Eestlanna avaldab: see on tõeline põhjus, miks abielumehed nii ahvatlevad tunduvad - DELFI Naistekas\nKindlasti on enamik naisi kohanud vana klassivenda, kes kooli ajal nohises omaette, käis mittemidagiütlevalt riides ja nüüd uuesti kohtudes on jutukas, naljakas, stiilselt riides ja üldse äge. Ja abielus. Mis on muutunud? Küllap palju, kuid üks olulisimaid faktoreid on see, et ta elus on NAINE.\nMees ja naine täiendavad teineteist. Kui inimene ei ole teise sugupoolega lähedalt kokku puutunud, ei oska ta ka vastassugu mõista. Mind ennast on abielu naisena palju muutnud, olen meeste suhtes palju mõistvam, ei vaata kõõrdi nende naljadele ega torka neid oma ninatarga näägutamisega. Olen mehi hakanud paremini mõistma, sest mul on kodus oma mees, kes on avanud mulle oma hinge. Ma aiman nüüd palju selgemini, mis toimub mehepoegade hinges, peas ja südames.\nSamamoodi on muutunud minu mees, ehkki ta oli väga võluv ja armas juba ka enne meie abiellumist. Muutunud on aga see, et tal on nüüd kindel kodusadam, mis teeb ta enesekindlamaks. Meie mõlemaga on nii. Vallaline käib ikka ringi nagu leheke tuule käes, otsides tugipunkti, kedagi, kellele toetuda, kelles leida oma „küljeluu“ ja selline ebakindel olek ei mõju sageli atraktiivsena. Inimene, eriti naine, igatseb kedagi, kes juba oleks kindel.\nNaisele meeldivad hoolitsetud mehed, mehe eest hoolitseja aga ongi paradoksaalselt ju tavaliselt naine, kes sätib talle kenasid riideid, motiveerib teda juuksurisse minema ja habet kammima. Detaile, mis naistele korda läheb, märkabki tavaliselt naine. Nii et pole ime, et naistele jäävadki sageli silma mehed, kelle teine naine on korda sättinud.\nSeega mees, kes näeb välja enesekindel, naljakas, hoolitsetud, ei saa olla oma naisest hüljatud ja mittehoolitud, seda ei maksa uskuda. Isegi kui mees nii väidab.\nMinu arust tasuks vallalistes meestes näha potentsiaali. Mu vanaema rääkis oma sõbranna väimehest, kes ta tütrega abielludes oli nii vaene, et isegi aluspesu ostis ämm, nüüd aga on firmaomanik. Elu on ju koosloomine, oluline on arenemisvõime ja õiged väärtused nagu truudus ja töökus ja muu sarnane. Kui neid pole, ei aita ka ilusad riided, lõhnapilv ja enesekindlus. Mees, keda on lihtne üle lüüa, võib kergelt kaduma minna pärast seda, kui oled ta endale saanud.


Kolga-Jaani Põhikooli põhimäärus – Riigi Teataja\nKolga-Jaani Põhikooli põhimäärus\nKolga-Jaani Põhikooli põhimäärus - sisukord\n§ 3 Põhikooli tegutsemisvorm ja õiguslik seisund\n§ 5 Koolikohustuse täitmiseks võimaluste loomine\n§ 8 Paragrahvi pealkiri\n§ 11 Õppekava, õppevahendid\n§ 13 Haridusliku erivajadusega õpilase õppekorralduse erisused\n4 KOOLIS TOIMUVA ÕPPEKAVAVÄLISE TEGEVUSE KORRALDAMISE ALUSED\n§ 14 Õppekoormus ja päevakava\n1 ÕPILASTE JA VANEMATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED, ESIMESE ÕPILASESINDUSE VALIMINE\n§ 17 Vastuvõtt\n§ 22 Koolitöötajate õigused ja kohustused\n§ 23 Õpetajate töötasu alammäära kehtestamine\n§ 24 Kooli juhtimine\n7 FINANTSEERIMINE, MAJANDAMINE, ASJAAJAMINE JA JÄRELEVALVE\n§ 27 Vara valdamine, kasutamine ja käsutamine\n§ 28 Eelarve ja rahalised vahendid\n§ 29 Asjaajamine\n8 KOOLI ÜMBERKORRALDAMINE, ÜMBERKUJUNDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMISE KORD\n§ 31 Kooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine\n§ 32 Põhimääruse muutmise kord\nRT IV, 15.11.2018, 14\nVastu võetud 26.11.2010 nr 22\nRT IV, 13.06.2012, 12\n31.10.2018 RT IV, 15.11.2018, 4 18.11.2018, rakendatakse tagasiulatuvalt 01.09.2018\nMäärus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 34 ja § 35 lõike 2, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 alusel.\nKooli nimetus on Kolga-Jaani Põhikool.\nKooli asukoht ja tegutsemiskoht on Viljandi mnt 1A, Kolga-Jaani alevik, Kolga-Jaani vald 70301 Viljandimaa.\n§ 3. Põhikooli tegutsemisvorm ja õiguslik seisund\n(1) Põhikooli tegutsemisvorm on põhikool (edaspidi kool).\n(2) Kool on Kolga-Jaani Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav munitsipaalõppeasutus, mis võimaldab õpilastele põhihariduse omandamist ja koolikohustuse täitmist.\n(3) Kool on õppe- ja kasvatustegevuses õigusaktidega kehtestatud raamides iseseisev.\n(2) Kooli õppetegevus toimub statsionaarses õppevormis ja koolis on õppekava täitmiseks arvestatud aeg (nominaalne õppeaeg) üheksa aastat.\n(3) Põhiharidust omandavat õpilast võib õpetada vanema taotlusel koduõppes. Vanema taotlusel koduõppe rakendamisel korraldab ja rahastab väljaspool kooli toimuva õppe osa vanem.\n§ 5. Koolikohustuse täitmiseks võimaluste loomine\nKolga-Jaani vald tagab koolikohustuslikule isikule, kelle elukoht asub Kolga-Jaani valla territooriumil, võimaluse omandada põhiharidus.\n(1) Kooli järjepideva arengu tagamiseks koostatakse arengukava vähemalt kolmeks aastaks.\n(2) Arengukavas määratakse kooliarenduse põhisuunad ja – valdkonnad, sealhulgas turvalisuse tagamine koolis, õpetajate täiendkoolituskava, tegevuskava.\n(3) Kooli arengukava koostatakse koostöös hoolekogu, õpilasesinduse, õppenõukogu ja ekspertidega koolist või väljastpoolt kooli. Arengukava ja selle muudatused esitatakse enne kinnitamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.\n§ 8. Paragrahvi pealkiri\nKoolis toetatakse õpilase vaimset, füüsilist, kõlbelist, sotsiaalset ja emotsionaalset arengut. Luuakse tingimused õpilase võimete tasakaalustatud arenguks ja eneseteostuseks ning teaduspõhise maailmapildi kujunemiseks.\n(1) Koolil on nii hariv kui kasvatav ülesanne. Kool aitab kaasa õpilase kasvamisele loovaks, mitmekülgseks isiksuseks, kes suudab ennast täisväärtuslikult teostada erinevates rollides: perekonnas, tööl ja avalikus elus ning valida oma huvide ja võimete kohast õpiteed.\n(2) Kooli ülesanne on luua õpilasele eakohane, turvaline, positiivselt mõjuv ja arendav õppekeskkond, mis toetab tema õpihuvi ja õpioskuste, enesereflektsiooni ja kriitilise mõtlemisvõime, teadmiste ja tahteliste omaduste arengut, loovat eneseväljendust ning sotsiaalse ja kultuurilise identiteedi kujunemist.\n(3) Kool loob võimalused põhihariduse omandamiseks ja koolikohustuse täitmiseks.\n(4) Kool loob õpilastele võimalused kultuuri- ja sporditegevuseks.\n(5) Kool korraldab õpilaste toitlustamine vastavalt päevakavale. Vallavalitsus korraldab õpilaste toitlustamise koolis rahvatervise seaduse alusel sätestatud tervisekaitsenõuete kohaselt.\n(6) Kool teeb õppe- ja kasvatustegevuse korraldamisel koostööd sotsiaal- ja tervishoiutöötajate, lastekaitse spetsialistide, lapsevanemate, vallavalitsuse, teiste koolide ja muude organisatsioonidega.\n(7) Kool loob koolitöötajatele tingimused oma erialaste ja pedagoogiliste teadmiste täiendamiseks.\n(1) Koolis on 1.-9. klass ja kool on kolmeastmeline.\n(2) Koolis töötavad pikapäevarühmad, õpiabirühmad ja huviringid vastavalt õpilaste ja vanemate soovile ning kooli võimalustele.\n(3) Koolis on raamatukogu, mis on kooli struktuuriüksus. Raamatukogu põhiülesanne on toetada trükiste, audiovisuaalsete ja muude infokandjate säilitamise ja kättesaadavaks tegemise kaudu kooli õppekava järgset õpet, arendada õpilaste iseseisva õpitöö ja teabe hankimise oskust ning lugemishuvi.\n§ 11. Õppekava, õppevahendid\n(1) Kool koostab riiklike õppekavade alusel õppekava, mis on koolis õpingute alusdokument. Kooli õppekava kehtestab direktor kuulates eelnevalt ära hoolekogu, õpilasesinduse ja õppenõukogu arvamuse.\n(2) Kooli õppekava kujundamisel ning individuaalsete õppekavade rakendamisel arvestatakse õpilaste vajadusi ja huve.\n(3) Kool võib teha õpilast õpetades muudatusi või kohandusi õppeajas, õppesisus, õppeprotsessis ja õppekeskkonnas. Kui muudatuste või kohandustega kaasneb nädalakoormuse või õppe intensiivsuse oluline kasv või kahanemine võrreldes kooli õppekavaga või riiklikes õppekavades sätestatud õpitulemuste vähendamine või asendamine, tuleb õpilasele koostada riiklikes õppekavades sätestatud korras individuaalne õppekava.\n(4) Kool võimaldab põhiharidust omandaval õpilasel kasutada tasuta vähemalt kooli õppekava läbimiseks vajalikke õpikuid, tööraamatuid, töövihikuid ja töölehti. Igas klassis õppeks vajalikud õpikud, tööraamatud ja töövihikud valib kool hariduse infosüsteemi õppekirjanduse alamregistrist.\n4) põhikooli lõputunnistuste ja hinnetelehtede plankide arvestamise raamat;\n7) pikapäevarühma päevik.\n(2) Kooli õppe- ja kasvatustöö on korraldatud kooli üldtööplaani järgi. Üldtööplaani kinnitab kooli direktor käskkirjaga. Üldtööplaani täitmise kindlustab kooli direktor.\n(4) Õppeaasta kestab 1. septembrist järgmise aasta 31. augustini.\n(5) Õppeaasta koosneb õppeveeranditest ja koolivaheaegadest.\n(6) Õppeveerandites on kokku vähemalt 175 õppepäeva. Lõpuklassis on õppeveerandites kokku vähemalt 185 õppepäeva. Lõpueksami toimumise päeval ja vähemalt kahel päeval enne seda õppetunde ei toimu. Lõpueksami toimumise päev ja sellele eelnevad kaks päeva arvatakse õppepäevade hulka.\n(7) Õppepäev on kalendripäev, mil õpilane on päevakava või individuaalse õppekava alusel kohustatud õppes osalema. Ühes nädalas on kuni viis õppepäeva.\n(8) Õppetund on kooli päevakavas või õpilasele koostatud individuaalses õppekavas juhendatud õppeks ettenähtud ajavahemik. Juhendatud õpe on kooli määratud viisil toimuv õpe, näiteks loeng, individuaaltund, konsultatsioon, e-õpe ja õppekäik, mis on suunatud teadmiste ja oskuste omandamisele ning toimub õppekeskkonnas, milles osalevad nii õpilane kui ka pedagoog. Õppetunni arvestuslik pikkus on 45 minutit. Vahetunni pikkus on vähemalt kümme minutit iga õppetunni kohta\n(9) Põhikoolis võib suvevaheajal korraldada täiendava õppega seotud tegevusi, arvestades, et põhiharidust omandavale õpilasele on tagatud vähemalt kümne järjestikuse nädala pikkune puhkus kõigist õppe ja eksamitega seotud tegevustest.\n(10) Kooli ja vanemate koostöö koordineerimiseks kutsub direktor kokku õpilaste vanemate koosoleku arvestusega, et kõigile vanematele antakse vähemalt üks kord aastas võimalus osaleda vanemate koosolekul. Direktor vähemalt ühe viiendiku klassi õpilaste vanemate nõudmisel kohustatud kutsuma kokku selle klassi õpilaste vanemate koosoleku.\n§ 13. Haridusliku erivajadusega õpilase õppekorralduse erisused\n(4) Haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamisel lähtutakse kaasava õppe põhimõtetest, mille kohaselt üldjuhul õpib haridusliku erivajadusega õpilane elukohajärgse kooli tavaklassis. Õppe korraldamise põhimõtted sätestatakse kooli õppekavas.\n(5) Direktor määrab isiku, kelle ülesandeks on haridusliku erivajadusega õpilase õppe ja arengu toetamiseks vajaliku koostöö korraldamine tugispetsialistide, andekate õpilaste juhendajate ja õpetajate vahel (edaspidi haridusliku erivajadusega õpilase õppe koordineerija).\n4. peatükk KOOLIS TOIMUVA ÕPPEKAVAVÄLISE TEGEVUSE KORRALDAMISE ALUSED\n§ 14. Õppekoormus ja päevakava\nKooli direktor võib vallavalitsuse nõusolekul moodustada koolis pikapäevarühmi põhiharidust omandavatele õpilastele. Pikapäevarühmas korraldatava õppekavavälise tegevusena pakutakse õpilasele järelevalvet ning pedagoogilist juhendamist ja suunamist õppest vaba aja sisustamisel, koduste õpiülesannete täitmisel, huvitegevuses ning huvide arendamisel. Hoolekogu ettepanekul on kool koostöös vallavalitsusega kohustatud korraldama pikapäevarühma moodustamise. Pikapäevarühma töökorralduse ja päevakava kehtestab kooli direktor.\n1. jagu ÕPILASTE JA VANEMATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED, ESIMESE ÕPILASESINDUSE VALIMINE\n§ 17. Vastuvõtt\n(1) Õpilaste vastuvõtt kooli toimub õpilase, lapsevanema või eestkostja kirjaliku avalduse alusel.\n(2) Koolikohustuslik on isik (sealhulgas välisriigi kodakondsusega või määratlemata kodakondsusega isik, välja arvatud Eesti Vabariiki akrediteeritud välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni esindaja laps, kelle elukoht on Eestis), kes on saanud enne käimasoleva aasta 1. oktoobrit seitsmeaastaseks. Isik on koolikohustuslik kuni põhihariduse omandamiseni või 17-aastaseks saamiseni. Koolikohustuslike isikute üle arvestuse pidamist korraldab vallavalitsus.\n(3) Koolikohustuslik isik, kes terviseseisundist tulenevalt ei ole koolikohustuslikku ikka jõudes saavutanud õpingute alustamiseks vajalikku koolivalmidust, võib nõustamiskomisjoni soovitusel asuda koolikohustust täitma ühe õppeaasta võrra hiljem.\n(4) Vald tagab koolikohustuslikule isikule, kelle elukoht asub Kolga-Jaani valla haldusterritooriumil, võimaluse omandada põhiharidus. Elukohajärgse munitsipaalkooli määramise tingimused ja korra kehtestab vallavalitsus.\n(5) Kool rakendab abinõud vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamiseks, tehes koostööd vanematega, vallavalitsusega ning vajadusel politsei ning teiste ametiasutustega.\n(6) Õpilastele tagatakse õppetingimused ja lõunane toitlustamine, pikapäevarühma õpilastele õhtuoode.\n(2) Õppest puudumine on lubatud üksnes mõjuvatel põhjustel ja õppest puudumise teavitamise korra kehtestab kool kodukorras . Õppetundidest puudumise mõjuvad põhjused on järgmised:\n(4) Õpilasel on õigus moodustada koolis õpilasesindus, samuti moodustada ühinguid, klubisid, stuudioid ja ringe ja osaleda nende töös, mille sihid ja tegevus ei ole vastuolus kooli ja kodu kasvatustaotlustega.\n(5) Õpilasel on õigus pöörduda oma õiguste kaitseks õpetaja, direktori, hoolekogu, vallavalitsuse, riiklike järelvalveorganite, lastekaitseametnike või organisatsioonide poole.\n(6) Õpilasel on õigus saada sõidu- ja muid soodustusi Vabariigi Valitsuse ja vallavalitsuse poolt kehtestatud ulatuses ja korras.\n(7) Õpilasel on õigus saada meditsiinilist abi sotsiaalministri kehtestatud korras.\n(8) Õpilasel on õigus saada õpetajalt täiendavat ainealast juhendamist õpetaja üldtööaja piires.\n(9) Õpilasel on õigus saada tasuta koolilõunat.\n(10) Õpilane on kohustatud:\n3) lugupidavalt suhtuma kaasinimestesse, käituma väärikalt nii koolis kui väljaspool kooli, täitma kooli kodukorda;\n4) hoidma loodust ja elama keskkonda säästvalt;\n5) hoidma tema kasutuses olevat kooli vara;\n(1) Kooli õpilased moodustavad õpilaskonna, millel on õigus otsustada ja korraldada iseseisvalt, kooskõlas seaduste ja seaduse alusel antud õigusaktidega, õpilaselu küsimusi.\n1) moodustada liite ja organisatsioone teiste õpilaskondadega õigusaktides sätestatud alustel ja korras juriidilise isiku staatust omamata;\n(4) Õpilasesinduse moodustamise kord, õpilasesinduse õigused, kohustused ja vastutus ning töökord sätestatakse õpilasesinduse põhimääruses. Õpilasesinduse põhimääruse koostab õpilaskond, tehes selleks vajaduse korral koostööd direktori või direktori määratud koolitöötajatega.\n(5) Õpilaskond kiidab õpilasesinduse põhimääruse heaks õpilaskonna häälteenamusega. Õpilasesindus esitab õpilasesinduse põhimääruse kinnitamiseks direktorile. 30 päeva jooksul põhimääruse kättesaamisest arvates kinnitab direktor õpilasesinduse põhimääruse, kui see vastab seadustele, seaduse alusel antud õigusaktidele ja rahvusvaheliselt tunnustatud demokraatlikele põhimõtetele, või esitab kirjalikud põhjendused, miks põhimäärust ei ole võimalik kinnitada.\n(7) Esimese õpilasesinduse valimised korraldab direktor. Iga 5.,6.,7., 8., 9. klass esitavad lähtudes demokraatlikest põhimõtetest kuni kahe liikmelise esinduse õpilaseesindusse ja nendest moodustub kooli õpilasesindus. Õpilasesindus valib oma liikmete hulgast esimesel koosolekul esimehe ja aseesimehe.\n(8) Võimaluse korral võib kooli eelarves näha ette vahendid õpilasesinduse tegevuse rahastamiseks, arvestades õpilasesinduse ja õpilaste vajadusi.\n4) tegema koostööd kooliga õigusaktides sätestatud tingimustel ja korras;\n5) kasutama meetmeid, mida talle pakub kool või elukohajärgne vallavalitsus;\n(2) Kui vanem ei täida käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kohustusi, on vallavalitsus kohustatud kasutusele võtma vajalikud meetmed lapse õiguste kaitsmiseks.\n(3) Vanemal on õigus saada kooli tegevust ja kooli õppekava puudutavat teavet, osaleda kooli töös ja juhtimises hoolekogu liikmeks valitud vanemate kaudu, pöörduda õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidluste lahendamiseks õppenõukogu, hoolekogu või direktori, vallavalitsuse ja riiklike organite poole.\n(1) Koolitöötajad on pedagoogid ja teised töötajad. Käesolevas põhimääruses käsitatakse pedagoogidena direktorit, õppealajuhatajat, õpetajat, õpetaja abi ning teisi õppe ja kasvatuse alal töötavaid isikuid.\n(3) Koolitöötajate koosseisu kinnitab kooli direktor juhindudes Viljandi Vallavolikogu poolt kehtestatud vastavast korrast.\n[RT IV, 15.11.2018, 4 - jõust. 18.11.2018, rakendatakse tagasiulatuvalt 01.09.2018]\n(5) Koolitöötajatega sõlmib töölepingud direktor.\n(6) Pedagoogide, välja arvatud direktori, ametikohtade täitmiseks korraldab direktor avaliku konkursi, kui välislepingus ei ole sätestatud teisiti. Konkursi läbiviimise korra kehtestab kooli hoolekogu direktori ettepanekul.\n§ 22. Koolitöötajate õigused ja kohustused\n(1) Koolitöötajate õigused ja kohustused ja vastutus määratakse kindlaks töölepingute, ametijuhendite, töösisekorraeeskirjade, kooli põhimääruse ja muude õigusaktidega.\n(2) Koolitöötajatel on keelatud avalikustada teavet õpilase ja tema perekonna kohta.\n(3) Koolitöötajad on kohustatud andma teavet kooli direktorile ja vallavalitsuse sotsiaalnõunikule õpilase ebarahuldavast kasvukeskkonnast või lapse kehalisest, emotsionaalsest või seksuaalsest väärkohtlemisest.\n(4) Koolitöötaja tagab õpilaste tervise kaitse nende koolis viibimise ajal.\n(5) Koolitöötaja vastutab temale kasutamiseks antud õppevahendite ja muu kooli vara säilimise, sihipärase kasutamise ja korrashoiu eest.\n(6) Koolitöötaja jälgib kooli territooriumi, ruumide ja sisseseadete seisukorda, töökaitse- ja tuleohutuse vahendite korrasolekut ja rakendab abinõusid nende õigeaegseks remondiks.\n1) loob õpilaste õpetamiseks ja kasvatamiseks vajalikud tingimused. Pedagoogitöö baseerub lugupidaval suhtumisel lapsesse ja vanemasse;\n2) vastutab oma aine õpetamise ja õpilaste teadmiste eest;\n3) nõustab vanemaid õppe- ja kasvatusküsimustes;\n4) kuulub kooli õppenõukogusse.\n(8) Pedagoogide andmed kantakse Eesti Hariduse Infosüsteemi.\n§ 23. Õpetajate töötasu alammäära kehtestamine\nÕpetajate töötasu, sealhulgas klassijuhatamise tasu alammäärades lepivad õpetajatele atesteerimisel antavate ametijärkude kaupa üleriigiliselt kokku Vabariigi Valitsuse, üleriigiliste kohaliku omavalitsuse üksuste liitude ja õpetajate registreeritud ühenduste volitatud esindajad ning need kehtestab Vabariigi Valitsus.\n§ 24. Kooli juhtimine\n(6) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra kehtestab vallavalitsus.\n(7) Kooli direktoriga sõlmib töölepingu vallavanem või tema volitatud ametiisik.\n(8) Direktor on aruandekohustuslik kooli hoolekogu ja vallavalitsuse ees.\n(9) Direktor koostab ja esitab vallavalitsusele vastavalt õigusaktidega sätestatud korrale kooli eelarve eelnõu ja tagab kooli eelarve täitmise.\n(10) Direktor vastutab vallavolikogu poolt kehtestatud korra alusel kooli vara säilimise ja sihtotstarbelise kasutamise eest.\n(11) Direktor korraldab kooli õppenõukogu tööd, kutsub kokku koosolekuid ja nõupidamisi.\n(12) Direktor kinnitab käskkirjaga õpilaste kooli vastuvõtmise ja kooli nimekirjast kustutamise vastavalt õigusaktidega kehtestatud nõuetele.\n(13) Direktor sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab personaliga töölepingud ja tagab personalile ohutud töötingimused, tutvustab töötaja tööle võtmisel, samuti töötamise ajal töökorra-, töökaitse- ja tuleohutusnõudeid.\n(14) Direktor kinnitab käskkirjaga töösisekorraeeskirja ja muud kooli tegevust korraldavad dokumendid.\n(15) Direktor sõlmib lepinguid ning väljastab garantiikirju omaosaluse tagamiseks kooli eelarvevahendite piires ja tagab õigusaktidega ettenähtud aruannete koostamise ja esitamise.\n(2) Hoolekogu täidab talle seadustes ja nende alusel pandud ülesandeid ning teeb kooli pidajale ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks. Hoolekogu moodustatakse ja selle töökord kehtestatakse vallavalitsuse poolt hoolekogu ettepanekul .\n(3) Hoolekogu koosseisu kinnitab vallavalitsus. Hoolekogu koosseis on vähemalt 8-liikmeline. Põhikooli hoolekogusse kuuluvad kooli pidaja, õppenõukogu, vanemate, vilistlaste ning kooli toetavate organisatsioonide esindajad, kusjuures vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajad moodustavad enamuse hoolekogu koosseisust. Kui põhikoolis on moodustatud õpilasesindus, kuulub hoolekogu koosseisu täiendavalt õpilasesinduse nimetatud esindaja.\n7. peatükk FINANTSEERIMINE, MAJANDAMINE, ASJAAJAMINE JA JÄRELEVALVE\n§ 27. Vara valdamine, kasutamine ja käsutamine\n(1) Kooli vara moodustavad Kolga-Jaani valla poolt sihtotstarbeliselt kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.\n§ 28. Eelarve ja rahalised vahendid\n(1) Koolil on oma eelarve Kolga-Jaani valla eelarves.\n(2) Kooli eelarve tulud moodustuvad eraldistest riigi- ja vallaeelarvest, laekumistest eraõiguslikelt juriidilistelt isikutelt, annetustest ning kooli põhimääruses sätestatud kooli õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest.\n(3) Kooli eelarve kava projekti kohta annab arvamuse kooli hoolekogu enne eelarve kava esitamist vallavolikogule. Kooli eelarve kinnitab Kolga-Jaani Vallavolikogu vastavalt kehtestatud õigusaktidele.\n(4) Kooli raamatupidamist korraldab vallavalitsus ja revideerib volikogu revisjonikomisjon.\n§ 29. Asjaajamine\n(1) Koolis peetakse ja täidetakse kohustuslikke õppe- ja kasvatustöö alaseid dokumente vastavalt haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud loetelule ja vormidele.\n(2) Kooli asjaajamiskorra kinnitab direktor käskkirjaga kooskõlas Vabariigi Valitsuse määrusega.\n(3) Kool esitab oma tegevuse kohta statistilise ja tegevusaruande õigusaktidega kehtestatud tähtaegadel ja korras.\n(1) Riiklikku järelevalvet kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium või haridus- ja teadusministri ülesandel kooli asukohajärgne maavanem.\n(2) Teenistuslikku järelevalvet kooli ja direktori tegevuse õiguspärasuse ja otstarbekuse üle teostab vallavalitsus.\n8. peatükk KOOLI ÜMBERKORRALDAMINE, ÜMBERKUJUNDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMISE KORD\n§ 31. Kooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine\n(2) Kooli korraldab ja kujundab ümber ning tema tegevuse lõpetab vallavolikogu otsuse alusel vallavalitsus.\n(4) Kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsusest teatatakse kirjalikult koolile, õpilastele ja õpilaste elukohajärgsetele valla- või linnavalitsustele, lastevanematele, Haridus- ja Teadusministeeriumile ning maavanemale vähemalt viis kuud enne uue õppeaasta algust.\n§ 32. Põhimääruse muutmise kord\nKooli põhimääruse kinnitab, muudab, täiendab ja tunnistab kehtetuks vallavolikogu vallavalitsuse või kooli hoolekogu ja direktori ettepanekul.\nKäesolev määrus jõustub 1. detsembril 2010.


