene ja kõige karjuvam vastuolu selle mehe mõttelad ning öeldud sõnad ja teisalt tema ametikoht. Ta peaks sellise mõtelaadiga oma ametikoha vabastama päevapealt. Eesti Rahva Muuseumi juht - inimene, kelle kätte on usaldatud Eesti rahva lugu - ei saa olla selliselt oma rahvasse suhtuv inimene. Tulla selliste mõtetega avalikkuse ette meie kõigi taasiseseisvumise aastapäeval - see on otsene ja varjamatult ülbe rahvale näkku sülitamine. Tema erakond, kust ta võrsus, oli IRL? Absurd! EV president ütles oma tänases kõnes täpselt vastupidist Lukase ülbele, põlastavale, rahvast õigeteks ja valedeks jagavale suhtumisele. Ma pean silmas neid presidendi sõnu: "Meil pole vaja lahterdada omaenda rahvast õigeteks ja teisejärgulisteks. See on täiesti arusaamatu, eriti praegu, kui peaksime oma kaasmaalasi hõlmama, mitte eemale jätma. Samuti, kui vabadus on ohus, siis ei küsita, kes on su partner kodus. Ja igaüks meist, kallid sõbrad. Praeguses olukorras on vihkamine tarbetu luksus, haarakem võimalusest sellest üle saada. Kui horisondil on tont teab mis pilved, leppigem ära nendega, kellega oleme viimase 23 aasta jooksul riidu läinud. Palugem vabandust neilt, kellele oleme liiga teinud. Vastakem neile, kes meile liiga on teinud. Leppigem ära."\n18.08.2014 Organisatsiooni kajastus artikli "Rongide suurem sõidukiirus jääb unistuseks, sest taristu remondiks pole raha" kommentaaris.\nSisu:Kas Eesti Rahva Muuseum on valma??!! (ERM)\nKommentaari lisamise aeg: 18.08.2014\n03.08.2014 Organisatsiooni kajastus artikli "Vaata, palju teenivad Eesti riigiametnikud OECD teiste riikidega võrreldes" kommentaaris.\nSisu: Ebaproportsionaalne koodamine pole andnud soovitud efekti ja proportsionaalset koondamist ei toeta seadusandjad. Suured, täiskasvanud mehed riigikoulastena pole eriti alatud, aga erialatud või päris proffesionaalsed idioodid pole riiki pühaks pidanud. Ametipalku tõstes ollakse riigi lüpsjaina Peipsi Leida rollis ja eesrindlikele ning suurepärastele kummi templirüütlitele on President igat värvi ordeneid andnud. Pingviinlandi aastapäeva puhul. Jokk, kõngegu või lehmad püha sea katku. Raha väärtus on digitaalsenagi kordades väiksem, kui selle ringluses hoidmiseks kulunud energia väärtus. Inimene on võimeline end taastootma minevikku mäletades. Aga seni, kuni ülalpeetav ütleb, ei kommenteeri, loetakse ütleja Maal bioloogilise olevusena elavaks ja antropomorfseks inimõiguse subjektiks ja jokk. Aga mis mõtet kannab subjekt objektina elades, kui ta ütleb jokk, aga ei ütle, miks ta minevikku ei mäleta ja personaalpensioni saab. Kui roboteid ei panda Eesti Rahva Muuseumi, siis kellest saab teha head Eesti rahva grillvorsti? Täiskasvanud inimeses peab mõte olema, kuni õpib, seni elab ja teab, kes ta laibana on.\n11.06.2014 Organisatsiooni kajastus artikli "Jelena Glebova määrati Tondiraba spordikeskuse juhiks" kommentaaris.\nSisu: Kaarel Tarand määrati Eesti Rahva Muuseumi avalike ja välissuhete talituse juhiks.\n04.06.2014 Organisatsiooni kajastus artikli "Narva kirikuõpetaja Villu Jürjo: ma ei tea, miks ma selle allkirja andsin" kommentaaris.\nSisu: Eesti Rahva Muuseumi poole miljoni euro korstnasse laskmise kõrval pole veel suurem asi saavutus.\n29.05.2014 Organisatsiooni kajastus artikli "DELFI VIDEO: Linnavolikogusse hiilinud Savisaart küsimus linnarahva raha varastamisest ei rõõmustanud" kommentaaris.\nSisu: Erakondade Rahastamisega tegelev komisjon ei ole just organisatsioon, kelle enda maine oleks oluliselt parem Keskerakonna või Tallinna Linnavalitsuses mainest. Selle grupeeringu eelmine juht seltsimees Ojasalu kadus vaikselt eesotsast ära peale seda, kui avalikustati tema omapärased rahalaenamised riigifirmadest. Kas tavaline kodanik oleks nendest firmadest samadel tingimustel laenu saanud?????Seltsimees Kaarel Tarandi töölevõtmine Eesti Rahva Muuseumisse oli pehmelt öeldes omapärane. Ilmselt ei erinenud need põhjused oluliselt nendest, mille alusel sai oma töökoha Priit Kutser. Minu arvates on Priit Kutser ja Kaarel Tarand moraalses mõttes väga sarnased.Mõned psühholoogid nimetavad liikluspättide käitumist, kes on üle kahekümne korra seadust rikkunud patoloogilseks.Leian, et Ken- Marti Vaheri valimine sellise komisjoni etteotsa on skandaalne- samahästi sobiks sinna ka Bemmi Kristjan. Loodan, et pregune rünnak Edgar Savisaare vastu ei ole kuidagi seotud sellega, et Kairi rõõmsalt Edgari vihmavarju hoidis.\nKommentaari lisamise aeg: 29.05.2014\n20.04.2014 Organisatsiooni kajastus artikli "VIDEO: Esiliiga finaali kakluses osalenud Korvpalliliidu juhatuse liige süüdistas intsidendis kohtunikke" kommentaaris.\nSisu: Eesti Rahva Muuseum.\nKommentaari lisamise aeg: 20.04.2014\n27.02.2014 Organisatsiooni kajastus artikli "Kaarel Tarand: Töökusest rõhutud rahvas" kommentaaris.\nSisu: Eesti Rahva Muuseumis kindlasti, eriti kui sõber konkursita tööle võtab.\nKommentaari lisamise aeg: 27.02.2014\n13.02.2014 Organisatsiooni kajastus artikli "Hundid ei pelga täismeestki rünnata" kommentaaris.\nSisu: Kehakultuuriharidusega, praegu pensionipõlve pidav Rootsi asus 1980ndatel uurima metsloomade ja jahi kohta käivat rahvapärimust, ning sealt sai alguse tema erakordne huvi kiskjalooma hundi vastu. Uurimistöö käigus on ta lisaks Eesti Kirjandusmuuseumi kogudele uurinud huntide kohta käivat Eesti Rahva Muuseumis, Eesti ajalooarhiivis ja Peterburi ning Riia arhiivides. Ta on õppinud tundma huntide käitumise eripärasid ning käinud ise öösi metsas huntide hääli kuulamas ja püüdnud hunte nende häält matkides ligi meelitada. Hundi ja inimese suhete käiva uurimistöö puhul on Rootsi sõnutsi 18. sajandi ja 19. sajandi vahel üsna suur erinevus. Kui esimese kohta on kirjalikku materjali üsna pisteliselt, siis 19. sajand on tänu koguduste kirikuraamatule päris hästi uuritav. “18. sajandi kohta käivad andmed on lünklikud, pastorite ettekandeid pole ning arhiividest leitu on siiski pigem juhuslik,” ütles Rootsi. Üks esimesi korralikke allikaid inimsööjatest huntide kohta on Kambja koguduse õpetaja Johann Heinrich Frosti poolt kirikukroonikasse viie aasta jooksul sissekantud lapsemurdmise juhtumid, mil hundid murdsid Kambja kihelkonnas 11 last ja ühe täiskasvanud naise. Esimene neist sissekannetest 1762. aasta kesksuvest räägib, kuidas hunt haaras kaasa maja lähedal loomi karjatanud 6-aastase Peebu. Lambad, mida laps valvas, metsast tulnud hunti ei huvitanud, ta võttis hoopis poisi. Kisa peale hakkasid vanemad hunti koeraga jälitama, hunt viskaski lapse maha, kuid eluvaimu tol enam sees polnud. Suuremad murdmised olid veel Sangaste kihelkonnas aastail 1792-93, kus hundid puresid surnuks 13 kuu jooksul viis last. Hundiaastad 19. sajandi luteri kirikukroonikad kajastavad aastail 1804-1853 kokku 111 murdmisjuhtu, kus hallivatimeeste kihvade läbi sai surma 108 last, kaks meest ja üks naine. Ilmselt oli selliseid juhtumeid rohkem, sest 1840. aastail läks Liivimaal õigeusu kirikusse üle umbes 65 000 inimest, kümnendik elanikkonnast. Nende kohta luteri kirikuraamatutes andmed puuduvad. Erakordne oli 1809. aasta. Inimsööjahuntide tegevus oli kandunud Põhja-Tartumaale. Iga kuu langes huntide läbi üks või mitu last. Veebruaris hakkas inimveri huntidele eriti meeldima: kuue mõisa maadel murti kokku üheksa, augustis ja septembris kuus last. Kokku viisid hundid sel aastal minema 45 last, 34 neist Torma-Lohusuu kihelkonnast. Järgmisel aastal olid hundid inimjahil Äksi kihelkonnas. Elu jättis 9 last. Mitte kõik hundiründed ei lõppenud surmaga, osa kihvade läbi kannatanuid õnnestus siiski ka terveks ravida. Üksikuid murdmisjuhte oli ka järgmistel aastatel 1820. aastail olid inimsööjahundid tegevuses Räpina ja Põlva kihelkondades. Edasistel aastatel oli inimsööjaid liikvel ka Harju-, Viru- ja Järvamaal. 1846. aasta oli taas must aasta. Huntide roaks langes 16 inimest, murdmisi oli nii Tartumaal, Võrumaal kui Harjus. Viimane hundi poolt murtud laps on luteri kirikuraamatusse kantud 1853. aastal: Maetsma küla õuelt viis hunt kaasa viieaastase perepoeg Toomase. Rahvapärimus räägib murdmistest ka hilisematel aastatel, kuid kirikuraamatuis neist\nKommentaari lisamise aeg: 13.02.2014\n12.02.2014 Organisatsiooni kajastus artikli "HOMSES MAALEHES: Hundid hakkavad kaotama inimesehirmu" kommentaaris.\nSisu: Esimesed kirjalikud tõendid Kehakultuuriharidusega, praegu pensionipõlve pidav Rootsi asus 1980ndatel uurima metsloomade ja jahi kohta käivat rahvapärimust, ning sealt sai alguse tema erakordne huvi kiskjalooma hundi vastu. Uurimistöö käigus on ta lisaks Eesti Kirjandusmuuseumi kogudele uurinud huntide kohta käivat Eesti Rahva Muuseumis, Eesti ajalooarhiivis ja Peterburi ning Riia arhiivides. Ta on õppinud tundma huntide käitumise eripärasid ning käinud ise öösi metsas huntide hääli kuulamas ja püüdnud hunte nende häält matkides ligi meelitada. Hundi ja inimese suhete käiva uurimistöö puhul on Rootsi sõnutsi 18. sajandi ja 19. sajandi vahel üsna suur erinevus. Kui esimese kohta on kirjalikku materjali üsna pisteliselt, siis 19. sajand on tänu koguduste kirikuraamatule päris hästi uuritav. “18. sajandi kohta käivad andmed on lünklikud, pastorite ettekandeid pole ning arhiividest leitu on siiski pigem juhuslik,” ütles Rootsi. Üks esimesi korralikke allikaid inimsööjatest huntide kohta on Kambja koguduse õpetaja Johann Heinrich Frosti poolt kirikukroonikasse viie aasta jooksul sissekantud lapsemurdmise juhtumid, mil hundid murdsid Kambja kihelkonnas 11 last ja ühe täiskasvanud naise. Esimene neist sissekannetest 1762. aasta kesksuvest räägib, kuidas hunt haaras kaasa maja lähedal loomi karjatanud 6-aastase Peebu. Lambad, mida laps valvas, metsast tulnud hunti ei huvitanud, ta võttis hoopis poisi. Kisa peale hakkasid vanemad hunti koeraga jälitama, hunt viskaski lapse maha, kuid eluvaimu tol enam sees polnud. Suuremad murdmised olid veel Sangaste kihelkonnas aastail 1792-93, kus hundid puresid surnuks 13 kuu jooksul viis last. Hundiaastad 19. sajandi luteri kirikukroonikad kajastavad aastail 1804-1853 kokku 111 murdmisjuhtu, kus hallivatimeeste kihvade läbi sai surma 108 last, kaks meest ja üks naine. Ilmselt oli selliseid juhtumeid rohkem, sest 1840. aastail läks Liivimaal õigeusu kirikusse üle umbes 65 000 inimest, kümnendik elanikkonnast. Nende kohta luteri kirikuraamatutes andmed puuduvad. Erakordne oli 1809. aasta. Inimsööjahuntide tegevus oli kandunud Põhja-Tartumaale. Iga kuu langes huntide läbi üks või mitu last. Veebruaris hakkas inimveri huntidele eriti meeldima: kuue mõisa maadel murti kokku üheksa, augustis ja septembris kuus last. Kokku viisid hundid sel aastal minema 45 last, 34 neist Torma-Lohusuu kihelkonnast. Järgmisel aastal olid hundid inimjahil Äksi kihelkonnas. Elu jättis 9 last. Mitte kõik hundiründed ei lõppenud surmaga, osa kihvade läbi kannatanuid õnnestus siiski ka terveks ravida. Üksikuid murdmisjuhte oli ka järgmistel aastatel 1820. aastail olid inimsööjahundid tegevuses Räpina ja Põlva kihelkondades. Edasistel aastatel oli inimsööjaid liikvel ka Harju-, Viru- ja Järvamaal. 1846. aasta oli taas must aasta. Huntide roaks langes 16 inimest, murdmisi oli nii Tartumaal, Võrumaal kui Harjus. Viimane hundi poolt murtud laps on luteri kirikuraamatusse kantud 1853. aastal: Maetsma küla õuelt viis hunt kaasa viieaastase perepoeg Toomase. Rahvapärimus räägib murdmistest ka hilisematel aastatel, kuid kirikuraamatuis neist hundiohvritest jälge pole. Õigeusu kirikuraamat Iisaku kihelkonnast pakub siiski veel ühe hilisema juhtumi: 1873. aastal viis hunt kaasa 9-aastase poisi, kelle pea, käeluu ja sõrmeotsad leiti hiljem kolme versta kauguselt metsast. Pärast seda pole hundid enam inimesi murdnud, kuigi marutõbiste loomade rünnete tõttu on Eestis inimesi surma saanud hiljemgi, ka pärast Teist maailmasõda.\n05.02.2014 Organisatsiooni kajastus artikli "Toomas Hendrik Ilves tunnustab tänavu teenetemärgiga 99 inimest" kommentaaris.\nSisu:Kas info Evelin Ilvese kleitide ja ehete kohta on nüüd salastatud? Pidid ju Eesti Rahva Muuseumisse minema - ekspositsiooni.... Mis seal salajst on? Või on peoriided riigikaitsega seotud, et salastama peab?\n10.01.2014 Organisatsiooni kajastus artikli "Kaitseliidu ülem loodab spordiseltsi Kalev presidendina ehitada rahvusstaadioni" kommentaaris.\nSisu:Eks elu peab edasi minema, aga kas tüüpvalem "ehitame maja" selleks kõige õigem on? Meie haridussüsteemi põhiparandus seisnes koolide rendile andmises. Meie kultuur seisneb Kumus ja Eesti Rahva Muuseumis, meie majandus ja kommunikatsioon tahab uuele elule ärgata Rail Balticu läbi, ühesõnaga ehituses pöörlevad rahad peavad aitama elada... Samas läks ESS Kalev just untsu läinud kinnisvaraäri nahka, kas see nüüd reanimeeritakse? Meenutagem, et Elroni puhul näikse reisijad olevat liigsed, riigi majanduskasvu puhul segab vaene rahvas, loogiliselt võttes hakkavad nüüd üle jääma spordi tegijad.\nKommentaari lisamise aeg: 10.01.2014\n02.01.2014 Organisatsiooni kajastus artikli "Andres Arrak: poes ja tänaval tundub, et head ajad on tagasi" kommentaaris.\nSisu: Andres nüüd ju Eesti Rahva Muuseumis riigipalgal ja elu tundub kohe väga lill. "Majandusanalüütikuna" on tema hinnang olukorrale väga teaduslik: maanteedel on autosid rohkem ja inimesed külastavad endiselt poode. vastus\n22.12.2013 Organisatsiooni kajastus artikli "Tartu raekojas asutati Jaan Tõnissoni Selts" kommentaaris.\nSisu: Andke ikka andeks. Meil on ju olemas MTÜ Jaan Tõnissoni Instituut ja on ka Eesti Rahva Muuseum. Ja nüüd veel kolmas-neljas-seitsmes.... Nojah, kõiki need teised enam või veel ei mahuta. Ja räägime koostööst.\n15.12.2013 Organisatsiooni kajastus artikli "Jeruusalemma halvas ajalooliste mõõtmetega lumetorm" kommentaaris.\nSisu: Ajalugu neh. Pärast eestikeelse Kalevipoja ilmumist ja rahvale tuttavaks saamist käinud täismehed Kääpa jõest Kalevipoja mõõka otsimas, et saab häid seatapu pussnuge teha, Raud oli ikka veel kallis, ei saand lasta head materjali jõepõhjas raisku minna. Ajalugu ei kajasta, kas otsingud tulemusi andsid aga minu lellepoeg teab kindlasti, et tema vana vanaisa pussnuga just sellest mõõgast tehtud on, tahab teese Eesti Rahva Muuseumile hea raha eest maha müüa. Seni polevat seal veel õiget "Eesti asja ajajat" kes Eesti ajalugu tunneb ja sellest lugu peab.\nKommentaari lisamise aeg: 15.12.2013\n29.11.2013 Organisatsiooni kajastus artikli "Looduse Fond püüab lambakasvatajaid huntidega lepitada" kommentaaris.\nKommentaari lisamise aeg: 29.11.2013\n14.11.2013 Organisatsiooni kajastus artikli "Riigikogu alustas eeldatavasti ülipikaks kujuneva mammutistungiga" kommentaaris.\nSisu: Kõige huvitavam selle asja juures on on see, et kedagi ei huvita RAHVA SEISUKOHT. No ma saan aru, et rahva seisukoha kujundamine on PARTEIDE TSIRKUS, aga kahjuks see tsirkus rahuldab liiga paljusid ja SEE LÕPEB EEST RIIGI HUKUGA. 