Paldiski ajalugu , järg. - Paldiski Linnavalitsus\nPaldiski linna asutamise ja arengu ajaloost(Järg. Algus Paldiski Linnalehes nr 44/62)Paldiski Linnaleht nr. 1/70 2010Baltiiski sadama linna arengНачало XIX столетия Балтийский Порт19. sajandi alguse võttis Baltiiski sadamvastu maakonnalinnana. Elanike peaminetegevusala oli kalapüük ja töö sadamas,mille kaudu toimusid põhiliselt kohalikudveod. Paraku viis aga linna asukoht ummikteelõpus, korraliku sadama puudumineja vähene elanike arv selleni, et 1820.aastal kaotas linn maakonnalinna õigusedja muutus maahaldusorganita linnaks*.Pärast Krimmi sõda (1853–1856) ja pärisorjusekaotamist Venemaal (1861) hakkasEestis tööstuskapitalism kiiresti arenema,turg laienes ja põllumajanduse kaubalisuskasvas – seetõttu tekkis tungiv vajadus täiustadaja arendada igat tüüpi liiklust, sealhulgastol ajal uusimat, st raudteeliiklustEesti territooriumile raudtee ehitaminekerkis päevakorda 19. sajandi 60ndatelaastatel. Just siis meenuski võimudele taaskord Baltiiski sadam – peaaegu kinnikülmumatumeresadam Soome lahes – ningselle kasulikkus seoses raudtee ehitamisega.Raudtee ehitamise küsimus oli üles tõstetudka varem. 1845. aastal esitas rühm Peterburikaubandus- ja rahandustegelasi eesotsasNarva kalevi- ja linavabriku omanikuA. Štiglitsiga rahandusministeeriumilePeterburi – Oranienbaumi (Lomonossov)– Narva raudtee ehitamise projekti. Edaspidiplaaniti raudteed pikendada Tallinnaja sealt edasi Baltiiski sadamani (Paldiskini).Sellel rühmal õnnestus saada ehitusekskontsessioon*. Teadmata põhjustelprojekti siiski vastu ei võetud. 1864. aastalesitasid Eestimaa rüütelkond ja Tallinnakaupmehed Balti tee ehitamiseks uueprojekti. Selle projekti kohaselt pidanuksraudtee ehitatama Inglise firma raha jajõududega, tingimusel, et see teenib omakapitalimahutuselt 5% aastatuludest. Sellegaei olnud valitsusringkonnad nõus japrojekt lükati tagasi. 1867. aastal võttisraudtee ehituse saatuse lõpuks enda kätteEestimaa rüütelkonna peamees Alexandervon der Pahlen, kes saavutaski raudteeehituse kontsessioonilepingu kinnitamisevalitsuses. Kontsessioon kinnitati 10. augustil1868.Kooskõlas valitsuse heakskiidetud projektigapidi Balti raudtee ühendama sadamalinnTallinna, Baltiiski sadama (Paldiski)ning tööstuslinn Narva Peterburiga ningsamuti Venemaa sisekubermangudega. Teeehitamiseks moodustati aktsiaselts BaltiRaudteekompanii, mis sõlmis lepingu Peterburipangaga E. M. Meier & Co. Pankomakorda sõlmis lepingu raudtee ehitamiseksMoskva 1. gildi kaupmehe P. I.Gubonini firmaga, mis alustaski raudteeehitamist.Raudtee ehitati valmis üsna kiiresti ninganti käitusse 1870. aasta oktoobris. Ehitustöödalgasid teetrassil kogu selle pikkuses1869. aasta mais. Trass jagati viiekslõiguks ja 40 ehitusobjektiks. Kokku töötasPaldiskist kuni Tosnoni üheaegselt 7000inimest, 15 000 hobuveokit ning ligikaudu1000 puuseppa ja kiviraidurit. Kõige rohkemtöölisi (umbes 3000) rassis esimesel,Paldiski–Aegviidu lõigul, kuna siin olitarvis teha kõige rohkem mullatöid. Mullatöödlõpetati trassil 1. novembriks 1869.Selle aja jooksul osales ehitustöödel keskmiselt6018 inimest. Ehitajad töötasid12–14 tundi päevas, elades ajutistes kasarmutes.Liigasustatus ja vilets toitlustaminepõhjustasid tüüfuse ja muude haigusteepideemiaid. Tee-ehitus viidi lõpule 1870.aasta sügiseks. Tee põhiliini pikkuseks kujunes390 kilomeetrit. Peale selle ehitati 45km jagu juurdesõidu- ja jaamateid (Paldiskis3,5 km). Ehituse käigus rajati 131 silda(neist suurimad sillad üle Narva ja Lugajõe). Raudteel oli 21 jaama, sealhulgas 1.klassi jaam Tallinnas ja 3. klassi jaam Paldiskis.Paldiski ja Tallinna vahele ehitati kaksjaama: Klooga (ametlik nimi Lodensee) jaKeila (Kegel). Riik ostis raudtee 1893. aastalvälja 12,2 miljoni rubla eest.Baltiiski sadamasse (Paldiskisse) ehitatudjaama koosseisu kuulusid vaksalihoone,teenistujate elumaja, kasarmu-tüüpi hoonetöölistele, ruumikad kaubaaidad* sadamaharul (osa neist ehitati ümber kasarmutestja vanglatest), pumbajaam koos veetorniga,kahekohaline vedurikuur (-depoo), tööriistaladu,ümberpööramisring, saun jms.Jaamas oli 3,5 km jaama- ja varuteid.Raudtee ehitamisega ühel ajal, 1870. aastaoktoobris, kinnitas Balti RaudteekompaniiPaldiski sadama rekonstrueerimise plaanisummale 1,8 miljonit rubla. Plaani järgituli sadamabasseini laiendada 80 000 ruutmeetrinija süvendada 8 meetrini, kaidekogupikkust tuli kasvatada ühe kilomeetrini.Uurimis- ja projekteerimistöödega tehtiküll algust, kuid alates 1871. aastast hakkasaktsiaselts tegelema Peterburi–Oranienbaumiraudtee ostmisega ning sadama ehitusPaldiskis vajus tagaplaanile.Balti tee ehitusega hakkas linn arenemaning selle sadam pääses vähetähtsa kohalikusadama staatusest. 