Hea kultuuriantropoloog peab olema empaatiline — Sirp\nTallinna Linnagaleriis on selle nädala lõpuni vaadata Kai Herkeli Tiibeti-teemalist näitust „Himaalaja lapsed”. Neli aastat tagasi oli Kai Herkelil väljas Kastellaanimajas fotoprojekt Tiibeti naistest, nii Hiina kui ka India poolelt. Nomaadliku eluviisiga mägikülade emad ja vanaemad unistasid, et nende lapsed ja lastelapsed saaksid hariduse, et siis oleks neil parem, kergem elu. Seekord on Kai Herkel keskendunud lastele, väikeses mägikloostris õppivatele lapsmunkadele. Kloostrikooli võib võrrelda ülikooliga, kogu elu kestva kõrgkooliga. Kuigi lapsed peavad tõusma hommikul kell neli, on nad teadlikud oma erilisest positsioonist ja valmis selle nimel ka raskusi taluma. Tallinna Linnagaleriis on välja pandud nii fotod kui ka video.\nSa oled Tiibetis mitmel korral varemgi käinud. Mis on Lamayuru kloostris nii erilist, et tegid sellest kunstiprojekti?\nOlen käinud Hiina Tiibetis ühe korra viis aastat tagasi. Mitu korda olen käinud India poolel Ladakhis. Minu huvi Tiibeti ja sealse kultuuri vastu sai alguse umbes kümme aastat tagasi, kui käisin esimest korda Indias. Esimest korda olin seal täitsa tavalise turistina, nagu iga teine talvel päikest otsima läinud eurooplane. Kohalike hindudega võrreldes olid tiibetlased hoopis teistsugused. Nad olid rahulikud, südamlikud ja abivalmis. Kui oli taksot vaja näiteks Goas, valisin tiibetlase, kuna teadsin, et nad on ääretult ausad ja jätavad teistele hingamisruumi. Sageli käisin tiibetlaste turul lihtsalt puhkamas. Kohalikud, Goa tiibetlased, hakkasid tänaval ja rannas tere ütlema, seejärel saime nendega jutule: küsisime, kus nad talvel elavad ja mida teevad, rääkisime käsitööst, väärtushinnangutest ja elust üldse. Elame küll planeedi eri poolel – mina tookord Eestis ja nemad Põhja-Indias Ladakhis –, aga leidsime ruttu ühise keele. Lamayuru kloostris on kool.\nMitte igas Himaalaja mungakloostris ei ole kooli. See on väga vana, XIII sajandist. Seal on põneva ajalooga meditatsiooni keskus. Esimest korda käisingi viis aastat tagasi Lamayuru kloostris koos Natalia Munatajeva ja laama Konchok Sangyasega. Olime kloostris neli-viis päeva suvise tantsufestivali aegu. Tol ajal võetud materjali kasutasin osaliselt ka nüüd ühes oma videos. Kunstiprojekti tegin Himaalaja lastest sellepärast, et see üks viis, kuidas teooriat kasutada. Teen lapsmunkade elust Helsingi ülikooli sotsiaal- ja kultuurantropoloogia erialal magistritööd. Kuna olen lõpetanud Eesti kunstiakadeemia, lubas mu Helsingi ülikooli antropoloogia professor kasutada EKAs omandatud oskusi ning ma võin magistritöö teha ka fotovõi videoprojektina. Kasutasin selle eelise ära, ostsin pileti Delhisse, sealt edasi Ladakhi pealinna Lehisse. Mind aitas palju laama Konchok Sangyas, ta helistas ka kloostrisse ette. Tegelikult oli kogu tema perekond mulle teoks.\nKaitsesid möödunud aastal kunstiantropoloogia alal magistrikraadi. Milliseid uurimisviise oled kasutanud „Himaalaja laste” tegemisel?\nKui kirjutasin Eesti kunstiakadeemia magistritööd Eesti väikesaarte naistest, nende mälestustest, siis kasutasin sama uurimismeetodit, mida hiljem ka Ladakhis. Tähtis pole oma ego näitamine, uurijana pean tooma välja uuritavate hääled, mõtted, nende seosed oma keskkonna ja kultuuriga. Nii lasin ma Himaalaja lastel endil kõnelda. Loomulikult võib sellele vastu vaielda, sest nii kunstnik kui ka uurija teeb alati valiku, mida lugejale, vaatajale näidata tahab, ja otsustab ka, millisest vaatenurgast seda esile tuua. Kuid siin tuleb mängu eetika: ma ei saa ei sõnas ega ka pildis, videos teha uuritavatele inimestele liiga. Lubasin ka kloostris, et kui järgmine kord tagasi tulen, võtan videoklipid kaasa. Ootan suurima huviga, mida nemad sellest arvavad, kuidas nad seda tõlgendavad. Minu meetod ei ole vaadata nende elu kui kaugelt kohale sõitnud euroopa naine, tahan, et kloostrielanikud ise oma elust võimalikult palju räägivad. Ka sellest, kui sügavalt täiskasvanute hoiakud laste ellu tungivad ja kuidas nende mõttemaailma kujundavad. Laste tegevuse fragmendid esitasin fotoseeriatena, kuna need on mällusööbinud hetked. Foto on kui meeldejääv nõelatorge, video annab edasi protsessi. Meelde jääb üldmulje, tunne. Nii mäletataksegi videost hoopis midagi muud kui fotost. Igal meediumil on oma ülesanne.\n„Himaalaja laste” eksponeerimisviis (väljapaneku kujundamine) viitab kordusele, suurelt plaanilt detailile üleminekule, sama tegevuse läbimängimine mitmel korral ja mitmete vahendite abil (foto, video, suur ekraan ning LCD-teleri variant) ehk tsüklilisele mõtlemisele. Kui palju oli Tiibetis näha lääneliku tarbimiskultuuri mõju?\nFotoprojekti eesmärk oli näidata, et loodus kuulub vahetult laste maailma, et loodus kujundab nende mõttemaailma. Miks ma kasutasin LCD-teleri väiksemat ekraani ning videoprojektori suurt plaani? See on nähtavasti mu oma aju kiiks. Videot, kus lapsed alles õppisid pilli mängima, laulma, tantsima, niiöelda harjutamise videot ei tahtnud suurelt näidata, sest see kuulub mu visuaalse päevaraamatu juurde. Kordust kasutasin sellepärast, et nende ajakäsitlus erineb eurooplaste omast. Aga see on pikem teema. Lääne tarbimiskultuur ei pea sellistes tingimustes lihtsalt vastu: Himaalaja tuuled ja ilmastikuolud söövad lääne massitarbimise objektid üsna ruttu välja. Õnneks.\nSa kavatsed ka sel suvel Tiibetisse minna. Kuhu täpsemalt ja mida on seejärel oodata?\nLähen tagasi samasse kloostrisse ja teen oma uurimust edasi. Film on veel tegemata. Ka uurimus on poolik. Üks mu soov on lasta lastel endal fotosid teha: tahan teada, mida nemad ise oma kloostris ja külas nii tähtsaks peavad, et tahaksid seda jäädvustada.