30 aasta pärast on Eesti Rahva Muuseum põhiline mälestusmärk Eesti Riigist.\n27.09.2013 Organisatsiooni kajastus artikli "Kuhu läheb kultuuriministeeriumile ette nähtud RKASi 24 miljonit eurot?" kommentaaris.\nSisu:AGA mida selle Eesti Rahva Muuseumi uue hoonegi pärast edasi tehakse siis?\n10.09.2013 Organisatsiooni kajastus artikli "Reformierakond lubab Tartusse ehitada Seli soovitud muuseumi" kommentaaris.\nSisu: Eesti Rahva Muuseumi sellepärast pressitaksegi Raadile, et saaks infra välja ehitada oma kinnisvarade tarbeks\nKommentaari lisamise aeg: 10.09.2013\n05.08.2013 Organisatsiooni kajastus artikli "Meelis Pai: Uhkus ajab upakile" kommentaaris.\nSisu: Jumalast õige . . . Kui ikka raamatukogudele raamatute jaoks enam raha ei anta s.o. antakse miniatuurne summa, on asi ikka väga viltu. Lisaks poleemika selle üle, kas maainimene üldse tohib lugeda, mis talle meeldib, või tuleb ta raamatukogu täita talle ülejõukäiva mingi väga kitsa ringkonna poolt auhinnatud kirjandusega (Langi list), mida seal säilitatakse hüpoteetilise "tuleva põlvkonna" tarvis, kes väidetavalt pidavat hakkama sellistest teostest aru saama. Kui Eesti Rahva Muuseumi tegemisel võidab projekt, mis on küttekulude jms. koha pealt maksimaalselt ebapraktiline, tuleks leida parem, kompaktsem ja odavam projekt. Kui kultuurile (piletid, raamatud) väänatakse maksimaalne käibemaks, siis näitab see jätkusuutmatut suhtumist. Sellest halvem on ainult hauakaevamise käibemaksu neljakordistamine ühe aasta jooksul (5%-lt 20%-le). Ja tuletage meelde seda vaenuikkust, kui Tallinn Kultuuripealinnaks sai ja kõik need kultuuriüritused ka kenasti läbi viis . . . ja kõrval oli rehvormikate põlastus sellise asja üle. Olgu see Pai muud, mis ta on, aga selle koha pealt on tal õigus.\nKommentaari lisamise aeg: 05.08.2013\n01.08.2013 Organisatsiooni kajastus artikli "VIDEO: Strippar-Marco uus lugu võtab ka kõikenäinud-kuulnud kodanikud sõnatuks!" kommentaaris.\nSisu: Eesti Rahva Muuseum - kui 2013. aastast peaks teile ykski eksponaat yles saama, siis palun tehke nii, et see oleks see video:D:D:D!!!\nKommentaari lisamise aeg: 01.08.2013\n29.07.2013 Organisatsiooni kajastus artikli "Merle Jääger: Kas viisnurk on täht?" kommentaaris.\nSisu: Meil on olemas ERM (igaks juhuks pikemalt ka lahti: Eesti Rahva Muuseum) ja ERM-i kodukas, kellele svastika tekkelugu arusaamatuks jäänud on, pöördugu muuseumi kodulehe poole, seal on puust ja punaselt kõik vajalik olemas. Svastikat võite näiteks leida ka Loode-Venemaa aladelt, ehk siis endiselt ugri-mugri alalt. Muuseas svastika ilutses isegi esimestel bolševike paberrahadel ;) Vaevalt, et nad sooviksid tänapäeval "fashistide" sümboolika kasutamist tunnistada, aga fakt jääb faktiks.\nKommentaari lisamise aeg: 29.07.2013\n27.06.2013 Organisatsiooni kajastus artikli "Tartu linnapea Urmas Kruuse: Eesti Rahva Muuseum ja prügi ei sobi kokku" kommentaaris.\nSisu: Eesti Rahva Muuseum ei sobi Tartusse!Olgu Eestimaa keskel Mäos või Tallinna lähedal.Aga nüüdki pole veel hilja katkestada lollidejeerumit!\nKommentaari lisamise aeg: 27.06.2013\n10.05.2013 Organisatsiooni kajastus artikli "„Delfi kiirtund“: Evelin Ilvese kleidiskandaal tekitab ühiskonnas ebaõigluse tunnet" kommentaaris.\nSisu: minus see mingit ebaõigluse tunnet ei tekita, raha jääb Eestisse, keegi saab vähemalt korra oma töö eest õiglase tasu, meie kleidi -ja ehtekunstnikud saavad tööd ja kulutavad saadud raha siinsamas Eestis, kusjuures maksavad ka maksud. Mis aga mind vihaseks ajas, on see nõme jutt, et kleidid lähevad Eesti Rahva Muuseumi. No tere talv! Päris segaseks läinud, kas selleks kaetakse pool Raadi aerodroomi katusega, et sinna Evelin Ilvese kleite koguda? Et iga üks, kes tahab Evelini kleiti näha, peab talvel katuselt lund lükkama. Närige muru! Need kleidid on kõige õigem kohe peale kasutamist maha müüa või teha seda peale presidendi ametiaja lõppu, olgu see odavmüük, oksjon või mis iganes, kasvõi second-hand või kaltsukas. Vot siis saaks ka rahvas sellest kasu.\nKommentaari lisamise aeg: 10.05.2013\n09.05.2013 Organisatsiooni kajastus artikli "Maaja Kallast kaitseb Evelin Ilvest: ta esindab ikkagi meie riiki" kommentaaris.\nSisu:Kuuldavasti ladustatakse selle proua esindusrõivad Eesti Rahva Muuseumis. Pigem pangu need hilbud iga aasta lõpus..või suvalisel ajal oksjonile.\nKommentaari lisamise aeg: 09.05.2013\n30.04.2013 Organisatsiooni kajastus artikli "FOTOD: Tartus marssisid sajad inimesed ERMi uue hoone ehitusplatsile nurgakivi panekut vaatama" kommentaaris.\nSisu: Eesti Rahva Muuseum!!! Kas sajad inimesed!? veidi lahjaks ei jää? Rahva Muuseum eeldaks kui mitte sadu tuhandeid,no ütleme,et mitte kümneid tuhandeid siis vähemasti tuhandeid oma rõõmu väljanäitajaid.Sada tudengit pole vist raske kokku ajada.....\nKommentaari lisamise aeg: 30.04.2013\nSisu: Eesti Rahva Muuseum - Mitu kohta? :)\n29.04.2013 Organisatsiooni kajastus artikli "FOTOD ja VIDEO: Raadi prügilasu on endiselt paigal" kommentaaris.\nSisu: Eesti Rahva Muuseum on valmis saanud.\nKommentaari lisamise aeg: 29.04.2013\n05.04.2013 Organisatsiooni kajastus artikli "Tarieli Lipartia: Mis meil venelastega nihu läks?" kommentaaris.\nSisu:Minu meelest on kogu asja olemus hoopis selles ja mõnes järgmises lõigus:Paljudel nendest muukeelsetest inimestest, kes on võtnud Eesti riigi ja keele omaks, on samuti raske leida teed sinna, kus on eestlase süda. Kuulsa vene laulja Zemfira Tallinna kontserdil võis kuulda publiku seas tihti eesti keelt, aga ma ei kuule praktiliselt kunagi vene keelt, kui käin eestikeelsetel kontsertidel või etendustel. Minu pähe ei mahu muust rahvusest inimese täielik huvi puudumine kohaliku kultuuri ja ajaloo vastu. See, miks Tõnis Mäe “Koit” on eestlasele tähtis ja miks üks poliitteemaline etendus suudab koguda Saku suurhalli seitse tuhat inimest – see on tõeline riigikeele eksam. Eksam tõestamaks, et sa räägid eestlasega kui mitte sama, siis ühist keelt. Sellest tekibki kodu ja kodumaa tunne ning sul on mugav siin elada. Ka mina olen tundnud sedasama, et venelastel on täiesti ükskõik, mis siin toimub, mis inimesed siin elavad, mis eestlasi huvitab. Samas nad kurdavad, et neid peetakse objektiks, mitte subjektiks. Et keegi tahab neid kogu aeg integreerida. Integreerumise soov peaks ikka enda seest tulema. Nagu kirjutab artikli autor:Võib-olla olen naiivne, kuid loodan, et Eestis elavad venelased ise näitavad tulevikus üles rohkem initsiatiivi. Lahendus on teie käes, mu kallid vene keelt kõnelevad kaasmaalased. Tulge eesti teatrisse, külastage eesti kunstnike näitusi, viige oma lapsed Eesti Rahva Muuseumi. See tõepoolest ei kahanda teie rahvuslikku identiteeti karvavõrdki. Öelge eestlasest naabrile “Kuidas läheb?” ja eestlasest kojamehele “Jõudu tööle!”.\nKommentaari lisamise aeg: 05.04.2013\n19.02.2013 Organisatsiooni kajastus artikli "Randpere: Keskerakonna kukutamiseks Tallinnas on kaks võimalust" kommentaaris.\nSisu:"... on Reformierakonna eesmärgiks moodustada Tallinnas linnavalitsus, mis muudab linnajuhtimise läbipaistvaks ja ausaks, lõpetab raiskamise ja populismi." Ja jah, seda "ausust ja läbipaistvust" näeme riigi tasandil iga päev - üks skandaal ajab teist taga. Raiskamine ja populism - no siin võiks tuua pika nimekirja, näiteks Eesti Õhku miljonite matmine, Eesti Energia Jordaaniasse ja Ameerikasse miljonite toppimine, Eesti Rahva Muuseumi ehitus maksku, mis maksab jne, jne, jne. Randpere võiks parem oma kõrgelt tasustatud tööd teha, aga mitte DEMOKRAATLIKULT VALITUD seadusliku linnavalitsuse kukutamist ette valmistada!\n13.02.2013 Organisatsiooni kajastus artikli "Tõnis Lukas lahkus IRList: lihtsalt üks aeg sai ümber ja teine on alanud" kommentaaris.\nSisu:Lukas oli omal ajal muuseumi ehitamise vastu Raadile. See on otsustatud enne tema tagasitulekut muuseumi temast sõltumata. Võimalik et otsust muuseum Raadile ehitada on ta toetanud hiljem ühena paljudest. Teiseks, Eesti Rahva Muuseum asus Raadil üle kahekümne aasta. Muuuseumi külastas rahvas kogu Eestist. Tuldi ka jalgratastel. Vägisi sind Sitavareste külast muuseumi keegi vedama ei hakata.\nKommentaari lisamise aeg: 13.02.2013\n10.02.2013 Organisatsiooni kajastus artikli "Huntide poolt murtud kariloomade arv vähenes" kommentaaris.\nSisu:hundid kardavad inimesi ,kui jaht lõpetada oleks varsti inimene hundile saak nagu kitsed ja muu Ühel külmal päeval jäi trummilööja Tartumaal vintis peaga pimedas koju minema. Teel ründas teda hundikari. Mehest jäid järele ainult riideräbalad ja lihast puhtaks näritud kondid. Suure näljaga olid soed nahka pistnud isegi trummi katnud naha. Loodusuurija ja kirjanik Jakob Benjamin Fischer kirjeldab sellist lugu 1791. aastal ilmunud Liivimaa loodusloos. Hundid olid toona inimesele reaalne oht. 18. ja 19. sajandil tuli Eesti- ja Liivimaal talviti liikudes arvesse võtta, et hundid on näljas ning kõhutäie nimel valmis unustama ka selle reegli, et inimest tuleb karta. 16. sajandil on kirjeldatud, et talviti reisiti alati piikide ja ambudega relvastunult, et end huntide eest kaitsta. Ree taga lohises pikk köis, selle otsas kaigas, mis pidi hundid eemal hoidma. Lisaks peletati hunte tulega, püssirohu lõhnaga, kette kõlistades, täksiti rauaga tulekivi, puhuti pasunaid ja taoti trumme. Kuid nagu eelkirjeldatud lugu Tartumaalt viitab, polnud ka trummist alati abi loota. Ilmar Rootsi kaitses reedel Tartu Ülikoolis ajaloodoktori väitekirja inimese ja hundi suhetest Eestis 18. sajandi keskpaigast kuni 19. sajandi lõpuni. Kuus aastat tagasi avaldas Rootsi monograafia “Susi tuli soovikusta”, mille tarbeks kogutud materjaliga edasi töötades valmiski väitekiri. Üks osa tema tööst puudutab inimsööjahunte. Esimesed kirjalikud tõendid Kehakultuuriharidusega, praegu pensionipõlve pidav Rootsi asus 1980ndatel uurima metsloomade ja jahi kohta käivat rahvapärimust, ning sealt sai alguse tema erakordne huvi kiskjalooma hundi vastu. Uurimistöö käigus on ta lisaks Eesti Kirjandusmuuseumi kogudele uurinud huntide kohta käivat Eesti Rahva Muuseumis, Eesti ajalooarhiivis ja Peterburi ning Riia arhiivides. Ta on õppinud tundma huntide käitumise eripärasid ning käinud ise öösi metsas huntide hääli kuulamas ja püüdnud hunte nende häält matkides ligi meelitada. Hundi ja inimese suhete käiva uurimistöö puhul on Rootsi sõnutsi 18. sajandi ja 19. sajandi vahel üsna suur erinevus. Kui esimese kohta on kirjalikku materjali üsna pisteliselt, siis 19. sajand on tänu koguduste kirikuraamatule päris hästi uuritav. “18. sajandi kohta käivad andmed on lünklikud, pastorite ettekandeid pole ning arhiividest leitu on siiski pigem juhuslik,” ütles Rootsi. Üks esimesi korralikke allikaid inimsööjatest huntide kohta on Kambja koguduse õpetaja Johann Heinrich Frosti poolt kirikukroonikasse viie aasta jooksul sissekantud lapsemurdmise juhtumid, mil hundid murdsid Kambja kihelkonnas 11 last ja ühe täiskasvanud naise. Esimene neist sissekannetest 1762. aasta kesksuvest räägib, kuidas hunt haaras kaasa maja lähedal loomi karjatanud 6-aastase Peebu. Lambad, mida laps valvas, metsast tulnud hunti ei huvitanud, ta võttis hoopis poisi. Kisa peale hakkasid vanemad hunti koeraga jälitama, hunt viskaski lapse maha, kuid eluvaimu tol enam sees polnud. Suuremad murdmised olid veel Sangaste kihelkonnas aastail 1792-93, kus hundid puresid surnuks 13 kuu jooksul viis last.\nKommentaari lisamise aeg: 10.02.2013\n10.02.2013 Organisatsiooni kajastus artikli "Uuring: huntide küttimislimiidid peaksid lähtuma kahjustustest" kommentaaris.\n09.02.2013 Organisatsiooni kajastus artikli "Euroraha sai jagatud" kommentaaris.\nSisu:Eks see ole meie endi mugavus või õigemini laiskus, et laseme "riigimeestel" need ulmesummad ulmeasjadele laristada. Osteti CO2 kvoodirahade eest kasutud elektrikärud, millest enamus rohkem seisavad, kui sõidavad. Laristati Estonian Airile ulmesummasid, mille tulemuseks oli pankrott. Eesti Energia laristab ulmesummasid Jordaanias ja USAs. Ehitatakse ulmeline Eesti Rahva Muuseum, jaaa just eesti rahva mälestuseks, mitte tulevikku investeerimiseks. Ja mitu meeleavaldust selle aja jooksul tehtud on selle laristamise vastu? Ehhh... mitte ühtki. Parts ju siiani pukis ja loobib raha siia ja tänna endiselt edasi.\nKommentaari lisamise aeg: 09.02.2013\n29.01.2013 Organisatsiooni kajastus artikli "Jääkeldris sai digiallkirjad ERMi uue hoone ehitusleping" kommentaaris.\nSisu: Eesti Rahva Muuseum- kas ei kôla kuidagi pahaendeliselt?\nKommentaari lisamise aeg: 29.01.2013\n04.01.2013 Organisatsiooni kajastus artikli "ERMi uue maja ehitamise hinnaks saab 47 miljonit" kommentaaris.\nSisu:Kõrvalseisjal on täiesti õigus. Tallinn on Eesti. Tartu oli Liivimaa linn, aga on ka nüüd vaid osa Eestist ja võiks sellega leppida, et on. Kuigi Tartu näib tahtvat olla ainus Eesti Rahva Muuseumi kogude eksponeerimise parim koht on Tallinnas Lennusadama kõrval. Patarei vangla territoorium sobib suurepäraselt. Turistid astuks läbi ja tooks piletitulu. Aga ju lubas Reform selle muuseumi Tartusse Tõnis Lukasele ehitada. Ehk selle eest, et Lukas Haridusministeeriumi maja Tallinnas tühjaks tegi, ära remontis ja Reformierakonnale kinkis?\nKommentaari lisamise aeg: 04.01.2013\n22.12.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "ERMi rahvas sillutas Raadini küünaldega raja" kommentaaris.\nSisu: Alates 2008. aastast on Eesti Rahva Muuseumi (ERM) ehitamiseks loodud Eesti Rahva Muuseumi Ehituse Sihtasutuse (ERMES) nõukogu liikmetele, juhatusele ja töötajatele makstud miljoneid kroone. Nii kultuuriministeerium kui ka endine ERMESe nõukogu juht Laine Randjärv peavad sihtasutuses tehtud tööd igati vajalikuks ERMES loodi 2008. aasta jaanuaris uue hoone projekteerimise, ehitamise ja finantseerimise korraldamiseks ja hoone tulevase asukoha arendamiseks. ERMESe töö lõpetati eelmise aasta 22. detsembril. 2008., 2009. ja 2010. aastal maksti ERMESe nõukogu liikmetele ja juhatuse liikmele koos sotsiaalmaksude ja puhkusereserviga vastavalt 1,1, 1,2 ja 1,1 miljonit krooni ehk täissummana 3 466 932 krooni. Kui vaadelda ERMESe täielikke tööjõukulusid, siis need olid läbi aastate 1 559 979, 2 322 172 ja 2 611 116 krooni ehk kokku 6 493 267 krooni. 2011. aasta andmed on praegu auditeerimisel ja peaks selguma märtsi lõpuks, kuid seegi summa peaks olema miljoni krooni lähedal. Nõukogu esimehele maksti 2008. aastal kuus 4625 ja nõukogu liikmele 2775 krooni. 