19. sajandi lõpuksoli see koos Tallinna sadamaga Venemaasadamalinnade seas 3.–5. kohal.Baltiiski (Paldiski) sadamas käis eriti kibetöö hilissügisel ja varakevadel, kui Tallinnalaht juba hakkas kinni külmuma või oliveel jää all. Peamised eksportkaubad olidteravili, linaseemned, lina ja takud. Väljaveeti ka taimeõlisid ja piiritust.Sajandi lõpus hakati Tallinna ja Paldiskisadama kaudu välja vedama ka Lutherivabriku toodangut (peamiselt vineeri) jaUurali asbesti. Imporditavatest kaupadestolid tähtsaimad toorpuuvill, kivisüsi,koks, mitmesugused masinad ja seadmed,raud, vask, teras ja mineraalväetised. Põllumajandussaadustestveeti sisse heeringat(Norrast), apelsine, mandariine ja muidtroopilisi puuvilju, kusjuures viimaseidtoodi sisse hilissügiseti, kui Peterburi jaTallinna sadam hakkasid kinni külmumaja põhivedu toimus Baltiiski sadama (Paldiski)kaudu. Just sel ajal hakatigi Paldiski–Tallinna raudteed kohalike seas kutsumamandariiniteeks.Foto:http://www.imapress.spb.ru/* Maahaldusorganita linn – asustatudpunkt, mis evib küll linna õigusi, kuid ei olemaakonna administratiivkeskus (nimetatika kreisita linnaks ehk mittemaakonnalinnaks).* Kontsessioon (ld concessio – luba, mööndus)– valitsusvõimude antud luba eraettevõtteasutamiseks ühiskondlikult tähtsas,avalike huvide ja asjadega seonduvasvaldkonnas, näiteks raudtee-ettevõtted,telegraafiettevõtted jms.* Ait – laohoone, ladu (näiteks tollipunktis).L. V. Matsejevitši ajaloolise lühiülevaatematerjalide põhjal.Ajalooülevaate jätku võite lugeda meie ajalehejärgmisest numbrist.\nPaldiski linna asutamise ja arengu ajaloost(Järg. Algus Paldiski Linnalehes nr 44/62)Baltiiski (Paldiski) sadamalinnaareng19. sajandi lõpus süvendati Tallinna sadamat,ehitati uued kaid, rajati kaks uutbasseini ning aastaringse laevaliiklusetagamiseks soetati jäälõhkuja Stadt Reval,mis alustas tööd 1895. aasta lõpus. Sellestajast lakkas Baltiiski (Paldiski) sadam täitmastTallinna eessadama rolli ning muutusväikeseks kohaliku tähtsusega sadamaks,millel oli peamiselt kalasadama funktsioon.Pärast Krimmi sõda (1853–1856) hakkasEesti rannikul kiiresti arenema kaubapurjelaevadeehitus ja kaubalaevandus, ning seevajas kvalifitseeritud meremehi. Seosessellega asutati 1875. aastal Paldiskisse merekool,kus hakati ette valmistama kabotaaži-* ehk rannasõidukipreid.Sajandi lõpuks võttis Baltiiski sadam endaalla ligikaudu 30 tiinu (32,77 ha), arvestamatakindlustusrajatisi. Viimased anti linnaleüle 1869. aastal ning neid kasutatikarjamaana. Linn oli peamiselt ühekorruseline,kus valdavaks olid puitehitised,mida võis loetleda üle saja.Linna põhiline areng toimus selle põhjapoolsesosas, ning aastaks 1900 jõudsidlinna ehitised kindluse vallikraavideni.Tänavavõrgustik koosnes viiest pikitänavast(paralleelsed mererannaga), viiestristtänavast ja mõnest põiktänavast. Linnatolleaegsete peatänavate nimetused olidjärgmised: pikitänavad, mere poolt lugedes– Mere tänav, Peetri tänav, Jelizaveta tänav,Katariina tänav; risttänavad, kindluse pooltlugedes – Nikolai tänav, Kauba tänav, Kivitänav, Raudtee tänav (tänavate nimed ontõlgitud eesti keelde). Kaks tänavat olid kõvakattega.Tänavate laius küündis 40 meetrini.Veevärki, kanalisatsioonisüsteemi egaelektrivalgustust linnas ei olnud. Vaatamataelanikkonna väikesele arvule, olid linnasolemas kõik tolleaegsed haldusasutused:linnavalitsus, politseijaoskond, postkontor,telegraaf, Revali keskpanga osakond, Revalipiirivalvebrigaadi osakond, toll, apteek,hobujaam. Linnas oli kaks kirikut: luterikirik (Nikolai kirik) ja õigeusukirik (PühaGeorgi kirik). Luteri kalmistul oli ka kabel(Pühavaimu), mis pole meie päevini säilinud.Luteri Nikolai kirik ehitati 1842. aastalNikolai I vahenditest Beckendorfi palvel.Linnas oli suhteliselt palju õppeasutusi:linna naiste kool, algkool, kihelkonnakool,erakool ja merekool. Merekool eksisteeriskuni 20. sajandi lõpuni.Arstiabi andis linna arst. Lisaks sellele paiknesidjaama piirkonnas mere kaldal eraomandusesolevad kliimavannid – kuumadmereveevannid.Linnas oli ka kaks joogiasutust (õlletubaja trahter) ja üks võõrastemaja Rogerwiekkoos restoraniga nn puhtale külastajaskonnale.Linnas töötas kaks pagarit, kaks õmblejat,neli kingseppa, kaks pottseppa, ükslihunik ja üks piltnik.Olid olemas väikesed kaubaärid (vürtspoed,kauplused), mis kuulusid peamiselt saksakaupmeestele. Sajandi lõpus loetleti Paldiskiskaks I gildi* kaupmeest ja üksteist IIgildi kaupmeest, kelle seas oli ka üks venelasestkaupmees Mikušin. Linnas tegutsesalaline turg, kus peeti 1870. aastatest alatesiga aasta 2.–3. veebruaril ja 22.–23. septembrilka laata. Linnal oli olemas raudtee- jamereühendus teiste linnadega (Tallinnaga,Riiaga jt). Linnast väljus iga päev rongmarsruudil Paldiski–Tallinn, sadamast käisaga kaks korda nädalas aurik Konstantinmarsruudil Paldiski–Arensburg*–Riia.19. sajandil kasvas linna elanikkond vägaaeglaselt. Raudtee ehitamisega see veidi suurenes.Lühikokkuvõte Baltiiski (Paldiski) sadamaelanikkonna kasvust 19. sajandil oleks järgmine:1819–1825 184 inimest1862–1863 400 inimest1881 834 inimest1897 900 inimest1900 955 inimest.19. sajandi lõpus hakkas linn kujunemapuhkekohaks Tallinna, Peterburi, Pihkvaja teiste Venemaa linnade elanikele. Vaikus,puhas mereõhk ja maaliline rannik meelitasidsiia hulgaliselt puhkajaid, kelle seas olinii ametnikke, keskmisel järjel kaupmehi,kirjanikke kui kunstnikke. Kunstnikud armastasidpuhata Väike-Pakri ja Suur-Pakrisaarel. Puhkepaigana kasutati ka kindlusevaremeid,rannapiirkonda linna lõunaosasja poolsaare idakaldal (Lahepere lahe ääres).Sadama kõrvale rajati väike meresuplusbassein,piki rannikut ehitati aga supelmaju.20. sajandi võttis Baltiiski (Paldiski) sadamvastu väikese loode-Eesti kolkalinnakesena.Elanike peamiseks tegevusalaks olid sadama-ja raudteetööd ning põllumajandus.Ligikaudu kolmandik linna elanikkonnasttegeles põllumajandusega, peamiselt piimakarjakasvatusega.Suvisel ajal oli linnakeendiselt suvila- ja puhkekohaks Tallinna jaVenemaa linnade elanikele.Balti laevastiku sõjalaevad kasutasid lahePaldiski Linnaleht nr.2/71 2010reidi Merekorpuse rühma ankrupaigana.Veel 1970. aastal seisis linnas tuletõrjemaja– tuletõrjeühistu maja koos vahitorni ja tuletõrjedepooga,mis oli ehitatud 19. sajanditeisel poolel. See ei ole meie päevini säilinud,see lammutati seoses keskkoolihoone ehitamisega.1903. aastal ehitati tuletõrjemajakülge kahekorruseline kivimaja, milleülakorrusele sisustati umbes 400-kohalinevaatajasaal. Sellest ajast peale hakati saalisetendama harrastusesinejate kontserteja korraldama linlastele muid seltsiüritusi.Selsamal ajal asutati linna raamatukogu,kus oli ligikaudu 1500 köidet.1912. aastal toimus Baltiiski (Paldiski)sadamas Venemaa ja Saksamaa viimastemonarhide omavaheline kohtumine. 22.juunil kell 12 kohtusid selles linnas NikolaiII ja Preisimaa kuningas Wilhelm II. Nadvõtsid vastu sõjaväeparaadi ja tutvusid vanakindlusega.Kuni 1910. aastani kasutati kindlusevaremeidpuhkekohana, kuid 6. oktoobril 1910anti kindlusejäänused üle Merekorpusele.25. oktoobril 1910 sõlmiti Tallinnas akt,mille kohaselt läksid kindluse varemed(7 tiinu maad) Merekorpuse kätte. Sellemaatüki hoidjaks määrati polkovnik F.Barõkov, kelle palvel koostas N. Tarassov1915. aastal linna kohta esimese ajalooliseteadise.1913. aasta kevadel ehitati kindluse territooriumilesuvila tüüpi puitbarakk koosabihoonetega laatsareti tarbeks, kindlusesiseseleavarale platsile rajati aga tenniseväljakud,jalgpalliplats ja muid sportmänguväljakuid.Sellest aastast peale hakatinendel spordiväljakutel läbi viima võistlusimerekooli kasvandike, kadettide ja Merekorpuseõpperühma laevade alamametnikevahel.