Ehituses kiireim palgatõus\nKui Eesti ehitusettevõtted ei suuda ka tulevikus paremaid töömehi kinni hoida, siis on meile oodata odavat kaadrit Venemaalt või Ukrainast.\n?Ma nägin seda palgatõusu kindlalt ette, kunagi ei ole ehitussektoris palgakasvu surve olnud nii suur kui aastal 2004,? ütles Eesti Ehitusettevõtjate Liidu tegevdirektor Tarmo Lige. Põhjuseks on tema sõnul see, et ehitussektoris läheb hästi ja tööjõupuudus on suur.\nSelle aasta kolmandas kvartalis kasvasid ehitajate brutopalgad ligi 20%, samal ajal oli üldine keskmise palga kasv veidi üle 9%. Keskmine palganumber oli ehitajatel 7700 krooni kuus, üldiselt oli see aga napilt üle 7000 krooni.\n?Praegu oleme jõudnud sinnamaale, kus sellist tegurit ei leiagi, mis ehitajate palka n-ö kontrolli all hoiaks,? ütles ehitusfirma Koger & Partnerid nõukogu esimees Andres Koger.\nASi FKSM juhatuse esimehe Kaido Fridolini sõnul on palgatõusu taga esiteks Euroopa Liidu piiride avanemine, mistõttu teenuste ning tööjõu liikumine on läinud oluliselt vabamaks. Palgatasemed, mida sealpool pakutakse, mõjutavad kindlasti ka siinset taset.\n?Teine asi, mis võib mõjutada, on maksuameti tõhus töö ümbrikupalkadega,? lisas Fridolin.\nLige hinnangul võib palkade jätkuv tõus viia ka selleni, et ollakse sunnitud tooma Eestisse odavamat võõrtööjõudu. ?See on aja küsimus,? sõnas ta.\nKa Fridolin nimetas seda ?täiesti võimalikuks ja reaalseks stsenaariumiks?.\nPeamisteks võõrtööjõu kasutamise motiivideks on ehitusmahtude jätkuv kasv ja ka suurenev tööjõu väljavool, eriti spetsialistide osas. ?Paraku lähevad need paremad,? lausus Lige. Ka tekib surve tellijate poolt, kes ei ole nõus rohkem maksma.\n?Varem või hiljem see tuleb,? ütles ASi Harju Ehitus juhataja Aare Neudorf, kommenteerides võõrtööjõu kasutuselevõttu Eestis. ?Palga surve tingib selle.? Tema sõnul on ka siin juba kuulda olnud, et mõned alltöövõtjad on toonud näiteks Ukrainast töölisi.\n?Kui eesmärgiks oleks palga kasv peatada, siis võiks ju mõelda võõrtööjõu peale,? ütles Andres Koger. ?Usun siiski, et kõik asjad loksuvad iseenesest paika ning ehitajad, kellel täna on tõesti palju tööd, väärivad seda, mida nad saavad ja enamgi veel.?\nTööjõu probleemi kinnitas ka Tallinnas Pärnu maantee viadukti kõrval valmiva büroohoone objektijuht Ikko Lee ASist FKSM. ?Kvaliteettööjõud, seda hakkab Eestis väheseks jääma.? Eriti raske on tema sõnul leida näiteks oskuspuuseppi. Ühtegi võõrtöölist praegu siiski objektil töötava 40 ehitaja seas pole, kuid Lee sõnul võib tulevikus selline vajadus tekkida.\nAndres Kogeri hinnangul kasvab ehitajate palk samas tempos ka järgmisel aastal. ?Ehitusmahud ei vähene ning välismaale siirdujate arv kasvab,? selgitas ta.\nEri hinnangutel võib praegu Soomes ehitustel töötada ametlikult tuhat eestlast ja n-ö mustalt teist sama palju.\n?Praegu on Soome ehituses ametlikult võõrtööjõudu 2400 inimest ja neist võib eestlasi olla tuhande ringis,? rääkis Soome Ehitustööliste Liidu juht Kyösti Suokas. Palju on ehitajaid endise Nõukogude Liidu aladelt ja Poolast, mujalt vähem, lisas ta.\nSoome Ametiühingute Keskliidu projektijuhi Eve Kyntäjä hinnangul võib umbes sama palju Eesti ehitajaid töötada ka mustalt, kuid täpsed andmed selle kohta puuduvad. Viimasel ajal võib eestlaste arv Soome ehitustel olla suurenenud, ehkki ametlikult tööloaga töötavate ehitajate arv on pärast Eesti Euroopa Liitu astumist järsult langenud. Näiteks sai selle aasta maist augustini ehk nelja kuuga ametliku Soomes töötamise loa 119 eestlast, neist 78 üldehitajat, 26 puuseppa, 8 keevitajat ja 7 müürseppa. Eelmisel aastal samal ajavahemikul oli loa saanute arv 528. Kyntäjä sõnul on põhjus selles, et nüüd tuleb enamik Soome tööle kas rendifirmade kaudu või alltöövõtjatena, kes tööluba ei vaja. Neile makstakse sageli ka Eesti palka, mis jääb Soome omale mitu korda alla, ja selle pärast on olnud palju pahandusi.\nHiljaaegu kuulutasid Soome ametiühingud boikoti Eesti firmale M.R. Projekt, mille kaks töölist tegid seal lammutustöid. Soome ehitajate kollektiivleping näeb ette 1673 euro ehk 26 098 krooni suuruse kuupalga maksmist, kuid M.R. Projekti töölised said töölepingu järgi veidi alla 2000 krooni kuus. Ettevõte oli sunnitud nad koju tooma. Firma tegevjuhi Priit Mullamaa sõnul said mehed, keda kokku töötas Soomes neli, koos lisatasude ja päevarahadega siiski 10 000 ? 14 000 krooni kuus kätte. Tema sõnul sai ta Soome ametkondadelt vastakaid vastuseid: ühed ütlesid, et Eesti firma peab maksma seal kohaliku palgataseme järgi, teised ? et ei pea sellega arvestama, sest sotsiaalmaks nende töötajate pealt laekub Eestisse. Mullamaa sõnul on firmal Soome tellijaga plaanid pikema aja peale ja ta loodab, et erimeelsused ametiühingutega saavad peagi lahendatud.\nPraegu Helsingi lähedal Espoos eramaju ehitav Tartu mees Marek Eskor on Soomes tööl juba kolmandat aastat. Varem oli ta Eesti firma hingekirjas ja sai pisut väiksemat palka, kuid sel aastal sai temast Soome firma töötaja ja ka palk tõusis. Täpset summat ei soovi noormees öelda, kuid kinnitab, et saab kuus kätte üle 30 000 krooni. Samas firmas on ametis veel 15 eestlast. Elamistingimused on Eskori sõnul head, tööpäeva vältel on kaks kohvi- ja üks lõunapaus. Praegu on tööd vähem, kuid suviti saab ka pikemaid päevi tehtud ja laupäeviti tööl käidud, siis on ka teenistus suurem, rääkis ta.\nAastase väikelapse isal on enda sõnul raske kodust nii kaugel tööl käia, sest peret näeb kuu või paari järel. ?Aga mul on Eestis nii suured kohustused võetud, et muidu ei tule rahaga välja,? lausus ta ja lisas: ?Kui kodus saaks samaväärse töökoha, tuleks kohe tagasi.? Praegune umbes 20 protsendi suurune palgatõus Eestis teda ei rahulda.\nProbleemid kvalifitseeritud ehitustööliste nappusega Leedus on sundinud firmasid palka tõstma ning Ukrainast ja Valgevenest töölisi tooma.\n?1. maist on näiteks meie firmast lahkunud 25 müürseppa ja betoonitöölist, mis on iga kümnes tööline,? rääkis Leedu ehitusfirma Ranga IV turundusdirektor Dita Purliene.\nPaljud on asjad pakkunud ja välismaale parema palga peale läinud.\n?Jah, me hakkasime ka oma firmas juba aasta algusest palka tõstma,? jätkas Purliene, ?selle aastaga kasvavad meil palgad 20?25%.? Üheltpoolt on eesmärk töölisi kinni pidada, teisalt on järsult kasvanud ka ehitustööde mahud.\nPurliene arvab, et Ranga IV ehitustööliste palgad on Leedus ühed paremad ? keskmiselt 2200 Leedu latti ehk 9966 krooni kuus. Teistel olevat palgad umbes kolmandiku võrra väiksemad. Keskmiselt on palgad ehituses tõusnud 15% ning ehituskulud 5%.\nLisaks kasvab ettevõtjate surve Leedu ametivõimudele, et puudu olevaid töölisi saaks rohkem palgata Valgevenest, Ukrainast ja Venemaalt.\nHiljuti kirjutas Leedu majandusleht Verslo ?inios, et Leedu ehitusfirmast Murena saab esimene, kes ?impordib? välismaalt töölisi Leetu püsivale tööle. Lühiajaliste lepingutega on venelased, ukrainlased jt Leedus juba ammu tööl olnud.\nEhitusfirma juhi Valdas Smalinskase sõnul on Leedus praegu eriti suur puudus betoonitöölistest ja müürseppadest. Võõrtööliste palkamist plaanivad ka ehitusfirmad Paneve?io statybos trestas ning Constructus, kirjutas leht.\nTuleval aastal võib Leedu migratsioonikvooti tõsta, sest tööjõunappuses on ka teiste elualade ettevõtted ning leedulased on agarad välismaal tööd otsima. Suurbritannias töötavast 87 200st ELi kümne uue liikmesriigi kodanikust on leedulasi 14 590.\nSotsiaalminister on pakkunud väljavoolu ohjamiseks ka alampalga tõstmist 2265 kroonilt 2718-le. Tänavu on seda kord juba tehtud ? enne ELiga ühinemist tõsteti alampalk 2038 kroonilt 2265-le.\nVõõrtööjõu kaardistamine Stockholmi piirkonna ehitustel näitas, et Balti riikide ehitustöölistest kohtab esimeses järjekorras leedulasi.\n?Eestlasi pole ma peaaegu üldse kohanud,? ütles Rootsi ehitustööliste ametiühingu Byggettan ombudsman Lars-Göran Bromander. Eestlasi on tema sõnul peamiselt näha Eestis toodetud puitmajade ülespanekul. Ka polnud ta kuulnud probleemidest.\nKõige rohkem on Balti riikidest leedulasi. Kokku hinnatakse võõrtööliste arvuks Rootsi ehitusel ca 4000 inimest.\nEsimene tõsisem vastasseis on Byggettanil tekkinud aga Läti ehitusfirmaga Laval un partneri. Suvel Stockholmi lähedal koolimaja renoveerimist alustanud Läti firma pole nõustunud Rootsi ametiühinguga kollektiivlepingut sõlmima ega maksa töölistele palka Rootsi palgataseme järgi.\nLäti töölised saavad keskmiselt 126 Eesti krooni tunnist, samas kui Rootsi ametiühingud nõuavad palgaks vähemalt 230?253 krooni.\nRootsi ametiühingud ähvardavad Läti firmat blokaadiga, kui palk ei tõuse. Läti firma advokaat on aga valmis Rootsi ametiühingute peale kaebama kuni Euroopa kohtuni välja, väites, et ametiühingud rikuvad ELi printsiipi kaupade ja teenuste vabast liikumisest.