2009. aasta juulis kehtestati uued tasud: esimehele 4163 ja nõukogu liikmele 2498 krooni kuus. Nõukogu liikmed olid Siim Sukles, Peeter Mauer (algselt, edasi juhatuse liige), Tea Varrak, Raivo Järvi, Peeter Tulviste, Mart Meri, Urmas Kruuse, Aivar Soop ja Anton Pärn (määrati Maueri asemel). Sellise tasu teenimiseks käidi 2008. aastal koos 9, 2009. aastal 7 (neist üks elektroonne) ja 2010. aastal 6 (neist 2 elektroonset) ning 2011. aastal 5 korda. Kõigil enda osalust nõudnud koosolekul käis kohal Randjärv (25 koosolekut), osaluselt järgnesid talle Sukles (26/27), Meri (22/26), Pärn (14/20), Kruuse (19/27) ja Soop (18/26), Tulviste (15/26) ja Varrak (15/26) ning Järvi (9/26). Kuuel koosolekul kuuest käis alguses nõukokku kuulunud Mauer. Endise kultuuriministri ja peaeguse riigikogu asejuhataja Randjärve selgituste kohaselt polnud nõukogu liikmete puudumine koosolekutelt probleem, sest oma ettepanekuid saadeti ka e-kirja teel. Juhatuse liige Peeter Mauer (alguses viis kuud Jaan Tamm) teenis 50 000 krooni kuus ehk aastas 600 000 krooni ja Mauer töötas sellel kohal 2011. aasta 20. novembrini. Sihtasutuste neljale töötajatele, kellest vaid projektijuht töötas täiskohaga, maksti 2008. aastal palgaks 387 000. Järgnevate aastate palgaandmeid sihtasutus aga ei avalda, väites, et palga suurus on SA töötaja ja tööandja vaheline kokkulepe, mis pole avalik informatsioon. Ka kultuuriministeeriumi avalike suhete juhi Ave Toots-Erelti sõnul said ERMESe poolt tehtud ehituse eeltööd, mille hulka kuulusid kõik mahukad pinnasetööd, projekteerimine ja uue hoone ehituse ettevalmistamistööd, kuid ehitushanke protsess läks RKAS-ele. Mida ERMES tegi? 17. jaanuar 2008: valitsus asustas Eesti Rahva Muuseumi Ehituse Sihtasutuse 7. märts 2008: ERMESe nõukogu kinnitas poolaasta eelarve 4. aprill 2008: allkirjastati ERMi uue hoone peaprojekteerimise leping 21. juuli 2008: ERMESt hakkas juhtima Peeter Mauer 8. oktoober 2008: avati büroo Tallinnas 20. november 2008: ERMES sai toetust Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuselt «Piirkondliku arengu kavandamise programmi» raames 25. veebruaril 2009: keskkonnamõjude hindamine Raadil 7. septembril 2009: teatati, et projektiga liigutakse graafikus 15. september 2009: ERMES müüb avalikul kirjalikul enampakkumisel kinnistud 21. september 2009: selgus riigihanke «Eesti Rahva Muuseumi uue peahoone maa-ala koristusteenus» tulemus, võitis OÜ Silindia. 10. mai 2010: kuulutati välja riigihanke, mille eesmärgiks on leida ERMI uue peahoone ala jääkreostusest puhastamise teostaja 30. juuni 2010: kuulutati välja lihthanke, mille eesmärgiks on leida Eesti Rahva Muuseumi teemapargi «Pärimuste park» eelprojekti ja põhiprojekti koostaja 4. märts 2011: kuulutati välja ERMi uue hoone ehitushange 18. aprill 2011: ERMi uue hoone hanke pakkumiste tähtaega pikendati 7. juuni 2011: ERMi peahoone ehitushange tunnistati kehtetuks 22. detsembril 2011 kiideti vabariigi valitsuse istungil heaks päevakorrapunkt, millega lõpetati ERMESe tegevus\nKommentaari lisamise aeg: 22.12.2012\n13.12.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Lukas: Isamaaliit ei olnud pühakute pansionaat" kommentaaris.\nSisu:Ma olin Isamaaliidu liige, kui toimus liitumine Res Publicaga. IRL nimelise erakonna liige ma ei ole. Kogu seda liitumist orkestreeris ja juhatas ilma lihtliikmete ja tundub, et ka Isamaa juhatuse teadmata justnimelt Lukas, kes tänu sellele sai ka mõneks ajaks ministrikoha. Kui ministrikoht kadus ja vennikeselt tulus amet võeti algasid kohe ka probleemid - "kampsunid" jne... Alles siis sai aru, et "kott tõmmati pähe". Ma olen siiralt mures Eesti Rahva Muuseumi tuleviku pärast!\nKommentaari lisamise aeg: 13.12.2012\n25.11.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Kadrid käisid lapseõnne soovimas" kommentaaris.\nSisu: Mardid jooksevad mardilaupäeval, kadrid kadripäeval, seega peaksid kadrid jooksma täna :) (Eesti Rahva Muuseumist paar aastat tagasi järgi küsitud, et kuidas siis vana kombe kohaselt oli)\n20.11.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Muuseumi juht: minu ettepanekuid ei arvestatud" kommentaaris.\nSisu: Kes aru ei saanud, sellele teadmiseks: lepingu sõlmivad kultuuriministeerium ja Paide linnavalitsus, täitma hakkavad seda SA Wittenstein ja Eesti Rahva Muuseum ja leping sätestab Järvamaa Muuseumi edasise käekäigu.\nKommentaari lisamise aeg: 20.11.2012\n19.11.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Tunnustatud järvalased astuvad muuseumi eest välja" kommentaaris.\nSisu: Algul põhjendati Vabaõhumuuseumi suure hoidla ehitamist just sellega, et maakonnamuuseumide varad tuuakse sinna üle - nii Võru- kui Saaremaalt ning sealt antakse vastavalt vajadusele taas näituste korraldamiseks välja. Maakonnamuuseumide liitmisest Vabaõhumuuseumiga ei saanud asja ning halva mängu juures head nägu tehes liideti maakonnamuuseumid vormiliselt Eesti Rahva Muuseumi külge, põhjenduseks ikka seesama - Tartu suurte hoidlate ärakasutamine maakonnamuuseumide varade ladustamiseks. Maakonnamuuseumide haldamiseks loodi Eesti Rahva Muuseumis isegi üks omapärane ja sisulise rakenduseta vahelüli - Omakultuuride Osakond, mis resideerub kurva ajalooga kurikuulsas Tartu hallis majas ning mille töötajad saavad nii ERM-i peamajast kui ka maakonnamuuseumidest laekuva teabe kätte kõige viimases järjekorras, oskamata sellega midagi sisulist peale hakata.\nKommentaari lisamise aeg: 19.11.2012\n18.11.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "ERMi direktoriks kandideerib ka Jana Reidla" kommentaaris.\nSisu: Reidlal puudub karisma, see on juhile väga oluline omadus. Karisma kas on või pole, õppida seda ei saa. Eesti Rahva Muuseum vajab Neeme Järvi klassi meest (kandidaatide hulgas ei paista kahjuks ühtegi Järviga võrreldavat naist), kes suudaks eesti rahvale tegudega tõestada, et Eesti Rahva Muuseumi on meile väga vaja (N. Järvi teatavasti arvab vastupidi).\n16.11.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "VAATA: Need kolm firmat konkureerivad ERMi uue hoone ehitajaks" kommentaaris.\nSisu:Väga piinlik on lugeda, et Eesti Rahva Muuseumi ehituseks leitakse vanas rahas pea miljard krooni, samas kui hädavajaliku Eesti Kunstiakadeemia ehituseks raha ei leita ning kooli õpilased on pillutatud mööda Tallinna erinevaid asutusi laiali. Kas meil on tõesti vaja kuhugi Lõuna Eesti lennuväljale kallist betoonist inetut latakat, selle asemel et tagada Eesti kunsti- ja kultuuriajaloo tulevastele kandjatele oma korralik õppehoone. Tõenäoliselt on võimalk ka ainult poole muuseumi ehitusmaksumuse eest kunstiakadeemiale korralik uus õppehoone püstitada. Kui selline ajuvaba rahade jaotamine jätkub siis ei ole võib olla tulevikus sellesse lennuvälja betoonist karpi võimalik enam panna Eesti kunstnike töid, kuna nad on õppetööst tingimuste puudumise tõttu loobunud. Ah ja muidugi on võimalik ka ju kunsti välismaalt kokku osta ning presenteerida vanu Eesti aegseid vankri rattaid. Selle piiri taguse elu promomise ning vana ja kulunu propageerimisega meie otsustajad ju põhiliselt tegelevadki. Ühesõnaga prioriteedid on momendil selle Raadi lennuvälja objekti rajamisega küll totaalselt paigast ära. Aga käime seal kindlasti siis kõik peale avamist kõik ära sest ega sinna 10 aasta pärast enam kellelgi asja ei ole. Siis saame pigem jälle internetist lugeda, kui kallis on selle hoone ülalpidamine ning kui raske on muuseumi kuraatori elu selle hoone külastatavuse hoidmisel. Momendi on selle otsuse tegija küll populaarset väljendit kasutades - "seemneid söönud".\nKommentaari lisamise aeg: 16.11.2012\n10.11.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Reinsalu: vanemapension hoiab ära lapsevanema teenimatu pensionilanguse" kommentaaris.\nSisu:Hea seegi, et mitte statistlise järgi. Kui Sina juhtud olema madala palgaga, kuid teed vajalikku tööd (näiteks Eesti Rahva Muuseumis), siis ei arva mina, et peaksidki pensionärina olema minu kõrval näljarott. Saada korralikku palka ja enam-vähem korralikku pensioni on minu jaoks loomulikult meeldiv. Ära anda ei kavatse. Kuid ma ei arva, et selline pensioniarvestus on õige ja õiglane. Ma ei arva, et need inimesed on ise süüdi ja lollid. Ma ei arva, et nad olid lollid, kes ametit valides ei lähtunud ainult sissetulekust. On terveid erialasid, kus eeldused ja töö pole palgaga vastavuses. Riigiga ei ole nii, et maksad sisse ja vastavalt saad tagasi. Riik ei ole hoiukassa ega kindlustusfirma. Võib-olla Eesti riik on? Milleks ta siis üldse on. Jagaks osakuteks laiali ja igaüks teeks osakutega, mis tahab. Pealegi, ajaks, mil meie pensioniaeg kätte jõuab, pole Eesti seadustest enam halli haisugi, Brüssel ütleb ja nii on. Nii et ei maksa tõmmelda.\nKommentaari lisamise aeg: 10.11.2012\n09.10.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Eesti Rahva Muuseumi direktor Krista Aru lahkub novembris ametist" kommentaaris.\nSisu: Uue ERMi ehitamise eest vastutajad said palgaks miljoneid kroone (168) 08.03.2012 15:03 Alates 2008. aastast on Eesti Rahva Muuseumi (ERM) ehitamiseks loodud Eesti Rahva Muuseumi Ehituse Sihtasutuse (ERMES) nõukogu liikmetele, juhatusele ja töötajatele makstud miljoneid kroone. Nii kultuuriministeerium kui ka endine ERMESe nõukogu juht Laine Randjärv peavad sihtasutuses tehtud tööd igati vajalikuks ERMES loodi 2008. aasta jaanuaris uue hoone projekteerimise, ehitamise ja finantseerimise korraldamiseks ja hoone tulevase asukoha arendamiseks. ERMESe töö lõpetati eelmise aasta 22. detsembril. 2008., 2009. ja 2010. aastal maksti ERMESe nõukogu liikmetele ja juhatuse liikmele koos sotsiaalmaksude ja puhkusereserviga vastavalt 1,1, 1,2 ja 1,1 miljonit krooni ehk täissummana 3 466 932 krooni. Kui vaadelda ERMESe täielikke tööjõukulusid, siis need olid läbi aastate 1 559 979, 2 322 172 ja 2 611 116 krooni ehk kokku 6 493 267 krooni. 2011. aasta andmed on praegu auditeerimisel ja peaks selguma märtsi lõpuks, kuid seegi summa peaks olema miljoni krooni lähedal. Nõukogus kaheksa liiget Nõukogu esimehele maksti 2008. aastal kuus 4625 ja nõukogu liikmele 2775 krooni. 2009. aasta juulis kehtestati uued tasud: esimehele 4163 ja nõukogu liikmele 2498 krooni kuus. Nõukogu liikmed olid Siim Sukles, Peeter Mauer (algselt, edasi juhatuse liige), Tea Varrak, Raivo Järvi, Peeter Tulviste, Mart Meri, Urmas Kruuse, Aivar Soop ja Anton Pärn (määrati Maueri asemel). Tasu ei makstud valitsuse liikmetele, mis tähendab, et esimesel kolmel aastal ei saanud tasu nõukogu esimees Laine Randjärv (endine Jänes), kes oli toona kultuuriminister. Sellise tasu teenimiseks käidi 2008. aastal koos 9, 2009. aastal 7 (neist üks elektroonne) ja 2010. aastal 6 (neist 2 elektroonset) ning 2011. aastal 5 korda. Kõigil enda osalust nõudnud koosolekul käis kohal Randjärv (25 koosolekut), osaluselt järgnesid talle Sukles (26/27), Meri (22/26), Pärn (14/20), Kruuse (19/27) ja Soop (18/26), Tulviste (15/26) ja Varrak (15/26) ning Järvi (9/26). Kuuel koosolekul kuuest käis alguses nõukokku kuulunud Mauer. Endise kultuuriministri ja peaeguse riigikogu asejuhataja Randjärve selgituste kohaselt polnud nõukogu liikmete puudumine koosolekutelt probleem, sest oma ettepanekuid saadeti ka e-kirja teel. Randjärv kutsuti kultuuriministriks saanud Rein Langi poolt nõukogust tagasi 2011. aasta 30. septembril ning Meri, Järvi, Soop, Tulviste ja Varrak sama aasta 21. novembril. Juhatus ja töötajad Juhatuse liige Peeter Mauer (alguses viis kuud Jaan Tamm) teenis 50 000 krooni kuus ehk aastas 600 000 krooni ja Mauer töötas sellel kohal 2011. aasta 20. novembrini. 2011. aasta 7. novembril sai juhatuse liikmeks seni projektijuhina töötanud Kristjan Karis, kes on praegu ainuke juhatuse liige. Sihtasutuste neljale töötajatele, kellest vaid projektijuht töötas täiskohaga, maksti 2008. aastal palgaks 387 000. Järgnevate aastate palgaandmeid sihtasutus aga ei avalda, väites, et palga suurus on SA töötaja ja tööandja vaheline kokkulepe, mis pole avalik informatsioon. Karis ütles, et nemad tegutsesid käsunduslepingu alusel, mis oli sõlmitud ERMi ja ERMESe vahel. Karise sõnul pole nende tööülesanded ehk ametijuhendid salastatud, küll aga on salastatud lepingud ja lepingu tasud. Karise väitel võib lihtsustatult öelda, et juhatuse liikme eesmärgiks oli juhtida asutust. Esimesel projektijuhil olid erinevad alaülesanded nagu näiteks struktuurifondide taotlus, maa-ala ettevalmistus, hanked jms. Teisel projektijuhil olid ülesanneteks näitustega ja maja arhitektuurilise sisustusega seonduv ning erinevate ürituste korraldamine avalikkusele seoses uue majaga. Eesmärgid täidetud Eesti Rahva Muuseumi Ehituse sihtasutus loodi 2008. aasta 17. jaanuaril valitsuse otsusega. ERMESe pikaajalise juhatuse esimehe Laine Randjärve hinnangul töötas sihtasutus eesmärgistatult ja professionaalselt, sest ERMi uue hoone ehitamine Raadi\nKommentaari lisamise aeg: 09.10.2012\n08.10.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Eesti Rahva Muuseumi direktor Krista Aru lahkub novembris ametist" kommentaaris.\nSisu:Milles seisneb Krista Aru suur kompetentsus, mida siin kiidetakse? Kas ERM-i sihtasutuse, mille tegevus tulemusi ei andnudki, suurtes tasudes ja kulutustes? Kas selles, et ERM-i teenuste hinnad tõusid nii vahetult enne euroga liitumist ku ka pärast seda? Näiteks koopia mingist fotost maksab seal 2,50. Koduloouurija tellib kümme fotot ja maksab nende eest 25 euri. Palju pole nagu või? Eesti Rahva Muuseum, halloo! Kas selles, et ta ei suutnud korda majja lüüa ERM-i majade ebaseaduslike rentnike suhtes?\nKommentaari lisamise aeg: 08.10.2012\nSisu:See tsehhide klaasitükk Tallinna kesklinnas maksis üle saja miljoni krooni, raha leiti.... Eesti Rahva Muuseum oleks maksnud küll ehk kümme korda rohkem, kuid ka asi ise oleks olnud kümneid kordi võimsam. Raha ei ole....\n21.09.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Tanel Jan Palgi: Mida me tahame? EKA maja! Kuhu me tahame? Vanale kohale!" kommentaaris.\nSisu:EKA olgu Narvas. Nende vanale kohale Tallinna Kesklinnas võiks püstitada parem Eesti Rahva Muuseumi.\nKommentaari lisamise aeg: 21.09.2012\n23.08.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "FOTOD: Taastuvenergia Koda: taastuvenergiale üleminek on majanduslikult kõige otstarbekam" kommentaaris.\nSisu:Mitu kaminat või ahju on ka projekteeritud tulevasse Eesti Rahva Muuseumisse? Igast Maakonnast võiks seal olla mõni eredama / unikaalsema / traditsioonilisema küttekolde näidis-koopia väljanäituselle pandud, kus talvitsel aal oleks iiglama hää ka külmenud väliskülalistel mönus omi käe- ja jala-la-la-laba-sid soojendada. Pange või tavaline pikk puupink istumiseks noile turistidele sinna. Ja mis krdi. ERM see ka on kus klaaseinte ja konditsioneeritud õhu keskel mingit eestlastele tradistioonilist kodusoojuse allikat ei näha, tunda, ega ka katsuda pole! Einohh, üks Saun võiks ju kahh ikke olla sääl. Efenn oleks ikke see kui kogu toda ERM-kremplit täie auruga ainumalt halupuudega soojendataks! Elektrit võiks toota puugaasi-gene abil millest LED-lambikesed oma toite saavad. Üleilmne ERM reklaam võiks kõlada aga nõnna-viisi: Opened 24/7 even there is a -40 degrees by Celsius outdoor and total blackout lasting for more than 30 days ! ............... Laadna, see maaküte-wärk võiks ju olla ka mingi alternatiiv juhuks, kui kohalikul korstnapühkijal pole parasjagu aega suvel korstnaid puhastama tulla.