* Kabotaaž ehk rannasõit – kauba- võireislaevade sõit ühe ja sama riigi sadamatevahel, väljumata koduriigi piirest.* Kaupmeeste gilde oli kolm: III gildikaupmehe käive ei ületanud 5 tuhandetrubla aastas, II gildi kaupmehe käive ei ületanud100 tuhandet rubla aastas ning I gildikaupmees, kõige jõukam, kauples aasta vältelvähemalt 100 tuhande rubla eest.* Arensburg – Kuressaare varasem nimetus.L. V. Matsejevitši ajaloolise lühiülevaatematerjalide põhjal.Ajalooülevaate jätku võite lugeda meie ajalehejärgmisest numbrist.\nPaldiski linna asutamise ja arengu ajaloost(Järg. Algus Paldiski Linnalehes nr 44/62)Baltiiski sadama linna (Paldiski)arengEsimese maailmasõja alguses(28.07.1914–11.11.1918) oli Baltiiskisadama linn (Paldiski) Balti laevastikumanööverbaas, kus asus väike garnison.Garnisonis paiknesid Põhjarinde12. armee maaväeosad ja Balti laevastikukindlustamise mereväeosad. Sõjaajal langes linn korduvalt merelt jaõhust pommitamise sihtmärgiks, milletagajärjel purustati linnas 24 ehitistning esines ohvreid rahuliku elanikkonnaseas.Kodanlik-demokraatliku veebruarirevolutsiooniajal moodustati linnastööliste ja soldatite saadikute nõukogu,mis koosnes peamiselt madrustest jagarnisoni soldatitest. Seoses linna elanikkonnavähesusega oli linlaste esindajaidselles vähe. Pärast sotsialistliku oktoobrirevolutsioonivõitu 1917. aastanovembris moodustati Baltiiski sadamassõja-revolutsioonikomitee, misjuhtis linnas kõiki revolutsiooniüritusi.Komitee tegevust koordineerisTallinnas asuv üle-eestiline sõja-revolutsioonikomitee.1917. aasta lõpus – 1918. aasta alguseslikvideeris see komitee vana kohalikuomavalitsusorganite süsteemi ningpärast nõukogude ümbervalimisi panita ise linnavalitsemise volitused maha,keskendades oma tähelepanu sõjalisteleja poliitilistele küsimustele. 1918. aastaveebruaris hõivasid Baltiiski sadamaSaksa 68. Põhjakorpuse väed kindralleitnantSeckendorffi juhtimisel. Olleslinna hõivanud, taastasid Saksa väedvanad linna omavalitsusasutused, kuhukuulus ka kohalikke sakslasi.Okupatsiooni ajal muutus Eestihalastamatu röövimise objektiks. Andmakssellele riisumisele süstemaatilistja kõikehõlmavat iseloomu moodustatispetsiaalne organisatsioon Rocha,millel olid oma osakonnad kõigis Eestilinnades, sealhulgas ka Baltiiski sadamas.Eestist veeti välja kõike. Kolmeesimese okupatsioonikuu jooksul veetivälja 3 miljoni marga eest metallitooteid,5,5 miljoni marga eest rauda,20 miljoni marga eest lina, 20 miljonimarga eest kalevit, 8 miljoni marga eestkanepnööri ja kotiriiet, 15 miljoni margaeest mitmesuguseid masinaid ja puitu.Isegi kirikukelli saadeti Saksamaale.Kogu see kokkuriisutud kraam veetivälja Tallinna, Paldiski ja Pärnu meresadamakaudu ning raudteed pidi.Paldiski Linnaleht nr. 3/72 2010Novembrirevolutsioon Saksamaaltegi lõpu okupatsioonile Eestis, ehkkiSaksa väed lahkusid Eestist alles 1919.aasta detsembris. Pärast Tartu rahusõlmimist (02.02.1920) loetleti Eestiterritooriumil 13 linna, mille hulkakuulus ka Baltiiski sadam (Paldiski).Linna nimetust kandsid tollal Haapsalu,Kuressaare, Narva, Paide, Paldiski,Petseri, Pärnu, Rakvere, Tallinn, Tartu,Valga, Viljandi ja Võru.1929.–1933. aasta raske majanduskriissundis osa töötuid linlasi kolima taludesse,mistõttu Paldiski elanikkondvähenes 863 inimeseni. Seoses saksarahvusest isikute taasasumisega Saksamaalevähenes elanikkonna arv 1939.aasta sügisel veelgi – kuni 729 inimeseni.1. mail 1938 kehtestati Eestis uus linnadeseadus. Kuni selle seaduseni oliomavalitsuste tegevust reguleerinud1892. aasta linnade määrus, millessekodanlik valitsus oli teinud mõningaidmuudatusi. Uus seadus aga tugevdaslinnade omavalitsuste sõltuvust keskvõimust.Kui varem valis linnavalitsuseja linnapea linnavolikogu, siisnüüd nimetas need ametisse valitsus.Vastavalt sellele seadusele kuulus linnaomavalitsuse pädevusse peamiseltlinna planeerimine, heakord, kommunaalmajandusejuhtimine ja mõnedmuud küsimused. Samas eraldati omavalitsuselesedavõrd vähe vahendeid,et see ei suutnud realiseerida ühtegilinnale vajalikku suuremat ehitust. Samutioli maa eraomanduse