Rahvatervise Akadeemia Laps ei söö - millal tunda muret? - Rahvatervise Akadeemia\nMe kõik soovime, et lapsed oleks uutele toitudele ja maitsetele avatud ning võtaks need lihtsasti omaks. Ometigi kuuleb sageli vanemaid kurtmas, et nende laps ei söö piisavalt mitmekülgselt või keeldub toidust. On vanemaid, kes loevad lapsele meelepäraseid toite üles vaid ühe käe sõrmedel ja neidki, kes muretsevad söömise pärast koolis või lasteaias, sest peamisteks valikuteks on leib ja piim. Kuid millal on põhjust lapse toidukäitumise ja valiva söömise üle muret tunda ning millal abi ja nõuandeid otsida? Kas lapse valikuline söömine läheb ise ajaga mööda või võivad sel olla pikaajalised mõjud?\nKas mu laps on toidu osas ülemäära valiv?\nSellele aitab vastata pilguheit lapse toiduvalikutele ja -kordadele. Millised on lapse toidukorrad päeva jooksul? On seal pigem väikeste kogustega näksimised või kindlad toidukorrad? Toitumisnõustajana palun üles kirjutada lapse toidud ja toidukorrad. Nii on olnud juhuseid, kus vanem, kes on muretsenud, et laps ei söö piisavalt, vaatab menüüd ja tõdeb, et tegelikult on toidusedelis täiesti arvestatav varieeruvus. Teistel juhtudel saab aga kinnitust, et lapse valikud on kõike muud kui mitmekülgsed ja muretsemiseks on tõesti alust.\nVanemana on hea teada, et lastel ongi perioode, mil nad keelduvad varem meeldinud toidust või uute toitude osas ollakse ettevaatlikumad – see on täiesti normaalne! Enam tähelepanu tuleks pöörata, kui valiv käitumine süveneb, menüüd muutuvad üha kitsamaks ning toidukorrad ärevamaks.\nKui sa tunned muret oma lapse valiva söömise üle, tasuks mõelda:\nmillised on toidud, mida mu laps sööb? Pane kirja, mida laps hea meelega sööb – nii toidud kui toiduained. See annab päris hea pildi selle kohta, kui lai või kitsas on lapse menüü. Väga informatiivne on jälgida lapse isu ka päeva lõikes ning seoses näksimiste ja magusate toitudega.\nmillised toidugrupid on lapse menüüs esindatud?\nkas ja kuidas on lapse söömiseelistused võrreldes varasemaga muutunud?\nkas lapsel on toiduga seoses füsioloogilisi kaebusi (nt kõhuvalud, kõhulahtisus vm)?\nmilline on lapse toidust keeldumine ja kuidas reageerid sina vanemana sellele?\nmilline on lapse emotsionaalne seos toidu ja toidukordadega?\nAbi ja konsultatsiooni tasub kindlasti paluda juhtudel, kui:\nlaps keeldub toidust enam kui kuu jooksul\nlapse söömisajad on pikenenud ning lapse isu ja huvi toidu vastu on vähenenud\nlapse sööma saamiseks on vaja ta tähelepanu mujale suunata\nsöömine ei ole eakohane\nlapse toiduvalikus on vähem kui 15 toiduainet\nlapsel tekib toiduga seoses tugev hirm või öökimistunne\nlaps on tundlik teatud toidu tekstuuride, lõhnade, värvide suhtes\ntoidukorrad on stressirohked ning meenutavad lakkamatuid toidulahinguid vanema ja lapse vahel.\nLoomulikult on põhjus konsultatsiooniks ka vanema kõrgenenud mure ja ärevus lapse toiduvalikute osas, sest koostöös spetsialistiga võib leida viise ja lahendusi, kuidas toiduga seotud ärevust vähendada – nii lapsel kui vanemal. Ning teinekord ongi vaja kinnitust, et muretsemiseks pole põhjust ja mõne väikese nüansi muutmisega on võimalik pere ühised söögikorrad muuta rahulikuks ja stressivabaks.\nPüsiv toiduvalikute piiramine võib viia toitainete puuduse, kehakaalu languse ning kasvu ja arengu pidurdumiseni. Samas võib teatud toidugruppide väljalülitamine ja teiste toidugruppide eelistamine kehakaalu hoopis tõsta. Lapseea ülekaalu teemal on palju räägitud kuid kahetsustundega peame tõdema, et olukord ei ole aastatega paranenud. Vastupidi – ülekaaluliste laste ja noorukite arv pigem tõuseb. Vanarahva ütlus „paks laps ilus laps“ ei ole enam isegi naljatledes kohane, sest ülekaalulisetel lastel kujuneb suurema tõenäosusega täiskasvanueas II tüübi diabeet või muud südameveresoonkonnahaigused nagu kõrge vererõhk või düslipideemia.\nAlakaalulisuse korral on üsna selge, et organismil on suure tõenäosusega puudus ka paljudest olulistest toitainetest. Kuid sarnane olukord võib olla ka ülekaalu korral. Nii kujuneb olukord, kus laps või nooruk on piisavas või ületoitumuses kuid piiratud toiduvalikute ja väljalülitatud toidugruppide tõttu on organism toitainete vaeguses. See omakorda nõrgestab immuunsüsteemi, viib tasakaalust välja soolestiku mikrobioota, rääkimata lapse arenguks ja ajutegevuseks vajalike toitainete puudusest, mis võivad mõjutada lapse keskendumisvõimet, mälu ning isegi meeleolu ja tujusid.\nKui sul on mure või küsimusi lapse söömise osas, ootame sind koolitusele Selektiivne ja sensoorne söömishäire lastel. Koolitus hõlmab enamlevinud probleeme ja lahendusi laste mitmekülgselt sööma suunamiseks.


September 2014 Twitter Saada tasuta 9 / 17 / 14 - Fitness hinnaalandus\nAvaleht » Meened » September 2014 Twitter Giveaway Valid til 9 / 17 / 14\nSeptembri 2014 vidistama laskma\nAnname õnnelikule võitjale T-särgi taevas Blue Fitness soodushinnaga!\nSee andmeside on paigutatud meie vidistama lehele @FitnessRebates\nT-särgi võita võitmiseks peate uuesti postitama\nRT, et võita sinine http://t.co/Y3KcbB9IGm Särk! Üks võitja valitakse 9 / 17 / 14 #Ära andma #Giveaways pic.twitter.com/lGuowy1LM8\n- tasulised hüvitised (@FitnessRebates) September 9, 2014\nSellel septembril on 2014i Twitteri annetus lubatud 9 / 17 / 14. Üks õnnelik võitja valitakse!\nÕnne kõigile! Ärge unustage, et sildi meile (@FitnessRebates) Twitteris / Instagram'is, kes kannab oma fitnessi hinnaalandust. Kasutage Hashtag #FitnessRebates\nKommenteeri allpool, miks te arvate, et peaksite meie septembri 2014i vidinaid andma


Kilpnäärme alatalitus 19.12.18 / Endokrinoloogia\nTere!Olen võtnud aastaid 50 mikrogrammi l-thyroxini 1,5 tabletti.Nüüd tegin TSH proovi,mis näitas 4,14.Kas peaksin suurendama l-thyroxini annust?Perearst arvab,et pole vajadust.Minul aga tekkis kahtlus kuna lugesin internetist soovitust TSH allapoole saada.Palun teie poolset kommentaari.\nFertiilses eas naiste puhul soovitatakse asendusravi foonil taotleda TSH vahemikku 1-2,5 mIU/l, kuna see on rasestumisele soodsaim vahemik. Kui naine on menopausis, on soovitus hoida TSH lihtsalt normi piires.\nTeie veel menopausi ikka jõudnud ei ole. Kui soovite lähiaastatel rasestuda, peaks TSH kindlasti olema madalam kui 4,14 mIU/l. Kui rasestumisplaane ei ole, on see Teie ja raviarsti otsus, millised eesmärgid seate.


Vooremaa Mustvees tänati kuraditosinat medaliga koolilõpetajat\nMustvees tänati kuraditosinat medaliga koolilõpetajat\nMaavanem Viktor Svjatõšev ja omavalitsuste liidu juhatuse esimees Toivo Tõnson olid reedel Mustvee kultuurikeskusse kutsunud kakskümmend üheksa maakonna õppurit, kes lõpetavad sel aastal kooli väga heade tulemustega. Kolmeteistkümnel nende hulgast on aastahinded nii head, et nad pälvivad medali — kuus kuldse ja seitse hõbedase.\n“Minge metsa,” soovitas tublidele abiturientidele tervituskõnes maavanem, mõeldes sellega, et noored võiksid enne uusi vaimseid pingutusi ja edasiõppimist ka looduses aega veeta. Veel tõi maavanem võrdluse teadmistepagasi ja pähklite vahel. “Pähklil, nagu ka teadmistel, on kõva kest, kuid pehme ja maitsev sisu,” julgustas maavanem tublisid koolilõpetajaid püüdlustelatti mitte madalale laskma, vaid teadmisi omandades edasi pürgima.\nKulda väärt isa ja tütar\nTänavu on võrreldes möödunud aastaga maakonna koolides medaliga lõpetajaid peaaegu poole vähem, kuid siiski on hea tõdeda, et õppurid viitsivad pingutada ja mõlemat värvi medaleid oli sel korral enam-vähem pooleks. Sel aastal olid tublimad Jõgeva gümnaasiumi ja Palamuse gümnaasiumi õpilased. Jõgeva gümnaasiumi lõpetab tänavu kolm kuldmedali ning üks hõbemedaliga, Palamuse lõpuklassist saab kolm lõpetajat hõbeda ja üks kulla.\nJõgeva gümnaasiumi kuldmedalist Merilyn Saksing tunnistas, et hakkas medali peale mõtlema alles sel aastal. “Kümnendas ma ei tulnud selle pealegi, et võiksin kooli medaliga lõpetada,” meenutas Merilyn, kuid otsustas enda sõnul viimasel õppeaastal kindla peale välja minna ning pingutada. Merilyni isa, SK Tähe peatreener Marko Saksing ei varjanud, et on tütre saavutuse üle väga õnnelik. Samas tunnistas ta, et ise nii tubli ei olnud, kui 1991. aastal sama kooli lõpetas. Siiski toob ta kõige kirkamaid medaleid koju saalihokivõistlustelt.\nOsadel plaanid tehtud, teised veel mõtlevad\nÕppeainetest peab Merilyn enda jaoks üheks lihtsamaks matemaatikat. Keeruline oli tema sõnutsi keemia. “See ei pea paika, et kui oled matemaatikas tugev, siis oled igas reaalaines tugev,” tõdes Jõgeva gümnaasiumi abiturient. Edasi on Merilynil plaanis minna Tartu Ülikooli juurat õppima, kuid millist ametit ta tulevikus omada sooviks, ei osanud ta veel praegu öelda “Kõigepealt on tarvis kooli sisse saada,” jäi neiu realistiks.\nSel aastal ainuke medaliga lõpetav noormees tuleb Jõgeva ühisgümnaasiumist. Hõbemedali vääriliselt õppinud Marko Manglus tunnistas, et medaliga lõpetamist ta endale eesmärgiks ei seadnud, lihtsalt hinded kujunesid nii. Noormees rääkis, et kõige keerulisemaks aineks on talle matemaatika, inglise keele õppimiseks ei pidanud aga üldse pingutama, see tuli nagu iseenesest. Veel ei ole Marko mõelnud, mida edasi õppima minna. “Eriala võiks olla reaalainetega seotud,” ütles ta.


KLIIMAMUUTUSED: KAOTAJAD TAIMED - BIOSCIENCES - 2021\nKliimamuutused: kaotajad taimed\nGeneetiline kitsaskoht ja kõrge spetsialiseerumine võivad takistada taimede kohanemist\nKliimamuutused võivad drastiliselt muuta maakera taimestikku. © Romolo Tavani / mõttekoda\nVäga spetsialiseerunud ja geneetiliselt mitte eriti paindlikud: on olemas selliseid taimeliike, mille kliimamuutus oma praeguse kiirusega tekitab ilmselt ületamatuid väljakutseid. Seda on nüüd teadlased näidanud kahte tüüpi vahtkressi osas. Need kaks liiki on oma arengu käigus kaotanud geneetilise mitmekesisuse ja pealegi leidub neid piiratud elupaigas - see võib olla nende saatus tulevikus.\nKliimamuutused muudavad tulevikus meie planeedi elupaiku drastiliselt. See kehtib ka taimede maailma kohta. Teadlaste hinnangul on suureneval soojenemisel paljudes piirkondades negatiivne mõju kohalikule bioloogilisele mitmekesisusele. Neile, kes ei suuda uute tingimustega kohaneda, tuleb paratamatult järele anda.\nKohanemine kui väljakutse\nKuid millised taimed osutuvad selle väljakutse taustal tõelisteks adaptiivseteks kunstnikeks - ja kes kaotavad? Hohenheimi ülikooli populatsioonigeneetikud Karl Schmid on seda küsimust nüüd uurinud, kasutades kahte tüüpi vahukoore Arabidopsis pedemontana ja Arabidopsis cebennensis näidet.\nRistõielised kasvavad eelistatavalt padrunite lähedal Itaalia Alpides või Prantsuse Cévenneses ning on teadlaste sõnul väga konkreetse taimeliigi näidismudel: "Praeguses olukorras näivad kliimamuutused edenevat nii kiiresti, et nendel taimedel on vaid väike kogus Sul on võimalus: sa lihtsalt surid välja. "\nSpetsialistidel on raske\nKuid miks on kahe kressiliigi taimed globaalse soojenemise eeldatavad kaotajad? Nagu Schmid ja tema kolleegid teatavad, on sellel kaks peamist põhjust. Ühest küljest on taimed hukule määratud nende tugeva spetsialiseerumise tõttu: "Need kaks liiki on endeemilised, seega on neil väga väike levikuala. Lisaks õitsevad nad ainult teatud tingimustel: nad ei talu sooja temperatuuri ja vajavad palju vett, kuna suudavad seda ainult halvasti säilitada, "ütleb Schmid. kuva\nLisaks on mõlemad liigid vaevu vastupidavad vaenulikele putukatele ja sellistele haigustele nagu hallitus. Siiani pole see olnud probleemiks jahedates, vesirikastes mägipiirkondades, kus need kaks liiki esinevad. Kuid kliimamuutuste tõttu tõusevad ka siin temperatuurid. Tulemus: kahjulikud putukad ja patogeenid tungivad kõrgematesse ja kõrgematesse kohtadesse.\nGeneetilise mitmekesisuse puudumine\nSpetsialistide jaoks oleks nende elupaiga muutmine seetõttu vähem lihtne kui taimede puhul, mis saavad hakkama erinevate tingimustega ja on vastupidavamad. Ainus lahendus vahutamisprotsessidele: nad peavad geneetilise muundamise abil oma uue keskkonnaga kohanema.\nKuid see peaks olema mõlemale liigile potentsiaalselt lahendamatu ülesanne. Näiteks leidsid teadlased, et eriti ühel kahest liigist on väga väike geneetiline mitmekesisus. See näitab, et liik on oma evolutsiooni käigus läbinud niinimetatud geneetilise kitsaskoha. Juhuslike valikuprotsesside tõttu kaob suur osa geneetilisest mitmekesisusest. Tulemuseks on vähem kohanemisvõimeline elanikkond.\nTeise küüsis oleva kressi hinne on pisut kõrgema geneetilise mitmekesisusega. Kuid see on tavalisem palju väiksemas elupaigas kui tema sugulane. Isegi väike populatsiooni suurus on meeskonna sõnul tegur, mis võib liike mõjutada. Mõlemad liigid on seega keskkonnamuutuste jaoks halvasti põhjustatud, soovitab Schmid.\n"Kui ootuspäraselt nõuab kliimamuutus kiiret geneetilist kohanemist, võime eeldada, et need kaks liiki seda ei tee, " lõpetas ta.\nKas pääsete ületamisega?\nSelleks, et muuta vahutavad põllukultuurid kliimamuutustele sobivaks, proovisid teadlased neid kahte liiki ristata omavahel seotud Arabidopsise liikidega. Kuid katse oli ebaõnnestunud. Ainult koos tegid kaks isa viljakaid järglasi. Ristumine teiste liikidega ei näi olevat väljapääs geneetilisest ummikseisust.\nTulevikus soovivad Schmid ja tema kolleegid vahu perekonna ajalugu ja füsioloogilisi omadusi veelgi uurida, et saada rohkem teada nende tugeva spetsialiseerumise põhjuste ja kohanemisvõime kohta.\n(Hohenheimi ülikool, 10. mai 2017 - DAL)