\n27.07.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Leibkonna kulutusi suurendas elektrihinnatõus, alandas aga liha vähenenud osakaal toidukorvis" kommentaaris.\nSisu:Eesti Rahva Muuseumi osakond nimega "Toit ja muu söödav"\nKommentaari lisamise aeg: 27.07.2012\n07.07.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Signe Kivi: uue maja muret oleme ise üle võimendanud" kommentaaris.\nSisu:Vaadates Eesti Rahva Muuseumi hektareid Tartu lähistel saab selgeks - ropult ülevõimendatud teema !\nKommentaari lisamise aeg: 07.07.2012\n27.06.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "KÜSITLUS: kuhu peaks ehitama kunstiakadeemia uue hoone?" kommentaaris.\nSisu:Kunstiakadeemia uue hoone võiks ehitada Tartusse. Minu pärast kasvõi Raadile. Eesti Rahva Muuseumi uus hoone aga tuleks ehitada Tallinnasse EKA tühja platsi peale. Loomulikult tuleks Eesti Rahva Muusem ehitada pealinna kauneimaks esindushooneks. Tuleks ehitada väga hea projekti järgi, mitte praeguse alaväärtusliku projekti põhjal. Klaasist ja metallist kuute on niigi kõik kohad täis, esindushooneteks sellised ei sobi.\n19.06.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Anti Tammeoks - varju hoidev jäätmeäri niiditõmbaja" kommentaaris.\nSisu: See Tammeoks on ju Argo Luude ehk kartellisüüdistuse sanud Veolia Keskkonnateenused projektijuht. Kahetsusväärselt jääb aga tegelik business märkamatuks ajakirjanikele - tegelik business on selles et kodanikud on ülesse seadnud 2004.a alates tootjavastutusorgansiatsioonid, mis riigi toel (keskkonnaministri akrediteerimisel) omavad ainuõigust koguda raha tootja vastutuse alla käivate jäätmete kogumise ja taaskasutamise soorituse osutamise eest ette (turumaht ca 30 miljoni € aastas). Business seisneb selles et riigi toel vaieldakse selle osas kas selle deposiiti kogutud raha eest ka midagi tegema peaks. Illustreerimaks - Kõik on teadlikud Teeme Ära 2008 jäätmete saagast - tuhanedeid tonne pakendeid ja probleemtooteid (vanarehve, elektroonikat ja nin romusõidukite osasid sh istemeid jne) paikneb 2008.a alates tänaseni Raadi lennuväljal Eesti Rahva Muuseumi mälestustealleel. Erinevad turul tegutsevad grupeeringu vaidlevad oma vahel kes nende metsa alla sattunud jäätmete millele rakendub tootja vastutus tegelikult vastutab: kas Tammeoks ja Co kes on selle eest raha ette kogunud või valdaja või riik. Sama teema toimus Harkus Harjumaal. Paralleelses asjas Harjumaal riik asus valdajat (antud juhul Utileek OÜ) sundima likvideerima jäätmeid mille osas Tammeoks ja Co olid vastutuse koos soorituse osutamis etasudega üle võtnud (1800 tonni * 120 €/tonn = 216 000 €). Peale 3 aastat kestnud kohtusaagat Riigikohus tühistas riigi sunnimeetmed kuid sisuliselt jättis küsimuse lahendamat öeldes vaid et "keskkonnaministeeriumi asi on jäätmemajandust korraldada" (RKHko 3-3-1-6-11). Tammeoks ja Co katus on tõepoolest sama tugev kui Äripäev väidab. Nimelt on isikud puutumatud Keskkonnainspektsiooni kui Maksuameti poolt (Riigikontroll on oma Pakendiauditis viidanud et kuni 2011.a ei toestatud mitte mingit kontrolli Tammeoks ja Co osas, kuigi Co otsustas 2004.a alates 210 miljonit € keskkonnakaitse meetmeteks eraldatavate vahendite osas). Samuti on Konkurentsiamet, Kohtud ja prokuratuur jätnud kõik avaldused menetluseta. Stiil a´la selline - KKI ei ole tuvastanud rikkumisi, mis ühenduse õigusega vastuolus ei ole siseriiklikuga ehk ühenduse PS täiendamise seadusest tulenevalt ülimuslik õigus ei olegi ülimuslik, KKI ei sekku majandusse so MKM valitsemisala küsimus; Konkurentsiamet - pakendi ja jäätmeregulatsioon eriregulatsioon ja pädevus puutub, saate pöörduda ise kohtusse, Konkurentsiamet vajab pakendi ja jäätmeosas pädeva isiku otsust alla menetluse alustamiseks; Halduskohus riigikohtu Haldukolleegiumini (asjas 3-09-3121) - järelvalveasutuse tegevuse õigusvastasuse tuvastamist ei saa isik taotleda ja kohustada kohtu kaudu järelvalveasutust toimingule; Tsiviilkohus (asjas 2-11-17893) - aga ei saa aru ja eeldab Konkurentsiameti otsust. Ehk KKI -> Konkurentsiamet -> Kohus -> Konkurentsiamet -> KKI -> jne. Kahetusväärselt ei ole Äripäev kodutööd põhjalikult teinud. Äriregistrist on tuvastatav Tammoks -> Jäätmekäitlussektori Partner OÜ -> Tallinna Sekto AS (Veolia) -> Šhveitsis isikuvarjamisteenuseid pakkuva advokaadibüroo aadressile registreeritud Villey Consultants S.A. Samuti ei ole tõmmatud paralleele Nordline Baltic -> Haller -> Rake -> Indrek Paal -> EcoCleaner (2007.a KIK SA toetus 600 000 €). Samuti on jäätud tähelepanuta et kõik viidatud investeeringud ei ole tegelikult mitte midagi uudset ega innovaatilist - kõikide riigi poolt Tammeoks ja Co-le toetuste ja vabastuste eesmärk on olnud jäätmehoolduse kaubaturul eraettevõtjhate tehtud investeeringute dubleerimine, äride üle võtmine, konkurentsi kahjustamine. vastus\nKommentaari lisamise aeg: 19.06.2012\n20.05.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Ümbermaailmareis koos Neeme Järviga" kommentaaris.\nSisu: N.Järvi arvamusavaldus, et Eesti Rahva Muuseumi ehitus pidavat olema mõttetus,miks siis enda ajaloo eksponeerimine.Kas edevus? vastus\nKommentaari lisamise aeg: 20.05.2012\n29.04.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Kuidas töötus õpetas mind muuseume armastama" kommentaaris.\nSisu:Artikklis vale väide! Eestis saab näiteks iga reede Eesti Rahva Muuseumisse tasuta! St. iga nädal!!!!\n28.04.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Kuidas töötus õpetas mind muuseume armastama" kommentaaris.\nSisu:Eesti Rahva Muuseumis juba mitmel aastal olnud reede piletivaba päev.\n19.04.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Mure EKA pärast: Avalik pöördumine Haridus- ja Teadusministri poole" kommentaaris.\nSisu:Lugeda ei oska või? Pöördumise tekstis on kirjas ju, kes pöördub: Eesti Kultuuri Koda. Loed vist ainult pealkirju ja allkirju aga tekstide jaoks enam haridust ei jätku. MTÜ Eesti Kultuuri Koda eesmärgiks on: ühendada loomingulise tausta või huvidega juriidilisi ja eraisikuid, kelle soov on Eesti kultuuri sisemise jõu ja ühiskondliku kõnekuse hoidmine ning parandamine; kultuuri ja loominguga seotud küsimuste regulaarne, loomingulisi praktikaid ühendav või ületav avalik arutelu; kultuurikeskkonna ja loomingulise õhkkonna väärtustamine ühiskonna meelelaadi olulise osana; kultuurivaldkonda puudutava seadusandluse edendamine; oma liikmeskonna huvide esindamine ja kaitse. Juhatuse liikmed Ando Kiviberg Jan Kaus Evi Arujärv Katrin Kissa Kristiina Reidolv Kärt Summatavet Margit Aule Martin Aadamsoo Märt-Matis Lill Olga Temnikova Ott Karulin Peeter Jalakas Peeter Laurits Priit Raud Ville Jehe Juriidilistest isikutest liikmed Eesti Ajaloo Muuseum ( direktor Sirje Karis ) Eesti Muusikanõukogu (vastutav sekretär Kadri Lassmann) Eesti Rahva Muuseum ( direktor Krista Aru ) Eesti Rahvuslik Folkloorinõukogu ( vastutav sekretär Anne Ojalo) kunstigalerii Temnikova ja Kasela mittetulundusühing Eesti Arhitektide Liit (juhatuse liige Peeter Pere) mittetulundusühing Eesti Arhitektuurikeskus (juhatuse liige Ülar Mark) mittrtulundusühing Eesti Digikeskus (juhatuse liige Martin Aadamsoo) mittetulundusühing Eesti Disainerite Liit (juhatuse liige Ilona Gurjanova) mittetulundusühing Eesti Kunstnike Liit (juhatuse liigeJaan Elken) mittetulundusühing Eesti Muusika Arenduskeskus (juhatuse esimees Marje Lohuaru) mittetulundusühing Eesti Muusika Infokeskus mittetulundusühing Eesti Pärimusmuusika Keskus (juhatuse liige Ando Kiviberg) mittetulundusühing Eesti Rahvamajade Ühing (juhatuse liige Kalle Erm) mittetulundusühing Eesti Tantsukunstnike Liit (juhatuse esimees Raido Bergstein) mittetulundusühing Harjumaa Kultuurikorraldajate Liit (juhatuse liige Kalle Erm) mittetulundusühing Loov Eesti ( juhatuse liige, tegevjuht Eva Leemet ) mittetulundusühing Pimedate Ööde Filmifestival (juhatuse liige Tiina Lokk) mittetulundusühing Teine Tants ( juhatuse liige Priit Raud) mittetulundusühing VAT Teater ( juhatuse liige Tiina Rebane) mittetulundusühing Von Krahli Teater ( juhatuse liige Peeter Jalakas) mittetulundusühing Ühendus R.A.A.A.M ( juhatuse liige Märt Meos ) osaühing Corelli Music (juhatuse liige Mail Sildos) sihtasutus Eesti Filmi Sihtasutus ( juahtuse liige Marge Liiske) sihtasutus Eesti Teatri Agentuur (juhatuse liige Ott Karulin) teater Vanalinnastuudio ( juhatuse liige Katre Kasmel ) Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia ( rektor Anzori Barkalaja ) Eraisikutest liikmed Ain Lutsepp Airi Triisberg Aita Mölder Alar Sudak Ando Kiviberg Andres Härm Andres Jõesaar Andres Laasik Andres Siitan Andri Simo Anneli Ahven Anneli Sihvart Anneli Vask Anne-Ly Sova Annika Vamper Annika Üprus Ants Johanson Anzori Barkalaja Anu Kivilo Arvo Leibur Birgit Lüüs Birgit Kraas Dagmar Raudam Edith Sepp Eero Raun Egge Kulbok-Lattik Emer Värk Eneli Järs Erik Salumäe Erkki-Sven Tüür Evelin Somelar Evi Arujärv Georg Poslawski Hannes Praks Hans H. Luik Hedi-Liis Toome Heigo Jelle Heigo Teder Heili Jõe Heili Lindepuu Heino Kiik Heldur Meerits Helen Sildna Henri Laupmaa Henry Kõrvits Indrek Kasela Indrek Makke Inga Koppel Inga Sermann Ivar Põllu Jaak Allik Jaan Ruus Jaan Tamm Jaan Toomik Jaanika Juhanson Jaanus Rohumaa Jan Kaus Joonas Tartu Kaarel Oja Kaarel Tarand Kadri Klementi Kaija Velmet Kaire Pärnpuu Karin Reinberg Shestakov Karl-Martin Sinijärv Katrin Kissa Katrin Pere Kersti Uibo Kristel Oitmaa Kristi Porila Kristiina Alliksaar Kristiina Kuznetsova-Bogdanovitš Kristiina Sipelgas Kristiina Reidolv Kärt Summatavet Kärt Tomingas Külliki Tafel - Viia Laur Kaunissaare Leelo Lehtla Liina Unt Liisa Pakosta Liisi Ree Loit Jõekalda Lylian Meister Madis Kolk Mail Sildos Maire Uusen Mairika Plakso Marco Laimre Mare Emmott Tralla Marge Liiske Margit Aule Margit Mutso Margit Tõnso\n09.04.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "IRL-i sisekaitseakadeemia Virumaale kolimise projekt on veel kallim kui ERM" kommentaaris.\nSisu:Eesti Rahva Muuseum ei olle küll mingi ühe erakonna projekt! Kas häbi ei ole selliseid formulatsioone trükkida? Kas te, ajakirjanikud, saate aru, miks mina ja nii mõnigi teine teie lehte ei telli?\nKommentaari lisamise aeg: 09.04.2012\n27.03.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Pärnu lennujaam tahetakse EL-i rahaga korda teha" kommentaaris.\nSisu:Tehke jah, siis on tulevikus Pärnust Tartusse hea lennata! Miljonid pärnakad hakkavad uues Eesti Rahva Muuseumis käima. Ja Tallinnasse on hea lennata kui tead, et 2 tundi enne lennu algust peab lennuväljal olema.\nKommentaari lisamise aeg: 27.03.2012\n26.03.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "ÜLESKUTSE: Too muuseumisse ese, mille ostmist oled kahetsenud" kommentaaris.\nSisu:Mis puutub „Ostupalaviku“ näitusega seotud osalusprojekti, mille raames inimesed saavad muuseumi tuua esemeid, mille ostmist või hankimist nad on tagantjärele kahetsenud, siis see ettevõtmine on ajendatud näituse põhiteemast, tarbimiskultuurist. Kaasaja müügikampaaniate, osava müügitöö ja inimeste vajaduse tõttu end läbi tarbimiskultuuri väljendada, võib meie kõigiga vahel juhtuda, et ostuga ei jääda rahule. Suure näituse juurde mõneks kuuks plaanitud kahetsetud ostude väljapanek on mõeldud selleks, et külastajad saaksid mõtiskleda selle üle, mis mõjutab nende ostuharjumusi. Kuidas me ostame? Kas müüja „määrib meile midagi pähe“? Kas ostuotsus sünnib poes emotsioonide toel või ei vasta koju viidud kraam sellega lähemalt tutvudes lihtsalt ootustele? Anname inimestele võimaluse selliseid oste näidata ja lugusid jagada. Kui osaluskampaaniateni tagasi jõuda, siis nende näol ei ole tegu muuseumitöötajate laiskusega. Veel kümme aastat tagasi esitas kuraator väljapanekuga enda tõlgenduse, mida võeti kui lõplikku, viimistletud tõde. Tänapäeva muuseum peab aga täiesti võimalikuks, et tegelikult ei olegi võimalik esitada ainult üht ja „õiget“ kultuuri selgitamise, kirjeldamise viisi, vaid võivad eksisteerida nii minu, sinu kui meie lugu korraga. Osalusprojektidega saab koguda näitust või uurimisteemat laiendavat väärt lisainformatsiooni, millest osa võib jõuda ka muuseumi kogudesse või arhiivi. Näiteks korraldati näituse „Ostupalavik“ tarbeks aasta alguses lastele joonistusvõistluse „Minu kingitus“. Meile saadeti tervelt 3225 tööd. Kõik need kokku on hea allikmaterjal laste tarbimiskultuuri uurimiseks. Ka kampaania „Too muuseumisse ese, mille ostmist oled kahetsenud“ on mõeldud ühelt poolt näituseks ning teisalt ka viisiks uurida ületarbimist kui üht tarbimiskultuuri tahku. Omanikud saavad muuseumisse toodud „kahetsetud ostud“ peale näitust pea eranditult tagasi. Muuseumis toimub suhtlemine muuseumi ja inimeste vahel ja see on koht, kus inimesed suhtlevad teiste inimestega. Kõneallolev osalusprojekt on üks viise lasta inimestel suhelda nii muuseumiga kui omavahel. Muuseumid ei saa kunagi koguda eluolust üle jäänud ja tähenduse kaotanud prahti. Seda ei tee ka Eesti Rahva Muuseum.\nKommentaari lisamise aeg: 26.03.2012\n20.03.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Tartu plaanib lammutada 15 sõjaväelennujaama hoonet" kommentaaris.\nSisu:Milleks? Võtku parem kasutusse või tehku sinna Eesti Rahva Muuseum..\nKommentaari lisamise aeg: 20.03.2012\n16.03.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Janar Filippov: Eesti Rahva Miljardiprojekt" kommentaaris.\nSisu:Olen sama meelt artikli autoriga, et on absurdne ja mõistusevastane matta põhjendamatult suurt rahalist- ja inimressurssi Eesti Rahva Muuseumi hoone ehituseks ja sisustamiseks. Jah, Eesti riigi ja rahva ajalugu on verine ja kallis, kuid Eesti rahva ajalugu ei ole vaja matta mõtlematute tegude ja raiskamistega rahaliselt kallisse ehitisse ning veel enam ajal, kus märkimisväärne osa meie rahvast on näljas ja paljas. Kui me ei õpi Vabadussamba ehitamisega seotust ja Eesti Rahva Muuseumi ehitamise planeerimisel võetakse kogemuste ja kaine tarkuse asemel kuulda pigem emotsionaalsust, siis kinnitab see seda ütlust, et inimene õpib ajaloost seda, et ta ei õpi midagi.\nKommentaari lisamise aeg: 16.03.2012\n16.03.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Kas rajame ERM-i siis, kui Eesti on 10 aasta pärast viie Euroopa rikkama riigi hulgas?" kommentaaris.