tingimustespraktiliselt võimatu linna arengut planeeridavõi midagi ehitada. Seepärastpiirdus kohalik omavalitsus peamiseltkorra hoidmisega tänavatel ja haljasaladerajamisega.Sellel perioodil ei ehitatud linna vajadusteksmitte ühtegi suuremat rajatist.1930. aastate keskpaigas loetletiBaltiiski sadama linnas 119 ehitist, sellesoli 17 kaubandus- ja tööstusettevõtet:konservitehas, õlivabrik, väike elektrijaam,pottsepa- ja mehaanikatöökoda(vaksali piirkonnas), raudteedepoo,erapoekesed ja -kauplused ning kalapüügiasutused,mis kokku moodustasidlinna peamise sissetulekuallika.Selleks ajaks oli linnas kolm õppeasutust:6-klassiline algkool 149 lapsele,gümnaasium 46 õpilasele ja üldharidusliktööstuskool 35 õpilasele.1922. aastal nimetati linn Baltiiski sadamastümber Paldiskiks. On huvitav,et 4. augustil 1939 pöördusid Paldiskivõimud Eesti siseministeeriumi pooleettepanekuga nimetada Paldiski linnümber Pakri linnaks. Vastuseks selleleettepanekule soovitas ministeeriumlinnavõimudel valida linnale ükskuuest järgmisest nimest: Paeneeme,Padise, Laju, Paates, Paerte, Laitse. Linnavalitsuspidi tegema oma valiku neistväljapakutud nimedest 10. oktoobriks1939. Sellest, kuidas linnale nime valiminetoimus ja miks selle ümbernimetamineära jäi, pole midagi teada.1939. aasta oktoobris saabusid linnaEesti kodanliku valitsuse nõusolekulpunaarmee ja sõjalaevastiku väeosad,et ehitada kaldakindlustusi. Ka kohalikelanikkond (kalurid, sadama- jaraudteevaksali töölised) võttis sõjalisteobjektide ehitamisest aktiivselt osa.Kohalike ehitajate jõududega püstitatikasarmuid, elamuid komandöridele jamuid objekte.Pärast nõukogude võimu kehtestamist1940. aasta augustis moodustati linnasnõukogude võimu organid koostäitevkomiteega. Seoses Balti laevastikuvõimsa mereväebaasi ehitamisegaPaldiskis, millega kaasnes ulatuslikmaade võõrandamine 1940. aastate alguses,tehti sellele osale linnaelanikest,kes ei olnud baaside ehitamisega seotud,ettepanek kolida teistesse Eesti linnadesseja alevitesse: Haapsallu, Tapale,Tallinna, Põllkülla jm.L. V. Matsejevitši ajaloolise lühiülevaatematerjalide põhjal.Ajalooülevaate jätku võite lugeda meieajalehe järgmisest numbrist.\nPaldiski linna asutamise ja arengu ajaloost(Järg. Algus Paldiski Linnalehes nr 44/62)Paldiski Linnaleht nr.4/73 2010Paldiski aastal 1939. Foto ühe PaldiskiLinnalehe lugeja isiklikust arhiivist.Baltiiski sadama linna arengTeisele maailmasõjale läks linn vastu Baltilaevastiku ehitusjärgus oleva sõjalis-merelisebaasina. Saksa väed tungisid Eesti territooriumile1941. aasta juulis ning augustikeskel alustasid Vene väed ja PBL* raskeidlahinguid Tallinna ja Paldiski eest. Paldiskioli selleks hetkeks kaasatud kaugesse edelakaitsevööndisse. Osa tsiviilelanikkonnast(elanikud ja sõdurite perekonnad) evakueeritisellel perioodil linnast ära Tallinnasse.Pingeliste lahingute järel õnnestus Saksavägedel 25. augustil 1941 Vene vägedekaitsest läbi murda ning alustada veriseidlahinguid Tallinna eeslinnades. Osa Venevägedest hakkas selle läbimurde tulemusenataganema Paldiskisse. 27. augustil algasPBLi ülemjuhatuse otsusel vägede evakueeriminePaldiskist meritsi. Olles sõjalisedobjektid õhku lasknud ja hävitanud sõjalisevara, asusid linna kaitsnud väeosad laevadelening jätsid linna maha. 28. augustilsisenesid linna Saksa väed. Saksa okupatsioonkestis kuni 24. septembrini 1944.Esialgu paiknes linnas väike garnison,mere- ja tagalaväeosad. Sadamas baseerusidSaksa sõjamerelaevastiku laevad, miskaitsesid Soome lahes paiknevaid miinitõkkeid.Sel perioodil ehitasid Saksaokupandid linna uue sadama piirkondaväikesed kaid kaitselaevade jaoks ning sõjaväelinnakussenende poolt 1942. aastalrajatud koonduslaagrisse barakid. Sarnaselt1918.–1919. aasta Saksa okupatsioonile,rakendasid hitlerlased Eestis mitte üksnesterrorit kohaliku elanikkonna kallal, vaidsooritasid ka majanduslikke röövretki,mille eesmärk oli kohaliku tööstuse, energiaressurssideja loodusrikkuste halastamatuekspluateerimine fašistliku sõjamasinahuvides.See röövimine saavutas suurima ulatuseVene vägede pealetungi ajal aastal 1944,kui Nõukogude Armee väed hakkasidlähenema Eesti piiridele. Kokkuriisutudkraami vedasid Saksa okupandid välja niiraudteed pidi kui ka Tallinna, Paldiski jaPärnu sadama kaudu. 