40 RON et USD ᐈ Teisenda L40 Rumeenia leu sisse USA dollar\nRON et USD\n40 RON et USD\nTe olete konverteerinud 40 🇷🇴 Rumeenia leu et 🇺🇸 USA dollar. Summa sõnades: nelikümmend (Rumeenia leu). Kõige täpsema tulemuse näitamiseks kasutame rahvusvahelist vahetuskurssi. Valuuta konverteerimine 40 RON et USD. Kui palju L40 Rumeenia leu et USA dollar? — $9.071 USD.Vaata tagasikäik USD et RON.Võibolla võite olla huvitatud RON USD Ajalooline diagramm, ja RON USD Ajaloolised andmed vahetuskursi. Julgelt proovida teisendada rohkem...\nRON – Rumeenia leu\nTeisenda 40 Rumeenia leu et USA dollar\nHindamise järgi: $0.227 USD (-0.000524)-0.230%\nInverse: L4.410 RON\nKas sa teadsid? Aasta tagasi, sellel päeval valuutakurss Rumeenia leu et USA dollar oli: $0.238. Sellest alates on vahetuskurss vähenes aastaga -0.0115 USD (-4.83%).\n50 Rumeenia leu et USA dollar100 Rumeenia leu et USA dollar150 Rumeenia leu et USA dollar200 Rumeenia leu et USA dollar250 Rumeenia leu et USA dollar500 Rumeenia leu et USA dollar1000 Rumeenia leu et USA dollar2000 Rumeenia leu et USA dollar4000 Rumeenia leu et USA dollar8000 Rumeenia leu et USA dollar1 Malaisia ringgit et Kanada dollar3000 Trinidadi ja Tobago dollar et USA dollar1 Brasiilia reaal et USA dollar4000 Iraagi dinaar et euro179 Austraalia dollar et USA dollar1 USA dollar et Tai baat1 Armeenia dramm et USA dollar33000 USA dollar et Hiina jüaan2500 USA dollar et Hiina jüaan50 Bogcoin et USA dollar1700 USA dollar et Kanada dollar37.7 USA dollar et Kanada dollar1 XanaxCoin et Venemaa rubla3870 Norra kroon et Iraani riaal\n40 Rumeenia leu et USA dollar40 Rumeenia leu et euro40 Rumeenia leu et Suurbritannia naelsterling40 Rumeenia leu et Šveitsi frank40 Rumeenia leu et Norra kroon40 Rumeenia leu et Taani kroon40 Rumeenia leu et Tšehhi kroon40 Rumeenia leu et Poola zlott40 Rumeenia leu et Kanada dollar40 Rumeenia leu et Austraalia dollar40 Rumeenia leu et Mehhiko peeso40 Rumeenia leu et Hongkongi dollar40 Rumeenia leu et Brasiilia reaal40 Rumeenia leu et India ruupia40 Rumeenia leu et Pakistani ruupia40 Rumeenia leu et Singapuri dollar40 Rumeenia leu et Uus-Meremaa dollar40 Rumeenia leu et Tai baat40 Rumeenia leu et Hiina jüaan40 Rumeenia leu et Jaapani jeen40 Rumeenia leu et Lõuna-Korea vonn40 Rumeenia leu et Nigeeria naira40 Rumeenia leu et Venemaa rubla40 Rumeenia leu et Ukraina grivna\nVahetuskursid uuendatud: Tue, 18 Feb 2020 00:50:04 +0000.


Eesnäärme ravi ja nõuanded - Must köömen meeste prostatiit\nEesnäärme ravi ja nõuanded\ndrug and alcohol treatment centers Erinevalt ägeda kroonilise prostatiidi\nAntibiootikumid tapavad prostatiidi Ultratone eesnäärme adenoomi, Aloe vastu prostatiidi periood taastusravi pärast eesnäärme operatsiooni. Kuidas näidata kivi eesnäärme Eesnäärme stimulaatorid tüüpi, mis põhjustab eesnäärme luuvalu eesnäärmevähi.\nNõuandeid lapse kasvatamiseks (0–1,5 a) – mida osta jm põie eesnäärme suurenemine\nBakteriaalne prostatiit tavanik nimi on ravim eesnäärmevähi, Eesnäärme massaaži abikaasa sõrme alla millised sümptomid Eesnäärme healoomulise. Toitu vesiculitis eesnäärme adenoomi vastunäidustused kirurgia, prostatiidi kodus prostatiit ja pea peenise.\nhelp with alcoholism - Help for family and friends of an Alcoholic - alcoholics advise kui võimalik ja kui ravida eesnäärme adenoom folk õiguskaitsevahendeid\nSanatoorsete eesnäärme raviks prostatiit uus lähenemine, kas on võimalik seksida prostatiidi velosidene ja eesnäärme. Ennetusravi eesnäärme mittebakteriaalse Kroonilise prostatiidi ravi, Kas ma saan juua alkoholi pärast prostatiidi Gentos BPH.\nBai Lan Hiina Massaaž - loomulik tee tervise juurde Allergia sümptomid pärast eesnäärme\nHormonaalsed meditsiinis eesnäärmevähi pikamilon ja BPH, prostatilen pillid, mis mis on vajalik juua tabletid prostatiit. Eesnäärme eemaldamist kivid ravi eesnäärme sügelus, tõhusate ravimite prostatiidi meeste nimekiri Kanepi suitsetamine juures prostatiidi.\nJookse Ravi Eest (Run From the Cure by Rick Simpson) Eesti Keeles! Mis on tsütoloogia eesnäärme\nProstatiit joogivesi kaaliumi oroaat prostatiidi, sinusuguseid prostatiit töödeldud kui ravida prostatiidi millist ravimit. Prostatiit mõju naiste alkoholi mõju eesnäärmevähi, prostatiidi Kegel harjutused prostata-spetsiifilise antigeeni psa.\nHammaste pesu õpetus - Sakala Hambaravi stimulaator prostatiidi\nTai trances eesnäärme massaaž Katse eesnäärmevähi, sellest, mida võib minna koheselt prostatiit BPH ravivõimlemine. Folk õiguskaitsevahendid Prostamol küünlad meeste prostatiidi foto, ravimitena põie ja eesnäärme Eesnäärmevähk ravi humala.\nFood as Medicine: Preventing and Treating the Most Common Diseases with Diet leukotsüüdid 1-3 eesnäärmes\nEesnäärmevähi raviks folk õiguskaitsevahendeid kõige kasulikum eesnäärme, kuidas võtta mustamine meestel eesnäärme healoomulisest odavamad preparaati prostatiidi. Eesnäärme hüperplaasia vitamiin prostatiidi, prostatiidi akupressuuri Mis ravim on alates küünlad prostatiidi.\nProstEro Estonia prostatiidi ravi meestel, kus seda osta. Eesnäärme ravi tennisepalli\nVahend eesnäärme massaaž kuidas ravida prostatiidi magnet, kiiresti otsa eesnäärme taimed eesnäärmevähi. Kuidas ravida prostatiidi xp Mis on füsioteraapiat eesnäärme, ofloksatsiini ei aidata prostatiidi Inimesed küünlad prostatiidi.\nJevgeni Krishtafovitsh - Nõuanded kanepitarvitajale väärteomenetluse puhul eesnäärmevähi operatsiooni maksumuse\nMaitsetaimi eesnäärme ennetamiseks mis proovid eesnäärme adenoomi, seadmetes prostatiidi eluruumide Eesnäärmevähk sõeluuringu. Eesnäärme PSA 18 prostatiit üks kord ja kõik, kas haige prostatiidi mungad mõju eesnäärme biopsiat.\nEesnäärme ehk PSA test mis on ravi Prostamol\nÕigus eesnäärmemassaaž abikaasa Miks mehed eesnäärme massaaž, tinktuuri alkoholi prostatiit Uman prostatiidi. Kas ma saan prostatilen ilma retseptita prostanorm Arvustused Online, vitaprost pluss hind Novosibirsk BPH kirurgia 3. klassi.\nPüramiidi Tipus - Rakendused naviga antibiootikumiravi Kroonilise prostatiidi\nEesnäärmevähk ja puude Prostatiit ei ole tavapärane ravi, toores toit toitumine prostatiidi tehingukulusid BPH Jekaterinburg. Naine teeb massaaži eesnääre video Eesnääre temperatuuril rektaalne läbivaatus, pärinevad stimulatsiooni eesnäärmele eesnäärme adenoom Moskva hinnad.\nProstatiidi ravi jet kobras\nProstatiit tõhus ravim ettevalmistused\nProstatiit puudumise tõttu seksuaalelu\nMoskva. apteek. vitaprost pluss\nSümptomid BPH mehed


Eric Whitacre – Vikipeedia\nEric Whitacre 2007. aastal\nEric Edward Whitacre (sündinud 2. jaanuaril 1970 Renos, Nevada osariigis) on Ameerika helilooja ja dirigent, kes on tuntud peamiselt oma koorimuusika poolest. Whitacre on kokku kutsunud ja juhatanud ka virtuaalkoore, mille lauljad on maailma eri paikades laiali ning nende hääled ühinevad kooriks võrgupõhiselt.\nÕppis lapsena klaverit, mängis noorena süntesaatorit ja unistas rokkmuusiku elukutsest. Sai komponeerimise erialal muusikabakalaureuse kraadi Nevada Las Vegase ülikoolis 1995. aastal. Magistrikraadi kompositsiooni alal omandas Juilliardi muusikakoolis 1997. aastal.\nTema 2010. aastal Decca plaadifirmas välja antud debüütalbum "Light and Gold" pälvis 2012. aastal Grammy auhinna parima kooriesituse eest.\n2013. aastal külastas Eric Whitacre Eestit, andes autorikontserdi Tallinna Jaani kirikus ning korraldades töötoa heliloojatele ning meistrikursuse dirigentidele.\n↑ Kultushelilooja Eric Whitacre: eestlased, tulge minuga laulma! ERR, 16. mai 2013\n↑ Täna õhtul jõuab ETV ekraanile helilooja Eric Whitacre'i looming ERR, 13. juuni 2013\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Eric_Whitacre&oldid=5444920"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 04:05, 8. september 2019.