\nSisu:Eesti Rahva Muuseum on eesti rahva au asi maksku, mis maksab! Tallinna Linnavalitsus ja vene natsist aselinnpea tegeleb Tallinna vanalinna vene muuseumi rajamisega ja on varastanud ka maksumaksja raha selleks!! Kõik, kes on ERM-i vastu on tiblad!\n15.03.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Valitsus jätkab ERMi rahastamisvõimaluste arutamist aprillis" kommentaaris.\nSisu:Üks on selge: Eesti Rahva Muuseumi on vaja. Kui siin aga läheb nii nagu Vabadussambaga, mis läks maksma miljoneid, ja mille tegelik maksumus on küsitav, kus keegi ei vastuta, siis on tegemist seaduslike varastega, kes rahva kulul nahhaalselt oma taskuid täidavad.\nKommentaari lisamise aeg: 15.03.2012\n14.03.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Rahandusministeerium on järgmiseks aastaks valmistudes ootamatult helde" kommentaaris.\nSisu:Eesti Rahva Muuseumi (ERM) ehitamine on järjekordne raha väljakantimisprojekt riigiametnike ärimeestest semudele. Palju õnne, maksumaksja.\n13.03.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Kaarel Tarand: ERM-ist pole õnneks pääsu" kommentaaris.\nSisu:KT: ERM on vajalik mitte turistidele, vaid meile endile.... Justament! Muidugi niivõrd, kuivõrd samune meie meie maruparanoilise "maruraffusluse" vastase võitluse päevil veel eksisteerib. Brüsselilt turisti- või litsilõksuks kerjatud seeklitega Globaalselt Kuntsi-Internatsionaalilt nõuka pommituslennukiraja pikenduse tellimine Eesti Rahva Muuseumiks - kes on need "meie" on, kellele SEDA sürri tarvis läks? Selge see, et Eesti Rahva Muuseumi koht on Tartus ja Raadil, sürride litsilõksude koht aga sääl, kus ammuseks harjumuseks mistahes ilmakaarest sissetrampivaid võõramaalasi ümmardada.\nSisu:Eesti Rahva Muuseumi on eestimaalaste mineviku säiviltamiseks hädavajalik - teab veel, kuidas selle tulevikuga on, siis vähemalt koht, kus vaatamas käia. Mis tiblade poolsesse pommitamisse ja lennuraja uuesti hõivamisse puutub, siis kaitseks peavad meil olema harjutusväljad oma sõdurpoistele, kus end vastase rünnakute vastu kaitsma õppida.Toetan kahel käel korjanduse alustamist muueumi ehitamise alustamiseks.\nSisu:Kui Kaarel räägiks oma rahast, siis oleks ok, aga ta räägib maksurahast, On täiesti kindel, et see "raha on olemas" osutub hiljem kahe-kolmekordselt ülepakutuks ja inmesed peavad paarkümmend aastat seda maja kinni maksma. Ja kõik selle nimel, et kellegi unes nähtud potjomkini küla tõeks teha. Ja see jutt, et 3 km pole distants, ei kehti ka alati. Mõnes suurlinnas võib olla oleks see nii, kus on metroo ja tihe linnaliiklus, aga isegi Tallinnas on 3 km selline vahemaa, mis nõuab sihikindlust, et see läbida. Aga oodata, et Tartus keegi sõna otseses mõttes linnast välja hakkab kolistama väga tihti, on lollus. Ma olen kindel, et kõik tartlased, võibollla isegi enamus eestlasi käiks vaataks selle viiskude kasvuhoone korraks ära, aga see oleks ka kõik. Turistid sinna ikkagi ei tule. Jõhkralt kalliks läheb see asi eesti rahvale, loodame, et peale Eesti Rahva Muuseumi jääb sellise raha põletamise järel ka eesti rahvast järele mingil määral, kelle saaks sinna muuseumi näitusele panna\n09.03.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "JUHTKIRI: Reformierakonna kannapööre - nüüd on meil raha nagu ratsahobusel..." kommentaaris.\nSisu:Kas keegi on üldse kõrvutanud summasid: kui palju Kumu igal aastal piletitulu saab ja kui palju kulub selle ülalpidamisele (töötajate palgad ja ülalpidamiskulud). Sellest siis teha järeldused, millist Eesti Rahva Muuseumi me suudame üleval pidada. Eestis ongi nii, et küsime Euroopast raha (kui sealt ei saa pigistame oma maksumaksjalt välja) ja muudkui ehitame Muuseume ja Ülikooli õppehooneid ja loomemajanduskeskusi ja kui need valmis, hakkame alles mõtlema , et kuidas kõiki neid mõtetult suuri hooneid üleval pidada. Ei arvestata sellega, et elektrikulu ja küttekulu tõusevad mühinal. Kui keegi valitsusest otsuseid vastu võttes, riskiks oma isikliku rahakotiga, ei siis mõtlemata asju tehtaks.\n08.03.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Reformierakondlane õpetajatele: just teie peaks teadma, et raha ei kasva puu otsas ega tooda Venemaalt rongiga" kommentaaris.\nSisu:Sain teada, et reformarite raha -unnik oli alates 2008.a. Eesti Rahva Muuseumi ehitusega seotud!! Oi, kuidas oli võimalik teenida miljoneid ilma igasuguse rahapuuta, sm KÕIV! Küsigu erakonnakaaslaselt Raivo Järvilt palju ta teenis ja millist tööd ta selle eest tegi.\nKommentaari lisamise aeg: 08.03.2012\n05.03.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Mis on tänase Eesti suurim lollus?" kommentaaris.\nSisu:Peale selle on rida väikeseid suurlollusi. Näiteks hiiglaslik klaasist Ringhäälingumaja ja lennuväljanäoline Eesti Rahva Muuseum.\n03.03.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Eesti Rahva Muuseum tuleb kulka kulul ja muusika-akadeemia hinnaga" kommentaaris.\nSisu:Rohkem kui 100 aastat tagasi soovisid eestlased juba seda muuseumi, kuigi siis veel oma riikigi polnud. Nüüd enam ei taha, sest Ansip tahab seda? Mis siia puutuvad mina, sina või Ansip: muuseumi nimi on Eesti Rahva Muuseum, järelikult sinu, minu ja meie kõikide muuseum. Sellega ei sõida helgesse tulevikku, kuid siiski on see mõeldud tuleviku jaoks. Et me järeltulevad põlved meid mõistaksid, kui jäärapäine rahvas me siiski oleme ja ikkagi tahame püsima jääda, omavahelisele kaklemisele vaatamata. Kui häda käes, saame hakkama!\n27.02.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Toomas Lepp: Reformierakonnast ja lumpenproletariaadist" kommentaaris.\nSisu:Täna hakkkab määrama, et mingisugune proletaarne lumpen surub oma keelekasutusega asjaliku arutelu maha Lang: "Mitusada milli me siis Eesti Rahva Muuseumi ehituseks eraldame ? Härrased, palun asjalikku arutelu !" Rahvas: "Kõht on kangesti tühi..." Lang: "Proovi sa sellise lumpeniga midagi arutada ! Ainult viriseda oskavad. Krdi tõprakari..."\nKommentaari lisamise aeg: 27.02.2012\n17.02.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Villu Zirnask: Eesti riigile laenu võtmise poolt ja vastu" kommentaaris.\nSisu:Portfellihaldurid käsitlevad juhtumit nagu suvalist eraettevõtet ning unustavad ära, et riigi puhul on lisaks veel poliitiline aspekt ning kui soovite, ka finantsjulgeoleku küsimus. 4,5 % intress iseenesest ei tundu tõepoolest lähitulevikus kiireneva inflatsiooni taustal erilise koormana, kuid milliseks tegelik inflatsioon kujuneda võib; samuti reaalintress - ei tea keegi ega saagi teada. Ennustamine on tänamatu töö isegi juhul, kui ennustaja kannab hinnalist ülikonda ning ennustust nimetatakse majandusprognoosiks. Vaadates, kuidas plaanitakse ehitada suuri avalikke objekte üksteise järel ja teinekord üsna läbimõtlematult, kahtlustan, et riigil on raha piisavalt - lihtsalt sellega ei osata ehk küllalt hästi ümber käia. Eesti Rahva Muuseumi võib ka pisut väiksema teha, sest me ei taha veel jäädavalt muuseumisse kolida. Eestis töötab 26,5% töötajatest avalikus sektoris - http://majandus.delfi.ee/news/uudised/eestis-too... ja EL-i riikide hulgas kuulub Eesti raporti järgi 58,6-protsendilise kogumaksumääraga kõrgete maksudega riikide hulka - http://www.e24.ee/630664/eesti-langes-maksude-ma... Niisiis meie õhuke riik on tegelikult küllaltki paks! Kuidas austerlased saavad oma riigi hallatud meist kaks korda õhema avaliku sektoriga ja on ikka meist jõukamad? Kuidas on juhtunud, et meie kogumaksumäär on kõrgem kui Põhjamaades? Vananev rahvastik on ju kogu Euroopa probleem, kuidas siis nemad väiksemate tööjõumaksudega toime tulevad? Muuseas statistika peegeldab teatavasti toimunut mõningase nihkega - ka viidatud artiklitest esimene mainib, et avalikus sektoris töötavate inimeste osakaal on masu ajal veelgi kasvanud. Kuigi kõikvõimalikke detailplaneeringuid ja arengukavasid nikerdatakse usinalt, siis Eesti Vabariigi üldplaneering on puudu; vähemalt avaliku sektori halvasti koordineeritud tegevus ei reeda sellise strateegilise generaalplaani olemasolust küll mitte ainsatki märki. Ja territoriaalne haldusreform on ka ikka veel tegemata... Kuna kogu Euroopa majandus on langusesse sisenemas, eksisteerib reaalne oht Eesti kaupade ekspordituru vähenemiseks - ja millest seda hüpoteetilist laenu siis tagasi makstaks? Kas sama hüpoteetilisest maavarade suurmüügist või RMK erastamisest? Või mõlemast? Tuntud heaoluühiskonnad Soome, Rootsi ja Taani on tänaseks muide maailma suurima välisvõlaga riikide hulgas, s.t. nende heaolu on tegelikult ju võlgu. Probleemi ei ole ainult senikaua, kuni nad oma maksetega ei hiline. Peteri printsiibi järgi on meil kõigil võimalik kord oma ebakompetentsuse tasandile jõuda. Meie peaminister ilmselt on nii kaugele jõudnud (kasvõi avalikkusega suhtlemise osas), aga pole mõtet naerda, sest nagu juba öeldud - nii võib juhtuda ükskõik kellega, isegi ilma kahtlasi seemneid söömata. Ehk leidub Reformierakonna ridades ka kompetentsemaid isikuid, kes ei ole Olümpose mäel reaalsest elust irdunud.\nKommentaari lisamise aeg: 17.02.2012\n16.02.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Juhtkiri: Eesti rahvas ei jää ilma muuseumita" kommentaaris.\nSisu:Eesti Rahva Muuseum on juba olemas ja see kannab praegu veel Eesti Vabariigi nime. Käisin eelmisel suvel oma lapsepõlve kodukohas (30 km Tallinnast, Jõelähtme ja Kuusalu vahel). Ilus suvepäev, kena mõisasüda, aga ma ei kohanud ühtegi inimest selle kolme tunniga, mis ma seal ringi käisin. Oli küll argipäev, täiskasvanud olid ilmselt mujal tööl, aga näha polnud ühtegi vanurit ega last - isegi koera ega kassi mitte. Meie muuseumijuhid Toompeal teevad tublit tööd, et riiki oleks ikka vähem ja muuseumi rohkem. Kui elupäevi jätkub, tulen ehk tulevikus kusagilt piiri tagant samamoodi vaatama seda Eesti Vabariiki, kus ma kunagi elasin.\nKommentaari lisamise aeg: 16.02.2012\n16.02.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Pärnits: ERM pannakse Tartus nagunii kinni" kommentaaris.\nSisu:Pooldaksin ka Eesti Rahva Muuseumi ja Vabaõhumuuseumi ühendamist. Oleks üks tugevam ja tublim asutus.\n15.02.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Tiit Kändler: Miks mitte Ivanov" kommentaaris.\nSisu:Rahvusooper, Rahvusraamatukogu jms. on tegelikult ekslikud tõlked inglise keelest, kus need tähendavad Riigiraamatukogu, Riigiooperit jms. Aga kui meie või mõni muu rahvas tahab, siis võib tal ka rahvusega seotud asutusi olla, ehkki mitmekeelse raamatukogu, ooperi ja balleti puhul on rahvuslus üsna kohtlane. Eesti Rahva Muuseumi puhul oleks Rahvusmuuseum üsna kohane nimi, aga need ennemainitud on küll kentsakad ja ei tähenda midagi. Rahvusmeeskoor on samuti narr nimi ja valest tõlkimisest tingitud. Halb keeleoskus ja tõusiklus tekitavad kadaklust ja see on alati naljakas.\nKommentaari lisamise aeg: 15.02.2012\n15.02.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Mida saame ERM-i asemel: veesuusakeskus, virtuaalreaalsus või valukoda?" kommentaaris.\nSisu:Aga äkki tuleks ERM teha Brüsselisse. Mis Brüsselisse, Londonisse või Frankfurti hoopis. Ikka sinna, kus liigub RAHA? Raiu see endale ajusse: Eesti Rahva Muuseum on olnud oma eksistentsi algusest peale Tartus ja sinna ka jääb. Eesti vaimuelu, rahvusliku ärkamise, hariduse ja kultuuri häll on olnud Tartu. Seda muuseumi on tarvis ennekõike meile endile iseendi jaoks. See on meie kultuur ja ajalugu, mida meie ise peame hoidma ja kandma. Kui me ise seda austame, austavad meid ka teised ja tulevad meie kultuuri ja ajalugu vaatama kasvõi Karulaane-Pärapõrgusse.\n14.02.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Vene turistid leiavad üha enam tee Tartusse" kommentaaris.\nSisu:tulevad Tartusse ja küsivad: kas Eesti Rahva Muuseum on valmis?Jälle algab lobitöö.Jama Vabadussambaga hakkab ununema nüüd vaja uus kaela tõmmata.Ja kui selle ülalpidamiskulud kõrged on milleks siis sellist kolossi vaja on?Kas me ikka oleme nii rikkad?\n14.02.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Vaesusriskis elab 63 000 last" kommentaaris.\nSisu:Mitte ainult lapsed ja mitte ainult riskis vaid tõelises vaesuses, härra ombudsman.... /Kas leidub Eestis veel mõni nõmedam ametinimetus???/ Elavad külmas, olematute pesemisvõimalustega, ebatervislikult toitudes ja kehvalt riietudes. Nii kasvatab EV madala enesehinnanguga kodanikke, kelle täisealiseks saamist tähistatakse pahatihti tänaval (liimi nuusutades, seeni süües ja muul kombel end lohutades). Võib- olla suudab väike protsent nendest väikestest inimesteks sirguda kodumaad armastavateks kodanikeks. Suurem osa mitte. Miks muidu noored teovõimelised inimesed põgenevad lombi taha või Euroopa soojematesse piirkondadesse... Ja Eesti vaba riik ehitab Vabadusriste, ülikalleid Eesti Rahva Muuseume. Aga kellele need muuseumid kui eesti rahvas pageb oma kodumaalt???\n13.02.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Euroopa Komisjon ütles ERM-i plaanile lõpliku "ei"" kommentaaris.\nSisu:Muidugi on Eestil vaja Eesti Rahva Muuseumi, kuid seda pole vaja teha nõukogulikku suurushullustust või mõne naftasheigi arusaamu eeskujuks seades. Miks ei võetud kuulda projektide konkursil mõistuse häält - selle võidutöö vastu olid ju mitmed asjatundlikud arhitektuuriajaloolased ja ka teised loogiliselt mõtlevad kodanikud. Meie maa ei vaja pilvelõhkujaid ja üüratuid kolosse, ehitada tuleks selliseid hooneid, mida me ise suudame ülal pidada. Praegused nii ERMi kui ka EKA hoonete projektid on ülepingutatud suurushullustuse kurvad näited. Loodetavasti ERM võtab aru pähe, otsib uue krundi ja uue projekti, kuulsusejanune ja jäärapäine EKA sõidab aga vist lihtsalt kõigest ülenagu emane tank ja pärast hakkab meie taskust klaaside pesemise ja kütte- ja ventilatsiooniraha nuruma.\n07.02.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Saksa okupatsioon kui kahvatu laik" kommentaaris.\nSisu:on üht-teist kirjas Eesti elulugudes, mida kogus Eesti Rahva Muuseum. Sellest ajast oleks rääkida tulnud kohe, kui vabaks saime, siis oli elus veel palju neid, kes ise midagi näinud-üle elanud olid. Nüüdsed rääkijad kordavad vaid kunagi midagi kuuldut. Või on midagi meeles lapsepõlvest, millest ei saa mingeid üldistusi teha. Mul on ka meeles, kuidas Anija mõisa õuel seisis sakslaste väliköök ja meie, lapsed, seal ümber sumisesime. Me ei olnud näljased, kuid sellele vaatamata anti meile katelokkides hapukapsast ja kartuleid. Ma ei mäleta, et me midagi magusat oleksime saanud. Mis väärtusest siin rääkida saab.\n30.01.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Soomlased kardavad uut muuseumi ehitada, eestlased mitte" kommentaaris.\nSisu:Eesti Rahva Muuseumile võiks eksponaatide hoiustamisks korraliku lao ehitada, et esemed säiluksid. Hiljem võiks eksponeerimisele mõelda.\nKommentaari lisamise aeg: 30.01.2012\n22.01.