23. septembril 1944vallutasid Paldiski Nõukogude armee jasõjalaevastiku väeosad.Linnast lahkumisel fašistid praktiliselthävitasid selle. Kogu linnas jäi puutumatavaid ligikaudu paarkümmend maja jaraudteejaam. Linna taastamine ei alanudmitte kohe pärast selle minekut Nõukogudevägede kätte. Allesjäänud elanikudja linnas dislotseeruvad väeosad elasidallesjäänud ehitistes, kohandasid elamiseksenam kõlbulikke purustatud ehitis, elasidmuldonnides.1940. aastate keskel moodustati linnas PBLehitusvalitsus, mis asuski taastamistöödele.Ehitusvalitsus lükkas linna lõunaosaskäima väikese elamuehituskombinaadi,mis hõlmas väikest mehaanika, tisleritöö,puidutöötluse ja muid ehituslikke tööjaoskondi.Linna põhjaosas kindluse varemetetaga ja uue kalmistu ees alustati kivimurdetöid.Paldiskist ammutatud kivi ja killustikei läinud mitte üksnes oma linnavajadusteks, vaid seda veeti välja ka Tallinnaja teistesse Eesti ning Läti linnadesse.Taastamistöödest võtsid suuresti osa kaallesjäänud kohalikud elanikud (esialgu eiolnud neid üle saja). Plaanipärane linnataastamine algas 1940. aastate lõpus, milrekonstrueeriti purustatud hooned ningehitati uusi maju ja barakke.1950. aastate alguses hakkasid linna ilmumaühekorruselised ühe- ja kahekorterilisedkokkupandavad kilpmajad. Needmonteeriti kokku mahapõletatud hooneteasemele Nõukogude (praegune nimi Peetri,toimetuse märkus), Kingissepa (Muuli),Oktoobri (Pakri) ja Lauristini (Rae) tänavapiirkonnas. Selsamal perioodil moodustusPunaarmee (Tuule) ja Põhja (Põhja) tänavarajoon. Tõsi küll, esmalt püstitati nendetänavate lõppu barakid, kuid 1960. aastatelõpuks need lammutati. Samal ajal alustatika Sadovaja (Aia) tänava täisehitamist– raudtee taga, põhihoonetest ida pool.Južnaja (Lõuna) tänava piirkonnas arendatika individuaalehitust.1950. aastate esimesel poolel algas 29.kvartali ehitus. Kvartal hoonestati vastupidavatekõigi mugavustega kivimajadega.Samaaegselt selle ehitusega algas esimestkorda kogu Paldiski ajaloo vältel ka veevärgija kanalisatsioonisüsteemi rajaminekoos puhastusrajatistega. Esmakordselthakati linnas tänavaid asfalteerima. 1958.aastal ehitati linna haigla, mis rändas enneselle hoone ehitamist mööda linna ringi.1962. aastal elektrifitseeriti raudteelõikTallinn–Paldiski ning avati elektrirongideotseliiklus.Eriti kiiresti hakkas linn arenema 1960.aastate esimesel poolel. Sel perioodil ehitativiiekorruselised majad Osipovi (Sadama)tänav 14, 16, 18, 20 ja 22, Lauristini (Rae)tänav 31, 27, 48 ja 52 ning 1960. aastate lõpusnr 21 ja kaubamaja. Linn, mis hõlmaskuni selle ajani 40 hektarit, paiknes 1970.aastate lõpuks juba üle 400 hektari suuruselmaa-alal.Nende aastate lõpuks kujunesid lõplikultvälja ka linna eri piirkonnad. Lõunaosasasetses tööstustsoon, mis hõlmas mehaanikatehast(see asutati autoremonditöökodadebaasil aastal 1944), leivatehast, automajanditja muid ettevõtteid, mis täitsidlinna vajadusi. 1980. aastate alguses rajatisamasse piirkonda ka TootmiskoondiseMarat üks tsehh.Elurajoonid paiknesid linna põhjaosas,hõlmates Nõukogude (Peetri), Kingissepa(Muuli), Lauristini (Rae), Oktoobri (Pakri),Balti (Pargi), Adamsoni (Adamsoni),Punaarmee (Tuule), Põhja (Põhja), Sadovaja(Aia) ja Južnaja (Lõuna) tänavat, 32.kvartalit, Majatšnaja (Majaka), SalavatJulajevi (Salavat Julajevi tänav) ja Meere(Mere) tänavat. Kujunes välja ka puhketsoon,mis kätkes endas väikest parki kultuurimajaja kino Baltika piirkonnas ningsamuti kahte väikest haljasala Nõukogude(Peetri) tänava piirkonnas.Pärast sõda Paldiski sadam taastati ningkõrvuti sellega, põhja poole, ehitati kapuidust kaid kalurikolhoosi Nord kalalaevadejaoks. 1960. aastate alguses viidikolhoosi Nord filiaal (kaluribrigaad) ülemugavamasse kohta, kaide asemele rajatiaga paadisadam ja linna ujumisrand. Sõjajärgselperioodil kasvas linna elanikkondsuhteliselt kiiresti. Kui vahetult pärast sõjalõppu võis linnas loendada 250–350 elanikku,siis juba 1951. aastal elas linnas üle3500 inimese; 1967. aastal 8000 inimest;1980. aastate alguses aga ligikaudu 10 000inimest.