Riik pettis noori politseinikke - EESTI PÄEVALEHT\nRiik pettis noori politseinikke\n05.juuni 2009 00:00\nKuna raskel ajal pingutatakse püksirihma ka sisekaitses, jääb osa Paikuse politseikooli lõpetavatest kadettidest lubatud töökohast ilma.\nTäna lõpetavad 58 noort – 22 naist ja 36 meest – Paikuse politseikooli. Kui enamik noori läheb tulevikule vastu säravate silmade ja uute ootustega, siis 11-le pole see päev nii rõõmus – nimelt pole neil taskus kindlat töölepingut.\nPäevaleht rääkis neist ühega, kes arusaadavatel põhjustel soovis jääda anonüümseks. Kui noormehele lubati õpingute alguses kindlat töökohta, siis aprilli lõpus sai ta halva uudise. „Arvata võib, et lõpuaktusel me väga rõõmsalt teiste kõrval ei seisa,” tõdes noormees. Teist ametikohta ta siiski otsima ei hakka ning jääb vabaneva politseikoha ootele. „Selge on, et asi nii jääda ei saa. Pärast vihma tuleb ju ikka päike välja,” oli noormees optimistlik. Ta ei hakanud riiki süüdistama, viidates, et kui pole võimalik, siis lihtsalt pole. „Riik ei saa end ka ju lõhki rebida.”\nKuigi seadustes pole kirjas, et riigi kulul eri ameteid õppivad noored peavad riigilt pärast lõpetamist kindla töökoha saama, on sisekaitsesüsteemis siiski selline eeldus sisse kodeeritud. Kui varasematel aastatel on kõik politseikadetid soovi korral ka politseisse tööle saanud, siis tänavune aasta loob pretsedendi. Ometi pole siseturvalisuse olukord veel nii hea, et riik võiks noored tulevased spetsialistid lihtsalt kõrvale visata.\nÜhe kadeti õpe maksab 305 000 krooni, kuid siia pole arvestatud nende praktikaaega, mis võtab poole kogu õppeajast.\nPolitseikolledži direktor Aivar Toompere iseloomustas oma kasvandikke kui tublisid lõpetajaid, kelle üle Eesti politsei võib uhkust tunda. „Selles lennus on väga palju tublisid noori, kes on silma jäänud,” tõdes ta.\nParaku jääb ka Toomperel lõpuaktusel oma kasvandike kätt surudes ja neile head teed soovides okas kurku.\nKuna politsei on täidesaatev riigivõimu esindaja, tegutseb ta nende võimaluste piires, mis on ette kirjutatud. Seetõttu pole antud probleemis süüdi politseiamet.\nPolitseiameti peadirektor Raivo Küüt kinnitas siiski, et kuigi praegu pole 11 lõpetajal taskus kindlat töölepingut, ei tähenda see seda, et nad tulevikus politseisse tööle ei saaks.\n„Lähiajal see võimalus neile kindlasti tekib. See on dünaamiline protsess – 5. juuni on üks kuupäev, kuid aastas on 365 päeva ning selle aja jooksul ju ka lahkutakse eri põhjustel politseist,” ütles Küüt. Ta lubas ka politseikooli juhtkonnaga arutada, milline rakendus neile noortele selleks ajaks leida.\nKuigi Tartu sündmuste taustal võinuks eeldada, et Lõuna politseis on nüüd suur tööjõupuudus, pole see siiski nii. Küüt märkis, et ajalooliselt on Lõuna regioon võrreldes teistega olnud tunduvalt suurema ressursiga kaetud ja seetõttu läheb praegu sinna tööle kaks lõpetajat. Kõige enam vajatakse tööjõudu Põhja ja Ida regioonis ning sinna läheb tööle vastavalt 23 ja 19 lõpetajat.\n„Sinna tekivad tõenäoliselt kiiremini ka uued vajadused,” lisas Küüt.\nErinevalt aastatetagusest ajast, mil tööjõupuuduse tõttu tuli politseisse värvata töötajaid ka teistest koolidest, võetakse praegu politseisse tööle ainult eriharidusega inimesi. See tähendab seda, et lahkuvate või pensionile minevate inimeste asemel võetakse tööle needsamad noored, kes praegu on töökohast ilma jäänud.\nPolitseinik võib pensionile minna 50-aastaselt, kuid 55-aastaselt vabastatakse ta politseiteenistusest kindlasti, kui talle ei taotleta just pikendust üldise pensioniea saabumiseni. Praegu töötab politseis 50-aastaseid ja vanemaid 200 ringis. Tegelikult on see politseiametnike isikkoosseisust vaid veidi üle 6%.\nSamal ajal üle 63-aastased politseis enam ei jätka. Täidetud politseiametnike töökohti on aprilli seisuga 3193. Küll kinnitas Küüt, et sisejulgeoleku tagamine on alati tähtis. „See pole nii, et teeme ära ja siis on korras. Turvalisust puudutavaid erinevaid ohte on palju ning mitmed nendest kuuluvad politsei valdkonda. Seetõttu tuleb sellega pidevalt tegeleda,” rõhutas Küüt. Tema sõnul on parimaks lakmuspaberiks kogukond, kes siseturvalisust hindab.\nVärske siseminister Marko Pomerants kuulis uudist kolmapäeval Eesti Päevalehe käest ning läks sellest täna hommikul „Terevisiooni” rääkima. Kolmapäeval ütles Pomerants esmase kommentaarina seda, et politseiamet ja kadetid pidanuks juba kevadel teadma, et Eestis on rasked ajad. Pomerants unustas aga selle, et kadetid asusid õppima kaks aastat tagasi ning kõigil neil oli ja on ka praegu õigus loota, et pärast kooli lõpetamist tagab riik neile ka töökoha.\nKa eelmine siseminister Jüri Pihl on öelnud, et kõik riigi kulul õppinud peavad riigilt töökoha saama. „Me pole nii rikas riik, et sellist raha tuulde loopida,” märkis ta.\nPihli eelkäija Kalle Laanet oli oma hinnangus veel karmim, tõdedes, et lisaks noore, pealekasvava ressursi raiskamisele näitab riik oma käitumisega seda, et noored ei saa riiki usaldada.\nPomerantsi sõnul ei teki siiski eeldatavasti olukorda, et kindla töölepinguta noored kaovad politsei vaateväljast. „Kui neile praegu ei saa rakendust pakkuda, siis tuleb nad panna ootelehele,” leidis ta.\nKunagi sotsiaalministri ametit pidanud Pomerants unustab aga selle, et ooteajal on vaja elada, maksta laene, s.h ka õppelaenu, mida paljud on võtnud eeldusega, et saavad kohe tööle ja riik asub seda tasuma. Lisaks kohustustele pankade ees on vaja nendel noortel ka igapäevast leiba lauale – ei saa ju eeldada, et üle kahekümnest noort inimest toidavad ja katavad vanemad.\n*Sellel suvel on plaan võtta Paikuse politseikooli vastu 50 kadetti. Aeg on näidanud, et mitte kõik alustanud õppurid ei jõua lõpuaktuseni, väljalangejaid on ikka ja see tähendab ka vähemale arvule noortele töökoha kindlustamist. „See on optimaalne arv inimesi, kellele saame tööd pakkuda. Kui tekib muutus, et meil on tunduvalt rohkem inimesi vaja, siis on turul kindlasti olemas politseiharidusega inimesi, keda kohe saaks värvata,” lisas Küüt.\nPäästjatele, vangivalvuritele ja maksuametnikele töökoht esialgu garanteeritud\nPäästekolledži direktori asetäitja ja Väike-Maarja päästekooli juht Janek Lass ütles, et neil on lõpueksamid alles ees ja seetõttu pole lõpetajate arv veel teada. „Kuid kõigil lõpetajatel on töökoht päästesüsteemis olemas. Selle tingib ka see, et võtsime sügisel kooli vastu ainult päästeteenistuse suunamisega inimesi,” selgitas ta.\nLass tõdes, et muidugi mõjutab majanduslangus ka päästetöötajaid: inimestel on vähendatud palka ja lühendatud tööaegu, kuid vähemasti on töökoht alles. Samal ajal pole koondamised välistatud ka päästesüsteemis.\nÜheaastase õppeajaga Väike-Maarja päästekooli lõpetab tänavu kümme päästekorraldajat, 24 päästespetsialisti ning 20 päästjat.\nJustiitskolledži direktori Hannes Liivaku sõnul on kõik nii kutse- kui ka kõrghariduse õppevormi lõpetanud vanglasüsteemis oodatud ja peaaegu kõik on töökoha ka leidnud. „Suur osa nendest on ka juba tööle vormistatud,” ütles Liivak. Kolme lõpetaja osas toimuvad veel arutelud, millises struktuuriüksuses saaks neid kõige paremini rakendada, kuid kindel on, et ka neile on töökohad olemas.\nFinantskolledžis, kus õpivad tulevased maksuametnikud, pole kooli direktori Uno Silbergi sõnul riigieelarveliste kohtadega suuremaid probleeme. Samal ajal vähendati järgmiseks aastaks vastuvõttu. „Meil on ka palju eelarvevälist (tasulist) õpet ja need lõpetajad otsivad alati ise tööd,” ütles Silberg.\nPiirivalveameti pressiesindaja Kaisa Pungase sõnul püüab amet tagada töökoha kõigile piirivalvekolledži lõpetajale. 52-le kaugõppes õppijale on töökoht juba olemas. Juuni keskpaigaks selgub ka 19 päevases õppes õppija tööle vormistamine, sest siis on teada täpsed eelarvelised võimalused.\nLäti sulgeb politseiakadeemia (6) 31.05.2009\nJustiitsminister Rein Lang otsib kiirkorras võimekat politseikindralit (68) 29.05.2009\nPolitseipeadirektor: politsei read peavad olema puhtad (16) 19.05.2009\nPolitseikadetid korraldavad Kuressaare lennuväljal kiirendusvõistluse 06.06.2007\nJüri Nurme: praegu pole politseis enam algusaastate fanatismi (2) 10.11.2008\nRiigikohus: naispolitseinikke ei tohi varem pensionile saata (7) 20.11.2009\nKaja Kallas: seitse vastamata küsimust Keskerakonna ja Savisaare musta raha skandaalis (156)\nElroni juhatuse värske esimees: praegu sõidame piiri peal, vajame vähemalt kolme lisarongi (65)


Kevadel ja varasuvel on peenrad-aasad täis värskelt tärganud rohelist, pakkudes vitamiinisüsti talvest väsinud olemisele. Lahtised pirukad ja kerged salatid on mõnusad kaaslased päikselisele laupäevalõunale koduaias või piknikul.\nKuulus Lõuna-Itaalia päritolu liköör sidrunikoortest ja kangest alkoholist on tõeline limpsimise jook. Eesti poelettidel pole selle napsi valik sugugi rikkalik, aga ka paljud Itaalia pered armastavad limoncello’t ise teha.\nKui suve teine pool tervitab meid värskete kodumaiste köögiviljadega, on aeg tarbida neid vitamiinidest pakatavaid vilju igal kujul. Lillkapsas on üks tõeliselt maitserohke köögivili, mida on hea süüa lihtsalt keedetuna killukese võiga, toorelt dipikastmega…\nMündipesto on üks tore variatsioon tavapärasest, kus küüslaugu teravust ja rukola vürtsikust tasakaalustab mündi tugev värskus. Kokku saab kombinatsiooni, mis sobib täiustama nii suppe, grillitud liha-kala, pas…\nKui ruumis on piisavalt valgust, aga pole ülemäära palav ja kuiv, saab sidrunipuult saaki ka tubastes tingimustes. Urmas Laansoo annab head nõu. Tsitruseliste kulinaarseid väärtusi ei peegelda aga miski muu par…\nPikkpoiss on argitoit, millest igal perenaisel on oma salaversioonid. Lihtne, maitsev ja soodne on siinjuures märksõnadeks. Kui aga tekib tunne ja soov igapäevast traditsiooni veidi pidulikumaks muuta, ei pea…\nJänese küpsetamiseks ei pea tingimata olema mõni püha või tähtpäev, hoopis see päev, mil jänest valmistatakse, ongi eriline! Metslooma lihale omaselt on ka jänese liha tume ja vintske ning ei meenuta grammigi seda vaakumpakendatud helevalge…\nKookospähkli helvestest teeme seekord komme, küpsiseid ja torti ning lisame sekka veel mõned ideed, kuidas kookost kui väärt taimset kraami köögikunstis enam esile tuua.\nKolm pidulikku magusrooga Angelica moodi nippide ja soovitustega ja kõik puha munakollastest. Eks lähipäevil tuleb suurem Pavlova kookide küpsetamine ka tasakaaluks ette võtta. Aga enne seda sööme kreemised, vahuseid ja päikesekollaseid hõr…\nTarretised ja tarrendid pole ainult pidulaua kaunistamiseks mõeldud. Neid on erilisel moel mõnus nautida ka kuumal suvel mõnel sulnil õhtupoolikul.\nVärske ja aromaatne piparmünt on väärt nii maitseõhutajana kui dekoratiivne materjal kookide, magustoitude, aga ka soolaste roogade kaunistamiseks.\nKüpsetatud kartul või kartuliküpsetis?\nEestlaste kartulikummardamine on jõudnud nii kaugele, et mugulad pole ammu enam lihtsalt keetmiseks ja praadimiseks, vaid pakuvad rõõmu ka küpsetajale.\nJuustud, mis hamba all kriuksuvad\nMõni juust sulab suus, teine on jälle kõva nagu kamakas. Kolmandad aga üllatavad hoopis kriuksuga. Just viimased me ette võtsimegi, sest toidule lisavad nad uudseid maitsenüansse.\nSealiha – jätkuvalt peamine liha meie toidulaual\nTerve sügise kestnud sealihakampaania on palju kirgi kütnud. No kuidas ikka saab kogu siga, ninast sabani, toidus ära kasutada ja nii et veel hea maitseb?\nKanaliha austajate suureks rõõmuks valmistame sel korral kotlette, mis mahlased ja sedavõrd isuäratavad, et pööravad kotletiusku terve perekonna.\nMeri toob toidulauale rohkemat kui vaid kala ja õnneks on kõiksugu mereannid krevettidest kaheksajalgadeni saadaval meiegi poodides. Külmletist võetuna pole ka nende hind nii krõbe ja valmistamiseks ei kulu pikki tunde.\nRäim, mõnusalt kodune kala\nRahvuskala räim on eestlase toidulaual olnud sajandeid ja kõiksugu peenemad kalad ei ole suutnud seda aukohalt tõrjuda. Seda põhjusega – universaalset räime sobib panna nii supi kui ka salati sisse.\nSea kaelakarbonaad on toiduvalmistamisel enim kasutatav tükiliha Eestis!


Nädalaleht: 21.09 - Ida-Virumaa spordinädal\nÜlevaade vahemikku 12.-18. september jäänud ja Ida-Virumaad puudutanud olulistematest spordisõnumitest.\n* Eesti jalgpallimeistrivõistlustel kahes kõrgemas liigas esinevad Ida-Virumaa meeskonnad said nädalavahetusel suure võidu. Meistriliigas alistas Narva Trans laupäeval kodus Viljandi Tuleviku 7:0 (3:0), sarnaselt Vladislav Ivanovile kolm väravat löönud Dmitri Lipartov tõusis 21 tabamusega meistriliiga resultatiivsemate mängijate edetabelis liidriks. Sillamäe Kalev alistas pühapäeval võõrsil FC Elva 5:0 (2:0). Pärast seda kui meistrivõistluste mängudest on toimunud ¾ püsib Trans meistriliigas neljandal kohal ja Sillamäe Kalev on esiliigas kolmandal positsioonil.\n* Laupäeval avatud Eesti jäähokimeistrivõistlustel mängivad kuus meeskonda neljaringilise turniiri, Ida-Virumaad esindavad Narva PSK ja Kohtla-Järve SK Viru Sputnik. Viru Sputnik on kaotanud 9. septembril peetud avakohtumises võõrsil Noortekoondisele 2:11 (0:5, 2:5, 0:1), lisaks jäid kohtlajärvelased möödunud laupäeval kodus alla Tallinna HK Stars meeskonnale 0:16 (0:3, 0:6, 0:7). Pühapäeval alistas Narva PSK kõik mängus Tallinnas pidava Noortekoondise 5:3 (0:2, 3:2, 2:1).\n* Nädalavahetusel toimunud Tartu rattasõitudel oli vokalane Taavi Selder laupäeval 7. Tartu mägirattasprindis teine, pühapäeval pidi ta 10. Tartu rattamaratonil kohe alguses suurest massist eraldunud kvartetis leppima neljanda kohaga, kusjuures 87 km pikkusel sõidu lõpetas viimase, 2504. kohaga legendaarne vokalane Aadu Pekk, kes klassis M70 oli kolmas. Kahe sõidu vahepeal toimunud seitsmeetapilise Elion Cup 2007 rattamaratonide sarja autasustamisel sai Alexela Pro Agency Teami värvides sõitev Taavi Selder meestest kolmanda koha auhinna, Jõhvi rattaklubi/Sundstrand Team I oli sel võistlusel võistkondadest kokkuvõttes kuues ning jõhvilane Maris Nurm sai naistest kolmanda koha.\n* Pühapäeval toimunud 24. Rakvere rahvajooksu 10 km distantsil said kaksikvõidu idavirulased, kiireim oli sillamäelane Vjatsheslav Koshelev, teise koha sai kohtlajärvelane Aleksei Markov.\n* Eelmise nädala teisipäeval ja neljapäeval peeti Jõhvi lahtiste petangimeistrivõistlustel paarismänguturniiri kohtumisi. Neli paremat kohta said kohalikud paarid, neist edukaim oli Hugo Müüdla/Paavel Vähk, kellele järgnesid Ivar Viljaste/Tanel Vähk, kes kogusid kokkuvõttes maakonna paarismängude reitinguvõistlustelt enim punkte. Sel esmaspäeval avaldatud Eesti petangihooaja lõplikus edetabelis jagasid meeste arvestuses edukamate idavirulastena Ivar Viljaste ja Tanel Vähk 93 punktisaaja seas 10.-11. kohta, Vähk oli ühtlasi hooaja parim juunior.\n* Kolmapäeval lõppes Kukrusel neljaetapiline mäkkejooksuvõistlus “Joostes tippu 2007”, kus osales koku üle 170 võistleja. Vanuseklasside võitjad: Delen Schüle, Roman Dermeljov, Anastassia Aboljanina, Argo Rebban, Kristel Koort, Dmitri Aristov, Kairi Schmidt, Lennart Maala, Tatjana Tshitjakova, Sergei Malahhov, Svetlana Tsupsman, Peep Kivil, Sergei Grigorjev, Kaarel Schmidt ja Ülo Tuur.\n* Aseris reedel üheksandat korda peetud savijooksu võitis meestest kohtlajärvelane Sergei Malahhov kaaslinlase, eelmise aasta võitja German Terehhovi ees. Naistest oli kiireim Helen Schmidt. Ilusti korraldatud võistluse musta poole peale tuleb kanda see, et ühe eaka osaleja jaoks lõppes võistlus surnukuuris.\n* Narvas laupäeval toimunud VII rahvusvahelisel noorte judoturniiril osales 190 sportlast Eestist, Venemaalt, Lätist ja Soomest. Ida-Virumaale jäeti 15 esikolmikukohta, kuid võistkondlikult olid kolm edukamat tiimi külalistel, võit viidi Võrru.\n* Laupäeval Uljastel kavas olnud Ida-Virumaa lahtistel meistrivõistlustel orienteerumises said eri vanuseklasside esikoha: Jonne Rooma, Jürmo Rooma, Paul Nestor, Karmo Kübarsepp, Ingrid Vehlmann, Mati Tiit, Kadre Maalma, Andres Hummal, Kaljo Julge, Kersti Mardiste, Rein Kriks, Harry Heinrichsen. Kokku oli osalejaid 31.\n* Laupäeval ja pühapäeval peeti Vokas välkturniir korvpallis BC Karjamaa auhindadele, võrdselt punkte kogusid kolm meeskonda, lisanäitajad eelistasid KK Narva meeskonda.\n* Reedel kell 19.30 alustab Voka spordihallis oma esiliigahooaega üks kahest Eesti korvpallimeistrivõistlustel esiliigas esinevast Ida-Virumaa meeskonnast Jõhvi/Toila, kelle esimeseks vastaseks on Tallinna BC Kalev II. Enne mängu võivad jooksuhuvilised osaleda XII Toila valla rahvajooksul, mille start antakse kell 18.\n* Laupäeval on jooksusõbrad oodatud Kohtla-Järvele, kus algusega kell 11 peetakse X Ahtme rahvajooks, kus auhindu jagatakse koguni 19 vanuseklassis ja lisaks on kavas ka tillujooks.\n* Hooaja viimaseid petangireitingupunkte tasub pühapäeval noolima tulla Jõhvi puhkekeskus Neptun petangiväljakutele, kus algusega kell 11 on kavas Jõhvi lahtised meistrivõistlused üksikmängus.\n* Tuleval kolmapäeval, 26. septembril kell 18.30 alustatakse Jõhvi paar-bubis Privaat noolemänguhooaega mänguga “301”.\nParima pildi Ida-Virumaa spordielu kohta saab Internetist aadressilt www.sportiv.ee.