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "ERRi maja lootus pole kadunud: riik otsustas parklagi jaoks maad anda" kommentaaris.\nSisu:Tohoh, uki rikas riik (õigemini reformarid)! Pigem Eesti Rahva Muuseum kui ERR. Pigem EKA maja kui ERR.\nKommentaari lisamise aeg: 22.01.2012\n17.01.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "EA Reng: elavnemine kandub peagi ehitusse" kommentaaris.\nSisu: EA Rengi suurematest viimase aja töödest võiks mainida Eesti Rahva Muuseumi (ERM) ja Eesti Rahvusringhäälingu (ERR) kavandeid. Esimene neist läks maksma ligi 40 miljonit krooni ja kulutas 3 aastat tööaega, seisab nüüd ebamäärases olekus. ERR projekt vist peaks olema enam-vähem valmis (projekti hind väljakuulutamisel 10,7 miljonit krooni ), aga kas ja millal tegelik ehitus võib tulla? Ilmselt taolised riigihanked olid igati abiks karmide aegade üleelamisel. Tegelikult on täitsa vahva variant, et tehakse mahukas ja korralik projekt valmis ning siis jäetakse asi ehitamata. Hetkel käimasolevatest on ehk ägedam Tallink City oma 200 000 m2 - mis küll sinna hiidpinnale tulla võib?. Rocca al Mare keskus on vist 54 000 m2. vastus\nKommentaari lisamise aeg: 17.01.2012\n17.01.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "EA Reng: aasta alguses täideti juba 75% aasta tellimusplaanist" kommentaaris.\nSisu:EA Rengi suurematest töödest peaks mainima Eesti Rahva Muuseumi (ERM) ja Eesti Rahvusringhäälingu (ERR) inseneriosade projekte. Esimene neist läks maksma ligi 40 miljonit krooni ja kulutas 3 aastat tööaega, seisab nüüd ebamäärases olekus. ERR projekt vist peaks olema enam-vähem valmis (projekti hind väljakuulutamisel 10,7 miljonit ), aga kas ja millal tegelik ehitus võib tulla? Ilmselt taolised riigihanked olid igati abiks karmide aegade üleelamisel Hetkel käimasolevatest on ehk ägedam Tallink City oma 200 000 m2 - mis küll sinna tulla võib? Aga kes EKA projekti taga seisab, see pakub täitsa huvi. Arhitektuurikonkursi võitnud kodanikud on teada, aga kes tegelevad konstruktsioonide, elektri, kütte, ventilatsiooni, energiatõhususega? Midagi pole silma jäänud.\n14.01.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Kultuuriminister kuulutas välja muuseumide aastaauhindade laureaadid" kommentaaris.\nSisu:Ja nüüd auhind kõige lahedama arhitektuuriga uusehitisele ! Nominant on... on... Eesti Rahva Muuseum !!! Muhhahhahhaaaaaaaaaaaa !!! Nali !!\nKommentaari lisamise aeg: 14.01.2012\n13.01.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "JUHTKIRI: „Andke meile meie kool tagasi, raisk!!“" kommentaaris.\nSisu:Eesti Rahva Muuseumi ehitamisest-Lang lubas selle iga hinna eest püsti panna...\nKommentaari lisamise aeg: 13.01.2012\n09.01.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Kultuuriminister: paljud investeeringud on poliitiliste kokkulepete küsimus" kommentaaris.\nSisu:Eesti Rahva Muuseum on küll väga ilus asi, kuid kui hr. Lang tahab siin kaks kärbest ühe hoobiga - samas täide viia Eesti rahvuskultuuri hävitamise, siis tuleks kultuurirahval väga resoluutselt käituda, sest eurokultuur pole tegelikult enam kultuur, nagu ei olnud ka nõukogude kultuur mingi kultuur.\nKommentaari lisamise aeg: 09.01.2012\n06.01.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Sandra Jõgeva: Enesepaljastus viiele" kommentaaris.\nSisu:See pilt (osalejatest), tuleb kohe kindlasti paigutada Eesti Rahva Muuseumi! Vot sellist tôugu olendid on kah siin maakamarat tallanud! Pildilt vaatavad vastu otsekui VIISIKUD!\nKommentaari lisamise aeg: 06.01.2012\n03.01.2012 Organisatsiooni kajastus artikli "Raamatukogud pole "kohustusliku kirjanduse" nimekirja veel saanud" kommentaaris.\nSisu:Toetan täielikult Langi algatust. Järgmiseks tuleks sama resoluutselt ette võtta Eesti Rahva Muuseumi ehitamine.\nKommentaari lisamise aeg: 03.01.2012\n09.12.2011 Organisatsiooni kajastus artikli "ERM: andke või pool rahagi!" kommentaaris.\nSisu: Keegi ei sea kahtluse alla Eesti Rahva Muuseumi mentaalset ja emotsionaalset tähendust natsioonile. Ometi ei saa üle ega ümber meie rahvuskultuuri ohumärgist, mis ikka ja jälle mania grandiosana avalduma kipub. Kas KUMU ( täh.halvamaiguline kuulujutt) pole piisavalt hoiatav eeskuju?Valesti planeeritud oli peaaegu kõik, mida valesti planeerida andis! Vale oli asukohavalik, vale oli geoloogilise aluspõhja määratlus, vale oli ka unistus massidest, kes muuseumi valguvad, valearvestatud olid isegi ülalpidamiskulutused! Miks see ERM-igi puhul teisiti peaks minema? Kes Tartuga vähegi kursis, teab, et Raadi on ikkagi võrdlemisi üksildane ja mahajäetud paik. Emotsionaalselt ei saa endine vene nõukogude sõjaväelennuväli küll mingeid kauneid visioone ette manada. Ei tea, et see põlistartlastelegi meelepärane paik oleks. Hirmsaim asja juures on muidugi rajatise kolossaalne maksumus! Kas antakse endale ikkagi aru, et oleme kiiresti kahaneva rahvaarvuga väikeriik Euroopa äärealal, kelle suurim ja peamine väljakutse on kasvatada üles oma noor sugupõlv ja säilitada seegi rahvusosa, mis meil ime läbi veel alles on! Palun jmalakeeli - jätke see kultuuritamise sildi all miljardite vastu taevast loopimine, peatage ometi ned kurikuulsad kunstiülikoolide, ETV peahoonete, ERM-ide ja eurovanglate hiigelprojektid!! Vähemasti praegu, kus riik soovitab kodanikel ahjupuid osta aastase järelmaksuga, kus kaks kolmandikku elanikkonnast vaid unistab korralikust hambaravist ja paljudes peredes peab ema valmislõigatud vorstiviilud rangelt laste vahel ära jaotama! Peatage ebareaalsed ja utoopilised kavad, mille elluviimise järel oleme vist mitte ilma toidu vaid varsti ka ilma püksata! Kultuuri vastu pole kellelgi midagi! Ent arvestage ka seda, et ainult narr trügib lossi ballile laenatud kingades. Ja need narrid, selliste mõttemallide jätkumise korral, olemegi vastu tahtmist meie! " Ei kunst ole kullaksed elu, ta on ainult elu peal vaht, mida kuumemalt keeb ise elu, seda kõrgemalt kobrutab vaht," kirjutab tartlane Runnel, isamaaline mees. Küsigem keegi temalt,: kas on rahvale üliraskel ajal õige aeg kunsti ja kultuuri ainelisse, see tähendab- välisesse poolde nii hirmsaid rahasid matta? Küsigem kogu eesti rahvalt! Ja kui arvatakse, et seda on vaja, siis tuleb igaühel ka vastavalt pere võimalustele annetada. Aga kultuurifunktsionärid ja poliitikud ei tohiks hiigelsummade väljamaksmise üle otsustada. Nende isikute suhtes puudub väga paljudel inimestel usaldus. Ja seda tuleb esimese asjana silmas pidada...\nKommentaari lisamise aeg: 09.12.2011\n02.12.2011 Organisatsiooni kajastus artikli "Kiisler soovitab ERM-il euroraha küsimisest loobuda" kommentaaris.\nSisu: Éestile ja Tartule on vaja Eesti Rahva Muuseumi. Tõepoolest kahju, et ebaprofessionaalse asjaajamisega on kogu idee ära lörtsitud. Ainult paari inimest süüdistada ei maksa. Eesti riik ei ole suutnud oma rahastamisskeemide prioriteete paika panna. Euroopa struktuurifondidest said raha Eesti Ajaloomuuseum ja Eesti Meremuuseum (asukohaga Tallinnas) ja mitmed väiksemad ametkondlikud jm muuseumid ning ettevõtmised. Miks ei olnud selles skeemis esikohal ERM? Teiseks, projekteerida kulumonstrum Raadi põllule. Näitusesaalid võime ju kella kuuest kinni panna, kuid kohvik, restoran, raamatukogu peaksid hilise õhtuni lahti olema. Kes meie pimedas öös sinna metsa läheb? Asukohaga on mööda pandud! Kõige magusam koht olnuks Vanemuise vastas, kus praegu Kaubamaja laiutab. Tartu linna(valitsuse) asi ERM nagu polekski. Muuseumiprofessionaalid peaksid oma sõna kaasa ütlema, millist ERMi meile vaja on, mida me selleks tegema peame. ERMi juhtkond jätab väga diletantliku vehkleja mulje oma rahataotluste ja kõige muuga. Eesti Meremuuseum kujuneb tõenäoliselt Eesti hittmuuseumiks. Kui see käima läheb, siis on ERMil ja Taretul senise poliitika korral väga raske midagi vastu panna.\nKommentaari lisamise aeg: 02.12.2011\n01.12.2011 Organisatsiooni kajastus artikli "Kiisler soovitab ERM-il euroraha küsimisest loobuda" kommentaaris.\nSisu: Eesti riigis ei suudeta peaaegu ühtegi olulist asja koordineerida. Reformid hukkuvad erakondlike vaidluste sasipuntrasse. Nüüd pannakse tüliöunaks lauale ERMi ehitus ... No kellele seda vaja on? Milline idioot mötles välja selle, et viimast sadat meetrit maratonil ei ole vaja läbida??? Kui oleks vandenöuteoreetik, hakkaks ikka väga sügavalt kahtlema, kelle heaks minister tegelikult töötab - kas eesti rahvas vöi ... p.s. EPL vöiks ikka ükskord endale selgeks teha, mida on kujutanud endast ERMI projekteerimise saaga ja alles siis hakata ülbelt kobisema (tantsupidu käbi vb olla kuskil partei tagatoas, aga mitte riigiasutuses Eesti Rahva Muuseum) link EPLi tarkpeadelehttp://www.erm.ee/et/Muuseumist/Uus-hoone...\nSisu:Kes ei tea Oskar Looritsa kohta Eesti kultuuriloos, ei pea edasi lugema! Aga just tema on kirjutanud: "Enne jõulu 1932 oli mul juhus näidata ühele Ameerika ajakirjanikule Tartut. ... Eesti Rahva Muuseumis vanu vokke, puulukke ja riideräbusid vaadates ütles ta otsekoheselt, et tal on kahju, kuna siin midagi tänapäevale vajalikumat ja arenenumat pole näha." Ma arvan, et selline suhtumine ei ole aja jooksul muutunud. Seega välisturistide hordid ERM-i külastama ei torma. Seejuures arvamus, et ainult Eestis on olnud 150 aastat tagasi vokid, puulukud ja rahvariided, on veidi üleolev. Ükski nimetatud esemeist ei ole leiutatud Eestis, liiati on samalaadsed esemed meie naabermaades meie omadega äravahetamiseni sarnased! Äkki peakski oma suurushulluses veidi tagasi tõmbama?\n01.12.2011 Organisatsiooni kajastus artikli "Ministrid ei välista ERMi valmis ehitamist ainult kultuurkapitali vahenditest" kommentaaris.\nSisu:Erinevalt siin eespool vingujaist on Eesti Rahva Muuseumi ehitus Tartu Raadi moisas...SUPER-HEA VALIK...Ta peabki...GRANDIOOSNE OLEMA..., sest tegemist on Eesti Vabariigi...ESINDUS-MUUSEUMIGA...Igal vähegi endast lugu pidaval RAHVUS-RIIGIL...on oma ESINDUS-MUUSEUM...Ja see muuseum ei peagi olema mingi kahvatu hoone. Ta peabki olema ESINDUSLIK..., sest kogu Eesti rahvas nii Eestist...kui ka välis-eestlased...hakkaksid kulastama seda muuseumi. See muuseum oleks kui eestluse...PUHA-PAIK...\n30.11.2011 Organisatsiooni kajastus artikli "Riigikontrolli auditijuht: materjalid ERM-i kohta tuleb avalikustada" kommentaaris.\nSisu:Saksa Rahva Museum, Prantsuse Rahva Muuseum, Jaapani Rahva Muuseum.....õnneks selliseid tobedusi ei eksisteeri! Eesti Rahva Muuseum saab sellises tobeduste rivis ilmselt esimene olema. Nuujah....jõukus ei nna häbeneda!\n12.11.2011 Organisatsiooni kajastus artikli "Valitsus kolitakse Toompealt ära" kommentaaris.\nSisu:Eesti Rahva Muuseum on Tartus, tuletaksin meelde.\nKommentaari lisamise aeg: 12.11.2011\n30.09.2011 Organisatsiooni kajastus artikli "Eesti asi" kommentaaris.\nSisu:Loomulikult Eesti Päevaleht, kes on teinud kõik endast oleneva, et mõnitada ideed ja tegevusi, mis võimaldaksid ükskord valmis ehitada Eesti Rahva Muuseum\nKommentaari lisamise aeg: 30.09.2011\n14.09.2011 Organisatsiooni kajastus artikli "Saarniit: Eesti Rahva Muuseumi ehitamist alustame juba märtsis" kommentaaris.\nSisu:Pigem kulub Tartule ära uus teater, mis tekitab sisenemisel pühaduse tunde ja linnale kuulsust loob. Kuhu ka jumalad elama mahuksid. Vana uue teatri aga võib annetada ERMile ja ületee parkla ka. Sinna annab mitmeid korruseid maa sisse püsiva kliimaga hoidlaiks uuristada. Eesti Rahva Muuseumi koht on Toomemäel või vähemalt kesk Tartut. Et ta varem asus Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna katseväljal Raadil, see oli juhuse tahtel nii. Uue kolossi eest vanal lennuväljal ma ülalpidamise raha maksma jääda ei taha! Meil juba on "rahvuslikke pühadusi", mis funktsionaalses mõttes igatpidi mõõdust väljas - raamatukogu ja kunstimuuseum. Jubedalt ülevad. Kellegi elutööd, mida teised, "veri ninast väljas" kommertsiga ülal püüavad hoida.\n08.09.2011 Organisatsiooni kajastus artikli "FOTOD: Tallinna lasteaialapsed mängivad täiskustud liivas" kommentaaris.\nSisu:Selle asemel, et lasteaedu toetada 1. peetakse üleval mõttetut presidendiperekonda 2. kulutatakse kosmilisi summasid ERR-TASS i uue hoone hituseks 3. kulutatakse kosmilisi summasid Eesti Rahva Muuseumi ehituseks 4. kulutatakse kosmilisi summasid Kreeka jt tulevaseks toetamiseks\nKommentaari lisamise aeg: 08.09.2011\n06.09.2011 Organisatsiooni kajastus artikli "ERR küsib ministeeriumilt uue maja ja tehnika jaoks kolm miljonit eurot" kommentaaris.\nSisu:Häbi peaks olema küsida! Samas käib lastevanemate õigustatud kisa lasteaedade vähesuse üle! Ainus mõte neil ikka võtta raha TTV lt, mis on saadetelt palju uuem ja huvitavam kui ETV! Kellele seda Eesti Rahva Muuseumi kuskile põllu peale vaja läheb, aga lihtsalt mõne inimese ambitsioonid on nii suured ja ei mõelda terve Eesti toimetulekule.\nKommentaari lisamise aeg: 06.09.2011\n02.09.2011 Organisatsiooni kajastus artikli "Tark ei torma: Eesti Rahva Muuseumi ehitus antakse üle Riigi Kinnisvarale" kommentaaris.\nSisu:2006. aastast alguse saanud ja viis korda ehituse algusega üritust tehtud uue Eesti Rahva Muuseumi (ERM) hoone projekti võtab peatselt üle riigile kuuluv kinnisvaraarenduse ja -haldusega tegelev Riigi Kinnisvara. http//www.mexlem.ee/aiad Muuseumitöötajatel on muidugi mõnus uutes ruumides oma asju sättida. Aga KUMU enam eksponeerimine võiks küll küsimuseks olla.\nKommentaari lisamise aeg: 02.09.2011\n07.07.2011 Organisatsiooni kajastus artikli "ANNA TEADA: kui tihti külastaksid sa Tartu lähedase põllu peale rajatavat Eesti Rahva Muuseumi?" kommentaaris.\nSisu:Raadi mõisa park pole mingi "põllu peal". Ja loomulikult tuleb muuseum taastada seal, kus see ajalooliselt on olnud. Raadi mõis on üks ilusamaid mõisaid, mis Eestis kunagi olnud, ja Eesti Rahva Muuseum asus algselt just seal.\nKommentaari lisamise aeg: 07.07.2011\n04.07.2011 Organisatsiooni kajastus artikli "Rein Lang: ERMi uus hoone tuleb igal juhul" kommentaaris.\nSisu:Tundub, et enamus kommenteerijatest ei ole käinud KUMU-s ega Eesti Rahva Muuseumis.\nKommentaari lisamise aeg: 04.07.2011\n01.07.2011 Organisatsiooni kajastus artikli "VIDEO: Hiinlased said maha maailma pikima sillaga" kommentaaris.\nSisu:Maailma pikim sild on kolm kortda odavam, kui Eesti Rahva Muuseum.\nKommentaari lisamise aeg: 01.07.2011\n29.06.2011 Organisatsiooni kajastus artikli "12 rumalat asja, mida Facebookis tegema ei peaks" kommentaaris.\nSisu:Mõned näited, kellel on facebookis konto: Eesti Teatri- Ja Muusikamuuseum, Rahvusooper Estonia, Eesti Draamateater, Estonian Air, Tartu linn, Elion, EMT, Eesti Rahva Muuseum, Laulupidu, Swedbank, Eesti Rahvusringhääling, Eesti Rahvusraamatukogu / National Library of Estonia.. Nii et siin eelpooltoodud arvamused, et "Ma arvan, et FB aktiivsed kasutajad on samad inimesed, kes loevad Kroonikat ja Elu24 ja kommenteerivad Bussi-Gabrieli soengut." ei pea vist ikka päriselt paika ja ei tasu niimoodi halvustada.