* PBL – Punalipuline Balti Laevastik.L. V. Matsejevitši ajaloolise lühiülevaatematerjalide põhjal.Ajalooülevaate jätku võite lugeda meie aja\nPaldiski linna asutamise ja arengu ajaloost(Järg. Algus Paldiski Linnalehes nr 44/62)Ajaloolised isikud, kelle tegevus onolnud seotud Paldiskiga (Baltiiskisadama, Rogerwiekiga)Rogerwieki sõjasadama rajaja Peeter I viibissadama rajamisel korduvalt ise kohal. Põhjasõjaajal (1700–1721) käis Peeter I Eestisküllaltki sageli. Teadaolevalt külastas ta Revalit(Tallinna) aastatel 1711, 1714, 1715,1717, 1718, 1719, 1721 ja 1723. Esmakordselt23. juulil 1715 väisas ta möödaminnes,Haapsalust (Hapselist) tulles Paldiski(Rogerwieki) lahte, kust ta sõitis kuivamaad mööda edasi Revalisse. Olles lahe jaselle ümbruskonna üle vaadanud, otsustasta, et „saagu siia sõjalaevade sadam”. Teistkorda ilmus ta samasse kohta 1718. aastajuuli lõpus. Tema seekordse külaskäiguajal toimus mandrikaldal pidulikus õhkkonnassadamale ja kindlusele nurgakivipanemine. Samas käskis Peeter I alustadaettevalmistustöid kasarmute, töökodade jamuude rajatiste ehituseks tulevase sadamavajadusteks. 1719. aasta sügisel, oktoobris,külastas Peeter I jälle Rogerwieki, vaataslahe veel kord põhjalikult üle, tegi sügavusemõõtmised ja kontrollis ettevalmistustöödekäiku. Viimast kordaviibis ta Rogerwiekis18. juulil 1723. Selkorral pani ta nurgakivikaitsemuulileja näitas kätte uuedkohad, kuhu ehitadalinn, kaubasadam jaRogerwieki sõjasadamarajaja Peeter I tuletorn.Rogerwieki väisasidka Peeter I lähimad abilised, nende seas kaAdmiraliteedi Prikaasi ülem, galeerflotilliülemjuhataja Hango lahingu ajal (1714),Balti laevastiku ülemjuhataja aastatel 1723–1726 Fjodor Matvejevitš Apraksin, kes oliVenemaa esimene kindraladmiral. Ta oliPeeter I usaldusalune ja suurepärane käsutäitja.Pärast PeeterI surma kureeris taRogerwieki ehitustkuni aastani 1726. Tasuri Moskvas aastal1728.Rogerwiekis käiska teine Peeter Iaatekaaslane: krahv, generalissimus, värvikaimvürst ja suur riigivaras AleksandrDanilovitš Menšikov. Sõjasadama ehitusealgusperioodil valitses ta Baltikumi jaIsurimaad*.Esimene Rogerwieki lahe uurija, peamistekaitsekindlustuste projekti autor ja uuesõjasadama ehituse esimene juhataja (direktor)oli Liivimaalt pärit insener JohannLudwig Luberas. Ta elas Rogerwiekis aastatel1721 kuni 1731. Aastal 1731 kolis taMoskvasse, kuhu ta määrati Kroonlinnakanali, doki ja sadama ehituse direktoriks.Vaatamata uuele ülesandele jäi ta elulõpuni Rogerwieki ehituse kuraatoriks.On ilmne, et ta oli andekas, haritud ja tarkinsener-fortifikaator* ja hüdrorajatisteehitaja, kuivõrd talle usaldati niisugusedkeerukad hüdrotehnilised rajatised naguKroonlinna kanali ehitus ning seejärel kaLaadoga kanali ehitus. Ta suri aastal 1752insener-kindrali aukraadis.Meie linn on seotud veel ühe huvita inimesega:inseneri ning Aleksandr Puškinivanavanaisa Abram Petrovitš Hannibaliga,kes 1755. aastal määrati äsja surnud Luberasiasemele. Ukaasis tema nimetamise kohtatoonitati, et Hannibal määratakse neidmahukaid insener-tehnilisi rajatisi juhtima„kui valitsevale Senatile tuntud ja selleks asjaksvõimeline” isik. Lisaks sellele nimetatita Rogerwieki sadama ning Kroonlinna jaLaadoga kanalite komisjoni liikmeks. 23.oktoobril 1739. aastal ülendati Abram Hannibalpeakindraliks (pr k general en chef) jamäärati Laadoga kanalite ning Kroonlinnaja Rogerwieki ehituste komisjoni peadirektoriks.See komisjon juhtis hüdrotehnilisteja kaldarajatiste ehitust neis sadamais ningrahastas ja kontrollis tööde käiku. AbramHannibal juhtis sedakomisjoni kuni aastani1762. Täpseidandmeid tema viibimistekohta Rogerwiekissiiani ei ole.1762. aastal läksAbram PetrovitšHannibalKroonlinna ja Rogerwiekikanalite komisjon79 aastase kindral-feldmarssali BurchardChristoph von Münnichi direktsioonialla. Münnich viibis Baltiiski sadamas aastal1762, kohe pärast tema määramist direktoriks.Alaliselt ta selles linnakeses siiskiPaldiski Linnaleht nr.5/74 2010ei elanud, kuna oli samaaegselt nimetatudka Revali ja Narva sadama direktoriks.Olles tutvunud Baltiiski