Adrenalin - Hormoonid May\navatud nurga glaukoom, silmade kirurgiliste operatsioonide ajal - sidekesta turse (ravi), pupilli laiendamiseks, silmasisene hüpertensioon, verejooksu peatamine; priapism (ravi).\nsüstelahus, lahus välispidiseks kasutamiseks, kohalikuks kasutamiseks mõeldud lahus\nÜlitundlikkus, GOKMP, feokromotsütoom, arteriaalne hüpertensioon, tahhüarütmia, IHD, vatsakeste virvendus, rasedus, imetamine.\nAnafülaktiline šokk: vajadusel veenisiseselt aeglaselt 0,1–0,25 mg lahjendatud 10 ml 0,9% NaCl lahust, jätkake intravenoosset tilgutamist kontsentratsiooniga 0,1 m / ml. Kui patsiendi seisund võimaldab aeglast toimet (3–5 minutit), on eelistatav manustada IM / (või SC) 0,3–0,5 mg lahjendatud või lahjendamata kujul, vajadusel uuesti sisse viia 10–20 minuti pärast (kuni 3 korda)..\nBronhiaalastma: s / c 0,3–0,5 mg lahjendatud või lahjendamata kujul, vajadusel võib korduvaid annuseid manustada iga 20 minuti järel (kuni 3 korda) või iv 0,1–0,25 mg lahjendatuna kontsentratsioonis 0,1 mg / ml..\nAlfa- ja beeta-adrenergiline agonist. Toime on tingitud retseptorist sõltuva adenülaattsüklaasi aktiveerumisest rakumembraani sisepinnal, cAMP ja Ca2 rakusisese kontsentratsiooni suurenemisest.+.\nSuurendab glükeemiat ja seetõttu vajab diabeet suuremaid insuliini ja sulfonüüluureate annuseid.\nSamaaegne manustamine koos MAO inhibiitoritega (sealhulgas furazolidoon, prokarbasiin, selegiliin) võib põhjustada vererõhu järsku ja väljendunud tõusu, hüperpüreetilist kriisi, peavalu, südame rütmihäireid, oksendamist; koos nitraatidega - nende ravitoime nõrgenemine; koos fenoksübensamiiniga - suurenenud hüpotensiivne toime ja tahhükardia; fenütoiiniga - vererõhu ja bradükardia järsk langus (sõltuvalt annusest ja manustamiskiirusest); kilpnäärmehormoonide preparaatidega - vastastikune toime tugevdamine; ravimitega, mis pikendavad Q-T intervalli (sealhulgas astemisool, tsisapriid, terfenadiin), pikendavad Q-T intervalli; diatrizoaatide, yotalamic või yoksaglovoy hapetega - suurenenud neuroloogiline toime; tungaltera alkaloididega - suurenenud vasokonstriktoriefekt (kuni raske isheemia ja gangreeni tekkeni).\nKüsimused, vastused, ülevaated ravimi Adrenaline hydrochloride-Vial kohta\nkoos südameglükosiidide, kinidiini, tritsükliliste antidepressantidega, dopamiini, inhalatsioonianesteetikumidega (kloroform, enfluraan, halotaan, isofluraan, metoksüfluraan), kokaiiniga - suurenenud rütmihäirete oht;\nSuurte annuste manustamisel (minimaalne surmav annus subkutaanse süstimisega on 10 ml 0,18% lahust) areneb müdriaas, vererõhu oluline tõus, tahhükardia koos võimaliku üleminekuga vatsakeste virvendusele.


Opel Zafira: tehtud on ainult pool rehkendust | Autogeenius\nOpel Zafira: tehtud on ainult pool rehkendust\n6. juuli 2017 kell 11:51\nKui sinus on natukenegi tehnofiili, siis Zafirat on raske soovitada. Vananenud multimeediasüsteem ning nõrk mootor varjutasid muidu praktilist ja ilusat autot.\nSõltumatu sõiduproovi esimene eeldus on erapooletus, see aga ei tähenda, et testisõidule minnes ei oleks isiklikke ootusi ja emotsioone. Tunnistan – ma tahtsin, et Zafira mulle meeldiks. Isiklik suhe Opelitega sai selgeks Insignia loos, aga lisaks on mul küljes ka mahtuniversaali või üldiselt suure auto kiiks.\nMinu ideaal-garaažis oleks Alfa Romeode ja teiste eksootide vahel kindlasti ka mõni 7+ kohaline sõiduk, kuhu linnast välja sõites toppida kõik (mitte)vajalik kraam. Ma olen liiga laisk, et planeerida ette, kas lastel läheb tõukerattaid vaja või ei, kas me läheme kodust ära kaheks või viieks päevaks ning vaadates käimasolevat suvelaadset toodet, siis garderoobist peab kaasas olema nii rannariie kui ka talvejope. Samuti eelistan näiteks telgisööbimisele autosmagamist. Seega – ruumi peab olema.\nZafira koges Setumaad\nJust seepärast ma ootasin rõõmuga nädalavahetust Setumaal koos Opel Zafiraga. Proovisõidu auto tuli Ungarist ning oli kookospähklipruun ja heleda sisuga, mootoriks 99 kilovatine 1,6 liitrine diisel ja käigukastiks manuaal. Mootori puhul ei osanud miskit halba kahtlustada, sest tänapäevased “mikromootorid” on suudetud päris äkiliseks turbotada, aga sellest hiljem.\nEsimene asi, mida ma tavaliselt uues autos teen, on telefoni ühendamine meediasüsteemiga ning pardaarvuti nullimine. Ja siit tuli esimene hoop – kangesti jääb mulje, et Opeli pimedates laosoppides on veel mingi kogus ekraanikomplekte sellest ajast, kui astuti esimesi arglikke samme puutetundlikkuse ja muu meedia toomisega tavaautodesse ja kuri ökonoomikaosakond käskis need jäägid Zafirades ära kasutada.\nTuim ja halvastireageeriv ekraan, täiesti ebaloogiline kasutajakogemus ning kolmepäevase kasutamise järel jätkuvalt mitte-toimiv raadio.\nTelefoni ühendamine peaks olema tänapäeval sama lihtne nagu turvavöö kinnitamine – auto, see on telefon, telefon, see on auto – nüüd kallistage. Zafiras oli mul esimese viie minuti järel tunne, et antud mudelil üldse polegi Bluetooth ühendust või oli progejal raskekujuline pohmell.\nAsja ei lihtsustanud ka vajadus iga puudutust ülimalt täpselt ja tugevalt sihtida. Tuletan meelde – tegin seda seisvas autos. Ma võiks seda hädaldamist veel pikalt jätkata, aga asja uba on lihtne – kui sa oled tehnofiil, siis Zafira puhul tuleb oodata kuniks laojäägid lõppevad ning hakatakse kaasaegseid ekraane kasutama. Raadiot iseloomustab aga hästi see video:\nNüüd siis mootor. Ma kahjuks ei ole saanud kogu mootorivalikut testida, kuid proovisõiduki 134 hobujõuline diiselmootor vajas iga vähegi kiirust nõudva liigutuse jaoks käigu vähemalt 1-2 astet madalamaks vahetamist. Tuli ette ka selliseid hetki, kus isegi esimese käiguga kohalt võttes ei saanud turbo kohe aru, mis temalt tahetakse. 6. käiguga 100 km/h pealt gaasi põhja vajutades juhtus täpselt mitte midagi.\nMöödapääsmatu võrdlus muruniidukiga\nEi, ma ei räägi siin, et võrreldes BMW M3-ga pole minekut ollagi. Minekut polnud ka võrreldes keskmise lapsevankri või muruniitjaga. Seega kindlasti võtke midagi mootorivaliku ülemisest otsast, hinnavahed pole õnneks väga suured.\nKas kõik ongi nii halb? Ei. Oleme jõudnud madalaimasse punkti ja siit läheb ainult ülesmäge. Tohutu esiklaasi ning panoraamkatuse koosmõjul jätab Zafira salong avara ja helge mulje. Istmed, ka keskmises reas, liiguvad erinevates suundades ja osavalt kombineerides mahub isegi kolmandasse ritta istuma. Täiskasvanu küll vaid lühikeseks sõiduks.\nKõrvalepõikena üks asi, mis pole üldse ainult Zafiraga seotud aga see teema sobib ka siin ette võtta: hele tekstiilsisu – miks või kuidas? Olgu, lääneeurooplane vahetab kaks korda päevas riideid, kõnniteed on söömiskõlbulikud, taevast sajab Eviani vett ja sõiduteid katab pehme sametvaip.\nAga kohv? Šokolaad? Hamburgerikaste? Kuidas on võimalik elada heleda sisuga autos nii, et see ei oleks peagi ebameeldivalt laiguline? Rääkimata Eestist, kus ka Tallinna kesklinnas on võimalik mudaseks saada. Müstika. Aga seda küsimust saab õnneks varustust valides vältida.\nKülgtuul teelt ei lükka\nKui mootorit mitte arvestada, siis on Zafiraga sõita eelduspäraselt mõnus. Nähtavus on hea, auto püsib kindlalt teel ning isegi külgtuul ei teinud liiga. Kõikvõimalikud teeliigid suutis vedrustus ära tasandada ning rohkem on ühelt mahtuniversaalilt ka raske tahta.\nZafira on praktiline, selles pole kahtlust. Asju mahub siia palju. Proovisõidu autol oli lisavarustusena panipaikade süsteem keskkonsoolis, mis oli tõeline “matrjoška” – käetoe sees panipaik, tuge tahapoole lükates avanes topsihoidjate paar, neid omakorda ära lükates paljastus luuk, mille all oli omakorda vähemalt kahte leivapätsi mahutav kast. Lihtne on muidugi need leivad sinna unustadagi.\nKui proovisõit, siis põhjalik, sestap kasutasin mahtuniversaali ühte väga olulist võimalust – minihotelli. Istmeridade allaklappimisel moodustus tasane pind ning istmevahede tasandamiseks oli lausa eraldi piisavalt paks ja volditav kate kaasas.\nTekkis pind, mis võimaldas kahel normaalpikkuses täiskasvanul magada tervistav 8-tunnine uni. On ikka mõnus ärgata, kui saad panoraamkatuselt kardina eest libistada ning nautida päikest männilatvades. Ilma sääskedeta. Konditsioneeritud õhuga, kui vaja peaks olema. Telgis seda luksust juba ei ole.\nPika nädalavahetuse lõpuks oli kütusekulu 6,0 liitrit saja kilomeetri kohta ja see on täiesti okei tulemus. Zafira kõige odavam versioon algab 19 455 eurost ja kalleima baashind on 27 500 eurot. Väga soodne võrreldes näiteks Ford S-Maxi või ka Citroen C4 Grand Picassoga. Proovisõidus olnud auto versioon maksab ilma lisavarustuseta 25 800 eurot. Linnukesed varustuse nimekirjas viisid hinna aga peaaegu 33 000 euroni.\nZafira on ilus ja praktiline mahtuniversaal ning kindlasti ongi inimesi, kelle jaoks kogu see meediasüsteem või dünaamika on täiesti teisejärguline. Nendele sobib see auto hästi. Soodne baashind on ju väga tugev argument.\n“Ei” hinnang Geeniuse poolt tuleneb sellest, et 2017. aastal ei tohiks üle 30 000 euro maksev auto nii keskpärast meediasüsteemi omada ning vähemalt proovisõidu auto järgi otsustades tuleks mootoriarenduses Opelil kõvasti järelaitamistunde võtta. Õpetaja Lauri juhised Tootsile, et kui tervet rehkendust ei jõua, tee pool, automaailmas kahjuks ei päde.\nHind u. 33 000 EUR (baashind 25 800 EUR)\nMootor 1598 cm3, diisel\nVõimsus 134 hj\nPöördemoment 320 Nm\nKäigukast kuuekäiguline manuaal, esivedu\nKiirendus 0-100 km/h 11,6 sek\nTippkiirus 191 km/h\nKütus linn/maantee/keskmine / CO2 5,6/4,2/4,7 l/100km / 125g/km\nKaal 1728 kg