\nKommentaari lisamise aeg: 29.06.2011\n29.06.2011 Organisatsiooni kajastus artikli "Eesti Rahva Muuseum jäi loodetud eurorahast ilma" kommentaaris.\nSisu:1. 4-realine Tallinn-Tartu maantee 2. ERR-i klaaspalee 3. Kunstiülikooli uus hoone 4. Saaremaa sild 5. Eesti Rahva Muuseum 6. Rail Baltica läbi Tartu ----------------------- Kõik projektid suisa pe.rses.\n29.06.2011 Organisatsiooni kajastus artikli "Riik maksab hukkunud kaitsepolitseiniku perele 221 000 eurot" kommentaaris.\nSisu:Eesti Rahva Muuseum jäi loodetud eurorahast ilma\nSisu:Täiesti nõus Sinuga (tegelikult, 29.06.2011 16:55)! Aga milleks meile üldse see EESTI RAHVA MUUSEUM, varsti pole enam eesti rahvastki! Ja pealegi on meil ehe eesti talu - ÄRMA, oma supersuurte kuludega.\nSisu:ma täitsa aktsepteerin , et Euroliit ehitab siin teid ja rajatisi. Aga kuigipalju võiks ju ka väärikust olla. Eesti Rahva Muuseumi peaks ehk ikka oma rahadega püsti saama või misse?\n15.06.2011 Organisatsiooni kajastus artikli "Apple futuristlik peakorter. Maailma parim kontorihoone?" kommentaaris.\nSisu:Häh, Eesti Rahva Muuseumi arhitektuuri konkursil oli täpselt samasuguse rõnga projekt.\nKommentaari lisamise aeg: 15.06.2011\n12.06.2011 Organisatsiooni kajastus artikli "Vabaõhumuuseum peab maamaksu maksma üle miljoni krooni" kommentaaris.\nSisu:Miks peab linn riigile kingitusi tegema? Riik kepib pealinna, kuidas jaksab ja nüüd äkki peab linn tegema riigile miljonikingituse. Kui on kallis, siis koligu mujale, näiteks Tartusse, kuhu juba rajatakse ühte "surnult sündinud" Eesti Rahva Muuseumi. Tambitakse maasse, välja tegemata rahvusvaheliste ekspertide hoiatustest, miljoneid eurosid ja häda pole midagi. Kes kurat seal käima hakkab? Tartlased või?\nKommentaari lisamise aeg: 12.06.2011\n10.06.2011 Organisatsiooni kajastus artikli "Eesti Rahva Muuseum arhitektide kavandatud kujul kerkida ei saa" kommentaaris.\nSisu:"Sihtasutuse arvutuste kohaselt peaks [---] kavandi põhjal valmiva ehitise eeldatav hind jääma 32 miljoni ja 38 miljoni euro vahele"? Ehitusmaksumuse eelhinnang andis Eesti Rahva Muuseumi ehitusprojekti põhjal valmiva hoone eeldatavaks ehitusmaksumuseks üsna sarnase numbri, nagu oli madalaim pakkumine. Ilmselt on siis sihtasutus veel midagi arvutanud. Seda aga küll mitte selle kavandi põhjal.\n07.06.2011 Organisatsiooni kajastus artikli "Eesti Rahva Muuseumi peahoone ehitamisega ei saa veel niipea alustada" kommentaaris.\nSisu:milleks seda hoonet vaja on? Eestimaa ise on Eesti Rahva Muuseum!\nKommentaari lisamise aeg: 07.06.2011\nSisu:Praegune lennuväljale asetatud matti meenutav projekt ei ole hea. Eesti Rahva Muuseum väärib paremat.\n02.03.2011 Organisatsiooni kajastus artikli "Koolidirektor Agur ei pea videojälgimist klassides õigeks" kommentaaris.\nSisu:Mis mõttes ei filmitagi igas klassis? Kõike tuleb filmida ja ka filmijaid peab filmima, siis meil on alles dokumenteeritud õnn õuel! Ja tuleb korralikult filmid arhiveerida. Selleks hakatakse varsti Tartusse ju ka Eesti Rahva Muuseumi ehitama, et iga kodanik saaks enda kohta näiteks 100 GB arvutiserveri ruumi, kus kogu tema elutegevus on kajastatud. Nii saavad tööd väga paljud inimesed, kes praegu tulutult endale tegevust otsivad. Kindel võit!\nKommentaari lisamise aeg: 02.03.2011\n24.02.2011 Organisatsiooni kajastus artikli "Homme avalikustatav uuring: kolm erakonda ühesuguse toetajaskonnaga?" kommentaaris.\nSisu:Huvitav info jah. Mina valisin täna Reformierakonna. Nad on Eestit hästi juhtinud ja Ansip - Ligi tandem oleks minu eelistus ka tulevikuks. Laar - Palts oleks päris kehv üllatus kõigile. Palts vist viimasena sai kuulsaks Eesti Rahva Muuseumi halvustamisega? Et jupp raudteed tuleks selle asemele teha? No on mees. Ajalugu on ka näidanud, et seni on Ansip olnud Laarist otsustavam kui kriis tuleb ja ilmslet saab ka tulevikus paremini hakkama. Pronksõduri viis ära Ansip nagu sai ka euro tehtud.\nKommentaari lisamise aeg: 24.02.2011\n10.08.2010 Organisatsiooni kajastus artikli "Minister Jänes määras taas kolm parteikaaslast nõukogu palgale" kommentaaris.\nSisu:Äkki on nende ülesanne on ette valmistada õigetele tingimusetele vastav riigihange? Eesti Rahva Muuseumi maksumus pidada olema pool miljardit kui ma ei eksi.\nKommentaari lisamise aeg: 10.08.2010\n22.07.2010 Organisatsiooni kajastus artikli "Soomeugrilased valivad oma seitse maailmaimet" kommentaaris.\nSisu:Kindlasti on ühine omadus loodussäästlikkus, samuti eeposte - lugulaulude kui rahvusliku mälu kandjate loomise võime, sh Kalevala ja Kalevipoeg, aga ka Suur Tõll ja samuti uurali-taguste rahvaste legendid. Mälu ja intellektuaalne mälutöö on soomeugri rahvaste saavutus - Jakob Hurdast alguse saanud ja Oskar Kallase rajatud Eesti Rahva Muuseum, mis on tegelikkuses soomeugri rahvaste kultuurivaramu. Tartus talletatakse kogu soomeugri maailma vara, see on soomeugri varamu. Muidugi ka mälutöö inimeste ja mälestusmärkidega - Eesti Vabadussõda 1918 - 1920ja Soome Talvesõda 1939 -1940 on suured võitlused, mis on mõlemale rahvale andsid riigilise vabaduse. Soomeugri riigid - Eesti-Soome-Ungari peavad Soomeugri rahvaste rikkaid- põnevaid kultuure maailmale esitama ka riiklikul tasandil - see peaks olema rahvusriikide üks tlid globaalses maailmas.\nKommentaari lisamise aeg: 22.07.2010\n30.06.2010 Organisatsiooni kajastus artikli "Juku-Kalle Raid: Keegi ei taha kohtuda nende poliitikutega" kommentaaris.\nSisu:Eesti Rahva Muuseumi teadurid vaevalt, et psühhopatoloogias tugevad on!\nKommentaari lisamise aeg: 30.06.2010\n07.05.2010 Organisatsiooni kajastus artikli "DELFI MOSKVAS: Našistid lubavad Ilvese elu kibedaks teha" kommentaaris.\nSisu:Nojah. Ei saa ise ka enam erapooletut mängida. Ajaloo meelevaldne tõlgendamine on kuritegu. Selle eest tuleks nende fašistlike našistide elu kibedaks teha. Ma ei mõtle, et "läheks ja annaks molli", aga vihkamist propageerida vähemalt EV põhiseaduse järgi ei või. Seega on našilased ikka väga kummaliselt kultuuritud. Kui Venemaal peaks mingi jama juhtuma, hakkan ise ka selle eest seisma, et kõik kommunistlikud ausambad teisaldatud saaks. NII kommunistilikud KUI fašistlikud. Praegu häirib mind ausammas Eesti Rahva Muuseumi kõrval.\nKommentaari lisamise aeg: 07.05.2010\n26.03.2010 Organisatsiooni kajastus artikli "JUHTKIRI: Kultuur massidesse" kommentaaris.\nSisu:Arvan, et see ei ole mõistlik lahendus. Võtame näiteks Eesti Rahva Muuseumi, mis on niigi ise arhidektuuriline teos ja kunsti täis, selle seaduse järgi peaks sinna majja veel 10 miljoni krooni eest kunsti ostma. Samas suurusjärgus on Rahvusringhäälingu uue maja ehitus. Igasugused lobigrupid on endale aja jooksul riigi käest välja nuianud kindla (ja väga tasuva) teenistuse, olgu need siis notarid, audiitorid, kohtutäiturid jne. nüüd siis ka kunstnikud. Riigi ülesanne on riigi võimu teostamine ja selleks kogutakse inimestelt maksu. Samal ajal kui tuletõrjujad lahti lastakase hakatakse nüüd kümnete miljonite kroonide eest kunsti ostma. Riik peab tuletõrjujatele ja politeinikele palka maksma mitte raha kulutama käsukorras kunsti peale.\nKommentaari lisamise aeg: 26.03.2010\n17.03.2010 Organisatsiooni kajastus artikli ""Teeme ära" prügi vedeleb siiani Raadi lennuväljal" kommentaaris.\nSisu:Samasse kanti hakatakse rajama Eesti Rahva Muuseumi. Mis oleks loomulikum kui allesjäänud prügi lülitamine muuseumi avaekspositsiooni hulka nimetuse all eesti rahva prügi. Muide see ettepanek ei nõuaks mingeid kulutusi peale seaduse väljakuulutamist, mis selle prügimäe Eesti Rahvusmonumendiks kuulutaks.\nKommentaari lisamise aeg: 17.03.2010\n03.03.2010 Organisatsiooni kajastus artikli "Ramo Pener: Eurokraatlik banaanidemokraatia" kommentaaris.\nSisu:Võhiklik ja demagoogiline jutt. Algab loeteluga mida on EL andnud head - relvastatud konfliktide puudumine, tööjõu ja teenuste vaba liikumine jne. Olen selle osaga täiesti nõus. Edasi järgneb kurtmine, et euroametnikke on liiga palju ja nad saavad liig kõrget palka. Olen seisukohal, et eespoolnimetatud EL head küljed on seda palka väärt. Selle järel järgneb kurtmine, et EL-is pole osalusdemokraatiat,on sotsiaalmajanduslik ebavõrdsus ja plutokraatlik maailmavaade. Olen seisukohal, et osalusdemokraatiaks on vaja ülevaadet ja asjatundlikkust olukorrast, Seetõttu on osalusdemokraatia areng toimunud põhiliselt kohaliku omavalitsuse tasandil ja väikeriikides riiklikul tasandil. Ma ei tunne küllaldaselt olukorda näiteks Portugalis või Belgias, et saaksin neid maid puudutavates küsimustes sõna võtta ja samuti ei soovi, et lihtsad portugaallased või belglased Eesti asjades sõna võtaksid. Mis puutub sotsiaal-majanduslikku võrdsusesse siis EL ühisruumis võrdsus suureneb ja mis puutub plutokraatlikku maailmavaatesse, siis selle kohta lugege K Marxi kes näitas juba 150 aastat tagasi, et maailmavaade sõltub materiaalsetest tingimustest ja tootmissuhetest. Kurtmine, et tavakodanik ei tunne EL organisatsioone nagu Codefix, Frontex, GSA ja teised näitab, et EL kodanikud pole huvitatud osalusdemokraatiast. Mis puutub EL õigusaktide koostamisest "suletud uste taga" siis niipalju kui ma nendega kokku puutunud olen, on need enamikus kitsale erialainimestele mõeldud dokumendid millest arusaamiseks on vaja eriettevalmistust. Arvan, et samasugune lugu on normatiivdokumentidega igas riigis - sanitaarnorme tunnevad ja neist juhinduvad sanitaarinspektsiooni töötajad ja nende normidega otseselt kokku puutuvad tööstusjuhid, ehitusnorme tunnevad ehitajad ja arhitektid, elektripaigalduste norme elektrienergeetikud jne. Näiteks võiks olla võhiklik naer banaani suuruse ja kõveruse üle. Norm on vajalik selleks, et kui importööri ja kaupmehe vahel tekib vaidlus banaanide kvaliteedi üle otsustatakse normatiivi järgi milline banaan on kvaliteetne ja milline mitte. Kurtmisest kultuuri rahastamise üle ei saa üldse aru. Ühest küljest on meil EL-st rahastatud kultuurimälestisi, Eesti Rahva Muuseumi ehitust ja looduskaitset, teisest küljest välisrahastamine tähendab ka mingit sõltuvust välismaast. Kas Eesti kultuur peab olema sõltuv nagu oli seda ENSV kultuur??? Mis puutub inimese ja inimelu vääristamisse, siis seda vääristavad ju küllaldaselt EL-i vastuvõtu tingimused - EL-i pürgiv riik peab olema demokraatlik, austama inimõigusi jne. Kokkuvõttea: võhiklik ja demagoogiline artikkel\nKommentaari lisamise aeg: 03.03.2010\n18.11.2009 Organisatsiooni kajastus artikli "Võidusamba kompleks on läinud kallimaks kui algul lubatud" kommentaaris.\nSisu:Väsinud selle ristijamast, kui uued jamad juba tulekul: Eesti Rahva Muuseumi koletu klaaskast ning egas Kunstihoone "akvaariumikene" ka miski mõttekas ehitis tule. Ehk saaks mõistust appi võttes veel midagi muuta? Tegelikult vist ei saa, kuid lihtsameelselt arutleda ikka võib.\nKommentaari lisamise aeg: 18.11.2009\n28.10.2009 Organisatsiooni kajastus artikli "Eesti Rahva Muuseumi rahastamine on küsitav" kommentaaris.\nSisu:Eesti Rahva Muuseum tuleb ehitada. Ja Tartusse! Pool raha Euroopast on ikkagi hea lahendus. Riik võinuks Solarise hoonestusõiguse suurema raha eest loovutada,kui juba. Alla miljardi välja ei mängi,kuigi v-o tuleks siiski ökonoomsem ehitis valida, mida oleks odavam üleval pidada.\nKommentaari lisamise aeg: 28.10.2009\n01.07.2009 Organisatsiooni kajastus artikli "AGNE NARUSK: Higi, verd ja pisaraid" kommentaaris.\nSisu:Jääb loota, et Eesti Rahva Muuseum kogub ja köidab kunagi masust ellujäänute mälestused tulevaste põlvede jaoks kokku.\n06.06.2009 Organisatsiooni kajastus artikli "Eesti Rahva Muuseum asub säilikuid digiteerima" kommentaaris.\nSisu:Eesti Rahva Muuseumi direktor Krista Aru selgitas Päevaleht Online’ile, et digitaliseerimine on kõige kindlam ja turvalisem võimalus, kuidas mäluasutus saab täita talle usaldatud kaht väga olulist, kuid samas oma olemuselt vastuolulist ülesannet: võimalikult turvaliselt ja muutumatult säilitada originaal ning samal ajal tagada selle kiire ja adekvaatne kättesaadavus huvilistele --- khm, tekstis on suured vasturääkivused: füüsikaseadused kehtivad iga riigivõimu ajal , isegi toompeal ja euroopas :))\nKommentaari lisamise aeg: 06.06.2009\n25.04.2009 Organisatsiooni kajastus artikli "Saks: vähekindlustatud lastele tuleks maksta 1000 krooni toetust" kommentaaris.\nSisu:Täpsustuseks: pean silmas vaid vabatahtlikku, heategevuslikku annetustegevust, mitte sunniviisilist äravõtmist. Ise olen annetanud oma võimaluste piires (100 kr korraga) Lastehaiglale aparaatide muretsemiseks, Eesti Rahva Muuseumi ehituseks, Vabadussõja monumentide taastamiseks, haudade korrastamiseks, kirikutele jne.\nKommentaari lisamise aeg: 25.04.2009\n23.03.2009 Organisatsiooni kajastus artikli "Appike, ajakirjandusest on järel vaid luu ja nahk!*" kommentaaris.\nSisu:Eesti Ajakirjanike Liit kuulutab välja esimese Juhan Peegli Stipendiumi taotlusvooru, tähtajaga 1. mai 2009. Stipendium 100 000 EEK, mida rahastab Eesti Kultuurkapital on loodud selleks, et toetada ajakirjanike kvaliteetseid loomingulisi projekte, mida ei rahasta suured ajakirjandusettevõtted ega turg. Taotleja võib olla igaüks, kes peab ennast ajakirjanikuks. Stipendiumi viieliikmelise žürii koosseisus on Kultuurkapitali, Eesti Rahva Muuseumi, Eesti Kirjanike Liidu, Eesti Ajakirjanike Liidu esindaja. Stipendium 100 000 EEK makstakse välja kahes osas järgneva aasta jooksul stipendiumi saaja Kultuurkapitaliga sõlmitud lepingu alusel. Stipendiumi taotlemiseks tuleb esitada 1. maiks 2009 taotlus vabas vormis projektist, millele rahastust taotletakse. Taotlus tuleb saata kas posti teel 3 eksemplaris Eesti Ajakirjanike Liitu Gonsiori 21, Tallinn, 10147 või elektrooniliselt eal@eal.ee. Taotlusele tuleb lisada taotleja CV, kus näha varasem ajakirjanduslik ja loominguline tegevus.\nKommentaari lisamise aeg: 23.03.2009\n15.12.2008 Organisatsiooni kajastus artikli "Juudid avavad Tallinnas oma muuseumi" kommentaaris.\nSisu:Edu ! Siiski Eesti Rahva Muuseum on olemas ja seda juba 1908.a. Ka hooned on olemas. Tõsi, Raadil maha põletatut taastama ei hakatud, kuid praeguseks on valminud uue hoone suurprojekt. Loodetavasti saab seegi 3-4 aasta jooksul valmis.\nKommentaari lisamise aeg: 15.12.2008\n28.11.2008 Organisatsiooni kajastus artikli "Kuidas mehele head suuseksi teha?" kommentaaris.\nSisu:kes leiavad, et artikkel peaks kuskil sobivamas väljaandes olema. Praegune on tormipiltide ja Eesti Rahva Muuseumi joonistusvõistluse artiklite vahel - lausa rõve! E\nKommentaari lisamise aeg: 28.11.2008\n03.09.2008 Organisatsiooni kajastus artikli "Kultuurkapitali raha kärpimine paneb nördima" kommentaaris.\nSisu:Laine Jänes õngitseb sogases vees kümneid miljoneid kulka raha Teatavasti käivitasid meediakanalid lähiminevikus Kultuurkapitali-vastase rünnakulaviini. See andis loomeinimestele põhjuse arvata, et tulekul on kulka finantseerimise vähendamine. Äsjavalminud uues Hasartmängumaksu seaduse eelnõus ongi kirjas, et Kultuurkapital hakkab edaspidi saama senise 17% asemel ainult 12% hasartmängumaksu tuludest. Paraku kummutab Hasartmängumaksu seaduse eelnõu arvamuse, et muudatuse näol on tegu valitsuse kurikavala rahastamisskeemiga kokkuhoiupoliitika tingimustes. Kulkalt kärbitav summa ei lähe valitsuse ega kultuuriministeeriumi ülalpidamisse. Hasartmänguraha ei tambita ka Kumu ja Eesti Rahva Muuseumi hoonetesse. Viimast väidab tänane Eesti Päevaleht, mis on jõudnud kulkasse suhtumise tonaalsuses vastupidisesse äärmusse. Leht pühendab muuseumide rahastamise suurendamise taunimisele koguni juhtkirja. Kõrvalartiklis "Kultuurkapitali raha kärpimine paneb nördima" nimetatakse kulka kärpe põhjusena taas suurte muuseumide ehitamist. Tsiteerigem algallikat - Hasartmängumaksu seaduse eelnõu seletuskirja: "KULKAle nähakse riigieelarves ette 12% hasartmängumaksu kavandatavast laekumisest. Seni sai Eesti Kultuurkapital 46% hasartmängumaksu laekumistest, aga sellest 63% pidi kulutatama kultuuriehitistele. Seega kogu hasartmängumaksu laekumisest jäi KULKA oma otsustada 17% suuruse osa kasutamine. KULKAle suunatud osa vähenes, kuid lähtudes Kultuuriministeeriumi ettepanekust eraldati täiendav summa (4%) Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutusele. Kokkuvõttes eraldatakse kultuurivaldkonnale 50% hasartmängumaksu kavandatavast laekumisest, mis on rohkem kui seni." Niisiis, muuseumihoonete ehitamise vajaduse tõttu kasvab hasartmängumaksuraha üldprotsent kultuurile 46-lt 50-le. Seaduseelnõu seletuskirjas seisab selge sõnaga, et loovtegevuse toetuste kärbe läheb hoopis laulu- ja tantsupidude korraldamiseks. Ja kuna tulevane rahaeraldise proportsioon laulupidu versus kulka hakkab olema 1:3, siis on see üüratu summa. Me kõik teame, et kultuuriminister Laine Jänes on kirglik dirigent. Jänes on ka Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutuse nõukogu esimees. Ehk siis sinna kohta läheb kulka raha http://www.laulupidu.ee/est Viis tibitankisti http://www.laulupidu.ee/est/meist/inimesed Tekst: Kirjanike Koduhttp://www.kirjanikekodu.kongress.ee\nKommentaari lisamise aeg: 03.09.2008\nSisu:Ei, ei pane nördima. Kui loed nahaalsetest kulturnikutest, kes on end maksumaksja kümnete tuhandete kroonide eest välisreisidel loominguliselt lõõgastamas käinud ega ole viitsinud isegi lepingujärgset aruannet esitada, vaat see paneb nördima. Mitte see, et nad Pariisi õhku nuusutasid, vaid see, et nad mõtlevad, et on teistest võrdsemad ega pea pärast mingeid pabereid täitma. Nii et, nahaalsed ja laisad kulturnikud, kui on põhjus, siis tuleb ka tagajärg. Teie pärast ei pea ometi Eesti Rahva Muuseumi ehitus mitmeks aastaks toppama jääma. Aitäh, et andsite põhjuse end peedistada.\n07.05.2008 Organisatsiooni kajastus artikli "Kultuuritegijad jäävad vaesemaks" kommentaaris.\nSisu:Kultuuriinimene: nõuan uue Muusikakeskooli ehitust, Eesti Rahva Muuseumi ehitust,Uue Kunstiakadeemia hoone ehitust. See mis rahvast saab meid ei huvita. Seda on parteid lubanud.\nKommentaari lisamise aeg: 07.05.2008\n16.04.2008 Organisatsiooni kajastus artikli "Tööandjad: vabadussamba rajamine tuleb peatada" kommentaaris.\nSisu:Kui peaks nende kahe "põhjendamatu investeeringu" vahel valima, siis valiksin Eesti Rahva Muuseumi, üldiselt aga: käed eemale mõlemast! Kui peaks n.-ö. tempot valima, siis püüaksin aru saada, kuskohas aeglustamisest saadav kahju suurem on. Kes näeb eeskätt investeeringuid, kes eesti rahvale olulisi objekte.\nKommentaari lisamise aeg: 16.04.2008\n08.04.2008 Organisatsiooni kajastus artikli "Patarei merekindlus vajab 1,3-miljardist rahasüsti" kommentaaris.\nSisu:huvitav, kui suur on selle renoveeritava katuse pind ja mis materjali kasutatakse, et see summa on 55 milj. eek. teine küsimus oleks, kui palju on Patarei üldpindala, et 1,3 miljardit kokku on miksitud. milline m2 maksumus tuleks? mäletamist mööda tuleks kaasaegse Eesti Rahva Muuseumi uue hoone maksumus samasse suurusjärku. valikuvõimalus ehk valikuvabadus, või mis? kui pole raha kotiga jagada, siis tuleb valida.\nKommentaari lisamise aeg: 08.04.2008\n07.03.2008 Organisatsiooni kajastus artikli "Vabadussammas kerkib teiste sõjamälestiste taastamise hinnaga" kommentaaris.\nSisu:Kui Kumu ehitati, siis polnud kulturnikel ei sooja ega külma, et ülejäänud Eesti muuseumid ja galeriid enam täiendavat raha ei saanud. Nüüd siis järsku kerkis suur mure taastamata Vabadussõja mälestusmärkide pärast. Teise asjana meenub kohe Eesti Rahva Muuseumi ehitus, kus koleprojekt ei saanud kulturnikelt mingit negatiivset vastukaja, kuid vana mõisahoone taastamist peeti ühemõtteliselt tabuks. Tekib asjakohane küsimus: mismoodi on asjalood preagu teistmoodi, et jõutakse täpselt vastupidistele järeldustele?\nKommentaari lisamise aeg: 07.03.2008\n17.01.2008 Organisatsiooni kajastus artikli "ESTAM, HELME, KIVISTIK, ROOS, TÕNSO, VILU: avalik kiri riigikogule" kommentaaris.\nSisu:mulle meeldib kodaniku V. K. seisukoht! See on nii kujundlikult- kaunilt orjameelne, et nii Eesti Rahva Muuseum kui ka Eesti Kirjandusmuuseum ja Rahvusraamatukogu peavad kodanik V. K. teksti kindlasti "tulevastele" Euroopa Liidu kodanikele igaveseks säilitamiseks väljatrükkima. Samuti peab kindlasti juhtima Eesti presidendi tähelepanu, et kodanik V. K. saaks oma orjameelse alandlikkuse eest Eesti kõrgeima teenetemärgi!\nKommentaari lisamise aeg: 17.01.2008\n28.11.2007 Organisatsiooni kajastus artikli "Vabadussammas võib tulla kolmandiku võrra madalam" kommentaaris.\nSisu:Muinsuskaitse Nõukogu koosseis käesoleval hetkel on: Heldur Meerits – majandusekspert (Investorite Liit, juhatuse liige); Ivar Leimus – numismaatik, medievist (Eesti Ajaloomuuseumi teadusdirektor); Kadi Polli – kunstiajaloolane (Eesti Kunstimuuseum, Kadrioru Kunstimuuseumi direktor) Krista Aru – ekspert kultuuriväärtuste säilitamise alal (Eesti Rahva Muuseumi direktor); Margit Mutso – arhitekt (Eesti Arhitektide Liit, aseesimees); Mart Kalm – arhitektuuriajaloolane (Eesti Kunstiakadeemia, Kunstiteaduste Instituudi juhataja); Valter Lang – arheoloog (Tartu Ülikool); Küllo Arjakas – ajaloolane, muinsuskaitsja (Eesti Sõjahaudade Hoolde Liit, esimees); Trivimi Velliste – muinsuskaitsja (Riigikogu muinsuskaitse ühendus, esimees); Piret Palm – asendusliige, looduskaitse ekspert (Keskkonnaministeerium); Jaan Tamm – arheoloog, muinsuskaitsja (Eesti Muinsuskaitse Selts, esimees); Jaanus Otsa – ehitusekspert (Eesti Ehitusettevõtjate Liidu juhatuse liige). nõukogu sekretär Mariette Aavik – (avalike suhete nõunik, Muinsuskaitseamet);\nKommentaari lisamise aeg: 28.11.2007\n18.10.2007 Organisatsiooni kajastus artikli "Vabadussammas tehakse klaasist" kommentaaris.\nSisu:Nojaa, Tartusse tuleb üks klaasist sammas horisontaalselt (Eesti Rahva Muuseum), Tallinnasse vertikaalselt. Ideed on vägevad, mis seal salata. Eesti rahvast ja ta vabadust kehastab pikergune klaaskast. Nagu klaaskirst, milles Lumivalguke suudlejat printsi ootab.\nKommentaari lisamise aeg: 18.10.2007\n08.04.2007 Organisatsiooni kajastus artikli "Video: kunstnikud sõdivad jätkuvalt Kangro "Kalevipoja" vastu" kommentaaris.\nSisu:Tallinna Linnavalitsus demonstreerib ilmset vaimset puudulikkust - inimesed, võtke Eesti Rahva Muuseumi teaduritelt konsultatsiooni, otsustamaks, kas see jura, mida te Taanilinnas läbi suruda tahate, on Suur Tõll või Kalevipoeg! IDIOODID! Ma saan aru, kui sisserännanud sovjeti-venelased ei taipa midagi Eesti rahvaluule kangelastest, aga teil võiks ikka niipalju sisemist selgroogu ikka olla!\nKommentaari lisamise aeg: 08.04.2007\n30.03.2007 Organisatsiooni kajastus artikli "IRL-i üllatusminister: Jõhvi koolijuht" kommentaaris.\nSisu:No härra Lukas oli vähemalt kultuuri- ja haridusvallas mingil määral tegev olnud, olles ajalooõpetaja ja ülikooli lektor ning Eesti Rahva Muuseumi direktor.\nKommentaari lisamise aeg: 30.03.2007\n02.03.2006 Organisatsiooni kajastus artikli "Pedofiili ohjeldavad vaid trellid" kommentaaris.\nSisu:Eesti Rahva Muuseumis on lisaks maailma ühele rikkalikumale õllekappade kollektsioonile ka rituaalnuiakeste kollektsioon. Nuiakesi kasutati lõplikult ja jäädavalt pedest preestri trukkimise ohvriks langenud poisslaste surmaeelseks uimastamiseks selleks,et nad ei langeks uuesti pedest preestri ehk tänapäevases kõnepruugis pedepolitruki ohvriks. Küünarvarre pikkused nuiakesed olid ja on ka praegu,nagu praegu ka muuseumis näha,küllaltki tõhus pedetõrje abivahend.\nKommentaari lisamise aeg: 02.03.2006\n09.12.2005 Organisatsiooni kajastus artikli "Euroopa nõuab Venemaalt piirileppe kinnitust" kommentaaris.\nSisu: http://www.maaleht.ee/?artikkel=3467&grupp=a... Väärikas vana mees Ainsa Eesti välisesindusena pidas algusest lõpuni – 1940 kuni 1991 – vastu peakonsulaat New Yorgi Rockefeller Center’s. See oli tükike Eesti Vabariigi pinda, mida üksnes ei ehtinud sinimustvalge lipp ja kus üksnes ei kehtinud sõjaeelse Eesti Vabariigi seadused – seal anti ühtekokku välja ka paarkümmend tuhat nn Jaaksoni passi, mida paljud riigid tunnustasid ja millega reisiti. Neist viimane kaotas oma kehtivuse alles 1997. aastal. Seal kaitsti ka Eesti laevaomanikke Nõukogude Liidu ahistamise vastu. Johannes Kaiv suri 1965. aastal ja tema mantlipärijaks sai Ernst Jaak-son. Viis aastat tagasi ilmunud mälestustekogumikus “Ernst Jaaksonile” annavad väga paljud tema kaasaegsed kõrge hinnangu Jaaksoni tegevusele kõige keerulisemal ja pingelisemal ajal, aastatel 1985–1991, mil tal oli vanust juba üle kaheksakümne. Nõukogude Liidus oli alanud perestroika. Nüüd oli vaja mõistatada, mis on kuld ja mis kassikuld. Algasid kodueestlaste palverännakud Rocke-feller Center’sse. Kes on kes? Mida kujutab endast muinsuskaitseliikumine, kodanike komiteede liikumine? Kes on Edgar Savisaar? Mida mõtleb tegelikult Arnold Rüütel? Jaakson suutis säilitada kõige närvilisemas olukorras ülima rahu, ei allunud kellegi keelitustele või hoiatustele. Ta juhindus ainult ühest paleusest – Eesti vabaduse taastamise huvist. Kui vaja, korraldas uhke vastuvõtu Rüütlile, kui vaja, soovitas Savisaare Valges Majas vastu võtta. Kui Ernst Jaakson 4. septembril 1998 igavikku lahkus, jättis ta järele olulise pärandi, mis kuulub Eesti rahvuslikku mällu ja on nüüd uurijaile kättesaadav Rahvusarhiivis ning Eesti Rahva Muuseumis. Oma isiklikest säästudest pärandas ta Tartu Ülikoolile 8,6 miljonit krooni – üliõpilaste õpirahaks. Eesti laiemale avalikkusele on ehk teadmata, et 1992. aastal tehti talle ettepanek kandideerida ka Eesti Vabariigi presidendiks. Ta loobus ennekõike vanusele viidates. Praost Thomas Vaga on tema kohta öelnud: ta elas puhast elu – tõeline Mister Estonia. Tema edu võimalused olid sellisena suured. Ta rajanuks riigipeana tõelise Grand Old Man-traditsiooni. Kui Mark Soosaar tegi kümme aastat tagasi – ÜRO 50. aastapäevaks – Ernst Jaaksonist filmi, laenas ta selle pealkirja Jaaksoni kauaaegselt kolleegilt konsul Aarand Roosilt, kes võttis oma mentori elutöö kokku kahe ingliskeelse sõnaga – mission impossible. Ernst Jaakson oli võimatu muutnud võimalikuks. Muidugi ei teinud ta seda üksinda, vaid tuginedes eelkäijatele ja kaasteelistele. Aga ta kõrgus nagu mastimänd tuules. Ja saatis Eestile ning maailmale sõnumi: tuleb vastu pidada ka kõige lootusetumas olukorras. Ka kõige raskemal ajal peab jääma rahulikuks ja sõbralikuks. Kes meist julgeb kinnitada, et seda hinge ja vaimu puhastavat sõnumit ei või veel vaja minna?\nKommentaari lisamise aeg: 09.12.2005\n09.02.2002 Organisatsiooni kajastus artikli "Tallinnasse tuleb vene kultuuri muuseum" kommentaaris.\nSisu:2,5 milli kõikide maksumaksjate raha mingile vene muuseumile?! Kes ütleks, kuipalju saab Eesti Rahva Muuseum? See muuseum on venelaste eralõbu ja las plekivad omast taskust!\nKommentaari lisamise aeg: 09.02.2002\n08.08.2001 Organisatsiooni kajastus artikli "Võimuliidu maine kukkus rekordmadalale" kommentaaris.\nSisu:Kolmikliidu meestel tuleb nüüd küll püksid maha võtta ja mehed nurka seisma panna. Kaasaegne poliitika tuleb peale ja lööb Isamaalt õpitud viisil platsi puhtaks. Ühel pool reform ja teisel pool res publica. Laar läheb Tõnis Lukase Eesti Rahva Muuseumi tegevdirektorkis ja Savisaar võiks ju prügivedaja ametit praktikas proovida.\nKommentaari lisamise aeg: 08.08.2001\n05.04.2000 Organisatsiooni kajastus artikli "Valitsus eraldas spordimuuseumile 20 miljonit krooni" kommentaaris.\nSisu:Olen kuulnud, et valitsus kavatseb mõningaid muuseume ühendada. Näit Tarbekunstimuuseumi Eesti Rahva Muuseumiga. Muuseume peaks ikka käsitlema külastatavuse seisukohalt. Tarbekunstimuuseumist Tallinnas annaks teha turismiatraktsiooni ja täiesti toimiva muuseumi (tõsi küll, praegu on see üks mülgas), aga spordimuuseumist ei saa mitte kunagi asja. Ka pingutades mitte.\nKommentaari lisamise aeg: 05.04.2000\n30.11.1999 Organisatsiooni kajastus artikli "ERMi uue hoone ehitab 47 miljoniga Fund Ehitus" kommentaaris.\nSisu:Äripäev kirjutab täpsemalt: Riigi Kinnisvara ASi (RKAS) juhatus kinnitas täna riigihanke „Mälestuste väli. Eesti Rahva Muuseumi peahoone ehitus“ edukaks pakkumuseks nelja pakkuja seast OÜ Fund Ehitus poolt esitatud pakkumuse summas 57 116 398 eurot. Hankeleping on kavas sõlmida jaanuari lõpus pärast riigihangete seaduses sätestatud ooteaja möödumist ja ehitusega alustada märtsis. Hoone peab valmima 2015. aasta lõpuks, millele järgneb hoone sisustamine, muuseumi kolimine ja püsinäituste rajamine. Eesti Rahva Muuseumi (ERM) uus hoone on plaanis avada külastajatele 2016. aasta lõpus. ERMi rajamise ja sisustamise eeldatav kogumaksumus on 75,2 miljonit eurot.\n30.11.1999 Organisatsiooni kajastus artikli "Ilves: mõni suur asi võiks jääda tegemata, et Lihulas oleks politsei" kommentaaris.\nSisu:Milleks meile üldse politseid, väänavad ja vägistavad rahvast . Tahame hoopis Eesti Rahva Muuseumit ja igasse külasse võiks kiige ülesse panna.\n30.11.1999 Organisatsiooni kajastus artikli "Eesti meeste hariduslik mahajäämus ei vähene" kommentaaris.\nSisu:Eesti mehed on alla andnud ning ei oma enam huvi enda ega Eesti tuleviku ja ülikooli astumise vastu. Riigipukki pääsenud tõusikud on 20 aasta jooksul oma rahvavaenuliku tööga väga hästi hakkama saanud. Varsti võib meie mälestuseks lisada mõned jutud ja pildid Eesti Rahva Muuseumisse.\n30.11.1999 Organisatsiooni kajastus artikli "Vene ametnik nimetas Mistrali-tehingut absurdseks" kommentaaris.\nSisu:Eesti Rahva Muuseum on suurusjärgu võrra absurdsem.\nVaata kõiki (205)