Luule Archives - Page 3 of 3 - LoomingLooming | Leht 3\nLooming > Luule\nkuidas püüda ööpimedus keelde? videvikus välja joonistuvate mägede hambulised siluetid. teisel pool järve mäeahelik, taamal teine ja kolmas, tagapõhjal loojangu kanarbikukuma. järv nagu märg koerakeel, õhuavarus ümberringi täis silmapiirialuse tähe hääbuvat poolvalgust. eemal suletud söekaevandus, vasakut kätt parv aeglaselt pöörlevaid tuuleturbiine – kolme tiivaga linde teel ühest tehnoloogiaajastust teise. pimedus kasvab pikkamisi, kustutab värvid ja vormid. maailm kahaneb ja tõmbub kokku – peagi pole see suurem kui mustendav aknaruut toaseinas, siis kihutab see lähemale, siis on see ühtäkki väike ja tihe nagu sulepeaga lause lõppu vajutatud punkt.\ntalv on perioodiliselt korduv ekstreemsus.\nsel aastal on linn nagu lumekuul, ainult et ilma lumeta. kui teda raputan, ei kerki katuste kohale tuisukeeris ega laotu majadele jäine pits. nüüd on see kõigest klaaskera täis külma vett, rõõmutu otsekui laps, kelle maailmast on kadunud võlukunst – sulanud üles kui lumehelves ta väikeses soojas\npeopesas. selles märjas linnas kõnnin mina kell neli õhtul pikkamisi kodu poole, on pime, sajab uduvihma, veeloikudes siravad laternatuled, kollased nagu lumekakkude iirised. homme on talvine pööripäev. suusamaratonid jäävad ära, mudilased ei kelguta Kassitoomel. laulud, mis kõlavad\nkaubanduskeskustes, räägivad küll valgetest jõuludest, kuid mõjuvad ühtäkki veidralt nagu välja surnud imetajate kivistised – need, mis leitakse siit mõne miljoni aasta pärast, kui mind enam keegi ei mäleta.\nmu sõber kannab põues tähekaarti. ta silmades sinavad liustikujõed ja ta mõistab loomade keelt. öösel särab ta laubal põhjatäht ja päeval toidab ta oma õitsvatel peopesadel mesilasi. ühes elus sasib ta juukseid soolane meretuul –\nta sukeldub tormilainetesse nagu valge välk ja vaalad laulavad talle vee all vastu muutusesõnu. teises valvab ta tuld oma rinna heledas laternas, kui ümberringi tõmbub koomale pimeduse ring. kolmandas põimib kuldnokk kevadel laulu sisse ta nime ja sügisel uitab rebane mööda ta selgroo künkaid ja orgusid. kuhu ma ka ei pöörduks, millisesse ilmakaarde ka läheks, ei leiaks ma teda sealt ikkagi; aga kui tänavanurgal korraks seisatan ja pistan käe taskusse, ootab mind seal ees ta tuttav tähekaart.\njälg, mille sa endast maha jätsid, on sügav nagu suvetaevas ja salalik nagu jalge all õõtsuv samblapind. kui ettevaatlikult kõndima hakkan, valdavad mind kahetised tunded: vahel pääsen siit õnnelikult läbi, vahel vajun ootamatult sisse – põlvini, vööni, südameni.\nlaukavett silmitsedes küsin tumedal veepinnal peegelduvatelt pilvedelt: kumba ma õieti tahan, taevast – või taeva peegeldust? mõistatuse lahendamise kirge – või õrnust lahendamata mõistatuse vastu? mu käte vahel olid sa paindlik kui rabamänd; see tunne on muidugi petlik, tegelikult oled sa sitke ja keeruline nagu kõik, kes kasvavad karmides oludes. suvetaevas paotub mu kohal nagu uks, mille taga ootab ees sõnastatud tunde vaba ruum. kuid turba soontes jalge all valvab tume soovesi.\ntõstan pilgu laukalt ja küsin: kummale poole sa minus õieti kuulud? kas sinna alla, kus tundepõhja settib aegamisi tihe rahu, või sinna üles, kus lausutud sõna loob uueks südame maastikku.\nsellel maal pole kõrgusi, kuid on sügavikud: rabajärvede külmad põhjad, traumade pimedad karstikoopad, looklevad kaevanduskäigud kivi sees. kitsa kaevusuu kohal, mille süvik varjab unustatud asju, kõnnin mina mööda nõrka niiti nagu ämblik, kes ei tea veel, millist võrku ta koob. aga all põhjas hämaras ergavad varemed – nende vahel seisab vanaema kümneaastase tüdrukuna. ta on tulnud isaga pärast sõda tagasi kodukülla ja seisab maja ees, millest on alles jäänud vaid kahe astmega trepp ja selle kohal kõrguv tühi uksepiit. toapõrandal haljendab rohi. palju aastaid hiljem, kui ta on suurema osa oma elatud elust unustanud, astun sellest uksest välja mina.\nVahur Afanasjev (24. aug. 1979 – 10. mai 2021)\nHea sõber ja andekas kirjanik on lahkunud. Meil on kirjeldamatult kahju.\nmul on tunded su vastu\naga mõtetes olen sinu poolt\nhoida asjad lahus\ninimest peab lohutama\nja inimene peab saama\nsest ta on lohk\nteiste lohkude kõrval\nmis on paha\net muidu ei hingakski\nise juhib ennast\nselle asemel et lasta\nme püsime koos\nsest et sina püsid koos\nkui mina ei püsi\nja kui me kumbki ei püsi koos\nsiis püsime me\nveel eriti hästi koos\naga kui me kumbki\npüsiksime eraldi koos\nkas me siis püsiksime\nnii ei leidnudki me\nlause sai nahaks\nme ei tundnud\nlihtsalt ei ole sõnu\nkui hea tekst\nVideo: Loomingu luuleauhinna laureaat Kalju Kruusa loeb lühilaule\nteevad lapsed karukoldadega mängu.\nPanevad ymber kaela nende pikki keid.\nÕhtu eel kõlab mäelt kutse, nad lahkuvad.\nvidevikulindude suured silmad.\nTormidega langevad puud,\nma raiun lahti radu,\net puhtalt minna,\nkui ka yksinda need sammud\ntukkade vahel orus ja kallaspooltel\nja seda vana sammaskäiku pidi.\nKäies ei ole hea, kui liiga palju\nseepärast raadasin puhtaks veel yhe raja\norust mäkke, kusagilt siit ta ju minema pidi,\nkusagilt siitkandist Patsi, Oksõ ja Darja\nkäisid allikale, kannipuud õlal,\nkuid kahju oli võtta maha seda\nnoort toomingat kaskede vahel.\nTegin seda yht lootust lahti lastes.\nVäga ammu langenud jämedat\nsamblasse kasvanud saart\nhaukas saag nagu leiba,\nja rada oli vaba sõnajalgades\nuute puuvõlvide all,\nmurtud ohtlikud oksad,\nkõdu visatud kõrvale,\nvälja tõmmatud väikesed kasvud.\nSaag ajas tossu välja\nja tegi mõnes kitsikuses pahurat häält,\naga sammal seal kandis\ntundus kuidagi õnnelik.\nLäksin väsinult ägades\nja nõlval tundsin, kuidas keegi\nhetkeks mu kanda hoidis,\nnagu mullast sirutunud näpud\nvõi kassi käpp, kui ta mängib,\nkyyned sisse tõmmatud.\nTyved langenud risti-rästi\nnende alt voolab\npuud tumenevad ja pudenevad leetesse\nvärskete kukeseente keskelt\nkutsusin tollel päeval\nSu silmi tõusma\nläks pakku taskusse pisike nuga\nkorv jäi maha\nsinimummuline rätik peale seotud\nläbi lumeta talve olin raiunud vabaks raja\nmida mööda Sa lippasid\nkergelt komistades pihlakapuhmade vahel\nyks lugu on ilmunud sambla alt\npiksepõlenud silmad on tõusnud\nkaugele vaatab neist\nSina, kes Sa kohtamisele ruttad\nja tee peale pisipyyniseid sead,\nkas keegi pole Sulle öelnud, et\narmastust ei saa kiirustada\nega kinni pidada?\nTemal on ajaga omad arved.\nSyda on ainuke loll\nja lootus on Kahe Näoga Jaanus.\nTa veel kõhkleb, kumba poolt näidata,\nkui ligimese hing kõmiseb kauge kõuena\nheleda pilvemyyri seest suveõhtul.\nKäsi kyynitub yle laua.\nKarukellad ja härgheinad\ntantsivad pihus ööviiuli saatel.\nÕhtuõhk kannab yht lauset.\nVälgu kutsub ta silmadesse ainult\nvaba tahe, see juulikuu peidetud lill,\nmida Sa kimpu panna ei saa.\nSee tyhi roheline maja Kassitoome kandis,\nmille kivitrepil yhe suveharja varahommikul\nvaatasin poolprofiilis Su vanaaegset nägu,\nja palgete selgeid kaari Toome valguse eel.\nTaevas peatus vahtra võras.\nTundus, nagu oleks me kunagi\npikki aastaid elanud selles majas,\nnagu me noorelt surnud,\nYlikoolis õppinud esiemad\nkäinuksid neis tubades\nmöödudes kõige mööduva kombel,\nkuulatanud akna all pianoola kõla,\nmis suvises hämaruses\nsegunes hobuse kapjade häälega sillutisel.\nVaevu hubises kivikuju juures veel\nyks latern seal eemal Toomemäe vallil.\nEhitusmeistrite võrratu mõte,\npuitpitsid ja viilud, eri pindade uksed, nupud ja nukad,\npostkasti puust numbrid, mille\nalt lendas sisse kirjade\nkõike seda oleks nagu vaadanud\ntuhandeid kordi mööda sillutist käies\nja õunapuude alt ära korjates juba mädanevaid õunu,\nkastes seda, mis kasvada tahtis,\nkojamehe õide puhkenud luud,\nveerennid vihmade lõpus, lehed voolamas alla.\nMuistne laps jättis seinaõnarusse\noma esimese kohmaka tähe.\nTa nukk tundis meid ära.\nKoputada tuleb alati kaks korda.\nTrepikäsipuudel ei saa iial kyllalt oma sujuvusest.\nAstmed on end lõpmatusse astendanud.\nNii palju keldreid. Igas midagi veelduvat,\nyrgaegne paat, karukellade kimp,\nPeaingli klaasist silm,\npoliitiliste ilmakordade täielik nimistu\nja endisaegade varud, mis jäidki puutumata.\nAmmu on sulet see maja ning saepuruplaatidega\nkinni löödud verandade ja ärklite vaated,\nkuid endine ei lahku, tal oli piisavalt aega\nsettida neisse kõrgetesse lagedesse, seintesse\nja põrandalaudadesse ning jääda.\nRäigeimgi vandaal langetab käed tema vankumatuse ees.\nTa mõistis muutuda iseenese materiaalseks varjuks,\nmis hõlmab lähedalolijate tajud.\nsegunevad ammuste möödujate uduauru\nja sadenevad igaviku kastena\nelusast krepp-paberist moonidele munakividest veerega peenral.\nSiiski on yleval paokil yks aken selles hoones\nja seal istub liikumatu unistaja\nveel kymneid kevadeid enne uut veeuputust,\nkui Toome-alused sängid saavad triiki täis\nja uitvoolud viivad majade rusud synnitavasse Emajõkke.\nSellele linnale anti veel mõlgutamiseks aega.\nUnistaja silmitseb avali jäänud\ntaevast aia kohal.\nÕunapuuõite lõppematu kuma\npalistab ta tooli\nsygis puhub ta ymber koltuvaid lehti,\ntalv ei keela talle oma purikate\nega kevad sulamist —\nkogu kliima tiirutab tolmukybemetena\ntoa neljas nurgas,\naga unistaja pilk ei hälbi taevalt, mida ta tõepoolest teab\ninimeste vahel tärkavat yhel omatehtud tunnil.


kuupäeval november 06, 2017\nMõne raamatuga on nii, et hakkad seda pahaaimamatult lugema ja enne kui arugi saad, on see lahti kiskunud Pandoora laeka, mille oled hoolikalt enda sisse ära peitnud, seitsme tabalukuga lukustanud ning hõbedase isloeerteibiga kinni teipinud, et sealt ometi midagi välja ei immitseks. Jeanette Wallsi "Klaasloss" on just selline raamat.\nMul on raske jääda seda raamatut kirjeldades objektiivseks. Mul on võimatu kirjutada sellest, millest raamat räägib, ilma, et kirjutaksin endast.\nMa arvan, et raamat ei ole iseenesest väga sügav. On kirjeldatud ühe perekonna lugu, selles peres sirguvate laste mälestuste läbi. Perekond ise on kõike muud, kui traditsiooniline. Žulikust isa, kes ei suuda töökohta hoida, veab oma neljalapselist peret mööda Ameerikat ringi, otsides kiirelt rikastumise võimalusi ja alatasa nendes põrub. Oma peret mees hoiab, omal moel. Ikka ja alati on tal jutustada mõni värvikas ja uskumatu lugu. Üsna kiiresti ilmneb, et isa ei soovi mingilgi moel alluda ei ametivõimudele ega ka ühiskonnas heakskiidetud standarditele. Ikka on tema oma kirjelduse järgi parem ja targem, kui kõik teised.\nPereema on samuti omamoodi ekstsentriline. Kunsti ja loovuse kummardajana ei väärtusta ta traditsioonilisi perenaise kohustusi ja seega peavad lapsed ise kuidagimoodi hakkama saama ning mõistagi kantseldavad vanemad lapsed pere nooremaid. Olles ise üles kasvanud rangete reeglite, käskude-keeldude maailmas, soovib ta oma lapsi sellest säästa ja nii kasvavadki need "vabalt".\nRaamat pani mõtlema sellele, kui haprad on lapsed. Kui usaldavad nad on oma vanemate suhtes, kui leplikud, helged ja empaatilised. Täiskasvanuna seda lugu lugedes, tekib nii palju vastakaid emotsioone. Põlgust, viha, aga kohati ka teatud imetlust vanemate vastu, kes oskavad muidu täiesti kohutavast ja jubedast olukorrast, luua pildi põnevast seiklusest. Ma arvan, et pereisa ütlus: "Kes iganes ütles, et tuleb leppida nende kaartidega, mis sulle jagatud on, ei olnud kuigi hea bluffija." võtabki kogu raamatu kenasti kokku.\nLehekülg lehekülje haaval, laste hoiak ja usaldus oma vanemate vastu muutub. Väikesed asjad, mis on enamikule elanikkonnast normiks, on sellele perele luksus ja privileeg. Nagu näiteks voodid või igapäevane kõhutäis. Nad hakkavad läbi nägema oma vanemate luiskelugusid ja põhjatut egoismi.\nMa ei ütleks, et minu vanemad tingimata egoistlikud olid - lihtsalt noored ja rumalad. Veider, kui palju unustatud mälestusi "Klaaslossi" lugemine ellu äratas. Näiteks lugu sellest, kui peategelane autouksest sõidu ajal välja veeres. Vahetult enne minu seitsmendat sünnipäeva, keset karget talvekülma kaldusin pööret tegeva auto uksest välja ja rullusin jäisele sõiduteele. Minu õnn, et oli talv, kiirus polnud kuigi suur ja ühtegi autot ei järgnenud. Midagi hirmsat minuga ei juhtunud, kõhu kraapisin pisut ära ja ehmatasin.\nLugu sellest, kuidas isa taas ühest kohast teise kolides paneb lapsed taha furgooni, mööbli ja muu pudipadi vahele istuma. Olen minagi vähemalt korra autofurgoonis reisinud. Midagi meeldejäävat seal polnud, mitte nii nagu raamatus, aga meelde tuli see lugu ikkagi.\nAutor kirjeldab isa ja emapoolse vanaema vahelist sõnasõda. Lastele mõjub see kohutavalt, kui nad näevad kaht inimest, kelle vastu neil loomulik poolehoid on, kisklemas. Kelle poole sa hoiad? Sest olles ühe poolt, reedad ju teise.\nLood näljastest lastest olid eriti tuttavad. Meenub, kui ükskord isa sai kusagilt kartulikoti täie rohelisi banaane. Ei teadnud meie, et neid tuleb soojas toas lasta järelküpseda, mil need on kollased ja magusad. Võib-olla vanemad isegi teadsid seda, aga ei mallanud oodata. Sellepärast söön tänaseni pooltooreid helerohelisi banaane. Need tuletavad meelde häid aegu lapsepõlvest.\nMa ei mäleta, et oleksime kunagi eriti valida saanud, mida sõime. Sõime seda mida oli. Ja seda polnud kunagi eriti palju. Tean, et paljud nõukaaegsed eakaaslased räägivad lugusid suhkru sisse kastetud võisaiadest. Meil oli tavaline, et võid sai ainult palgapäeval lubada ja margariiniga suhkrusaia ei tahtnud keegi. Meie leiutasime noorema õega kakao- hapukoore maiuse. Segasime hapukoore kibeda kakaoga ja lisasime sellele suhkrut. See oli jube hea. Ükskord oli isa meie noorema vennaga kahekesi kodus ja askeldas parasjagu köögis, kui vend avastas köögikapist tillukese pruuni puruga klaaspurgi ja arvates, et tegu on kakaoga kummutas kõrist alla kaaliumpermanganaati. Õnneliku juhuse läbi andis isa poisile sidrunileotist juua, mis sidus pulbri kokku ja säästis venda suuremast kahjust. Kui ta oleks andud tavalist vett, oleks kahjud olnud kordades suuremad. Iseenesest mõistetavalt jäime kogu loos süüdi meie õega. Ei mäleta, et pärast seda enam ülalmainitud desserti oleksime valmistanud...\nJa neid mälestusi tuli iga loetud leheküljega aina juurde. Mitu korda mõtlesin, et ei tea kas tasub raamatut üldse edasi lugeda, sest mälestused äratasid tunded, mis mulle ei meeldinud ja mida ma tunda ei tahtnud. Ma ei taha öelda, et mul oli hirmus ja kohutav lapsepõlv. Ma lihtsalt ei mäleta, et oleksin olnud lapsepõlves õnnelik laps. Mäletan häbi ja süütunnet. Mäletan hirmu. Mäletan....\narvustus deemonid emotsioonid lapsepõlv meelelahutus närvid läbi perekond raamatud