sadama ehitusega,töötas ta välja linna, kaitsekindlustusteja laevatehaste ehitusplaani, mille esitasvalitsusele aastal 1763. Muu hulgas kuulubtalle ka idee ehitada linna puukiriku asemelekivist Püha Georgi kirik, mille ehitusviidi lõpule aastal 1787, ning samuti kivipaleeKatariina II-le, ehkki selle ehitus eisaanud kunagi teoks. Münnichi välja pakutudplaan oli sedavõrd grandioosne janõudnuks nii palju raha, et valitsus lükkasselle tagasi. Sellele vaatamata jäi ta PeeterI mõtte, et Rogerwieki lahele tuleb rajadasõjasadam, tuliseks pooldajaks. Juba vanuigi,veidi enne oma surma, ta kirjutas: „...Imetledes Rogerwieki sadamas teostatudtöid, meenuvad mulle tahtmatult ajad, milPeeter Suur ise töötas minu silme all sadamalevundamendirajamise kallal jakannustas meidkõiki tööle. Mulletundub, justkuihõljuks vee kohaltema vaim, mis ontäis rõõmu teadmisest,et järelpõlvKindral-feldmarssali pole tema suurtBurchard Christoph von plaani unustuseMünnichi portreehõlma jätnud.”Münnich suri aastal1767 Tartus ning on maetud oma Luunjateenismõisa, mis asub 14 km kaugusel Tartust.Toimetuse märkused:* Isurimaa – 13.–15. sajandil Suur-Novgorodi valitsusele alluv isurite rahvuseterritoorium, mis hõlmas mõlemat Neevakallast ja Laadoga järve edelakalda ümbrust.Nimetati ka Ingerimaaks. 1478. aastalühendati Moskva suurvürstiriigiga. 16.–17. sajandil kuulus Isurimaa koosseisu katerritoorium Soome lahest lõuna pool kuniNarva jõeni koos Jammi, Koporje ja Jaanilinnalinnaga.* Insener-fortifikaator – spetsialist sõjalisteinsener-tehniliste rajatiste valdkonnas.L. V. Matsejevitši ajaloolise lühiülevaatematerjalide põhjal.Ajalooülevaate jätku võite lugeda meie ajalehejärgmisest numbrist.\nPaldiski linna asutamise ja arengu ajaloost(Järg. Algus Paldiski Linnalehes nr 44/62)Ajaloolised isikud, kelle tegevus onolnud seotud Paldiskiga (Baltiiski sadama,Rogerwiekiga)1755. aastal pidas Rogerwieki kaelakohtusunnitöövanglatvalvates nooremohvitseriauastmes vahiteenistust Andrei Timofeip Bolotov (1738–1833) – vene õpetlane,kirjanik, ajakirjanik, üks vene põllumajandusteaduselealusepanijaid. Õpetlasenaesitas ta esmakordselt mõningate agronoomiaküsimustesüsteemse käsitlusening tema teos „Põldude jaotamisest”(1771) oli esimene juhend külvikordadesisseviimise ja põllumajandusmaade süsteemsejaotamise kohta. Ta töötas väljaagrotehnilised võtted lähtuvalt pinnasetsonaalsetest/klimaatilistest tingimustest,pakkus välja rea töökindlaid võtteid väetistekasutamise juurutamiseks ning meetodeidvõitlemaks umbrohu vastu. AndreiBolotov koostas esimesena pomoloogilisesüsteemi (teadus viljapuude sortidest) jaesitas enam kui 600 õuna- ja pirnipuusordikirjelduse. Ta koostas esimese venebotaanikaõpiku taimede morfoloogia jasüstemaatika kohta. Andrei Bolotovi vägasuurest kirjanduslikust pärandist evivadsuurimat ajaloolist väärtust tema autobiograafilisedmärkmed „Andrei Bolotovielu ja seiklused, mis on kirja pandud temaenda poolt tema järeltulijaile” (avaldatudaastal 1870). Need märkmed kätkevad endasrikkalikku materjali Vene armee kohta,aadli olme ja mõisamajanduse kohta, 1762.aasta paleepöörde kohta, 1773.–1775. aastatalurahvasõja kohta, Pugatšovi hukkamisekohta ning vene aadli suhtumise kohta SuurdePrantsuse revolutsiooni. Tema kirjeldasesimesena ka Rogerwieki sunnitöid.Andrei BolotovMeie linnaga on seotud ka Pugatšovi ülestõususosaleja, väejuhi, sõdalase jabaškiiri luuletaja Salavat Julajevi elu. 29.novembril 1775 toodi ta koos oma isa JulaiAznaliniga Baltiiski sadamasse eluaegselesunnitööle. Ta veetis Baltiiski sadama sunnitöövanglakasemattides 25 pikka aastat.Siin ta 26. septembril 1800. aastal 46aastaseltka suri, vaid mõni aasta pärast omaisa surma.Salavat Julajev kuulub tolle aja silmapaistvateajalooliste isiksuste hulka mitte üksnesPugatšovi ülestõusus osalejana, vaid kabaškiiride ja teiste Lõuna-Uurali rõhutudrahvaste suurima juhina. Nii Lõuna- kuiPõhja-Uuralis meenutavad nii venelasedkui baškiirid, marid kui tšuvašid siiani omalugulauludes, muistendites ja rahvajuttudesvaeste ja rusutud inimeste kaitsja, sõjapealikuja poeedi Salavat Julajevi kuulsusrikkaidtegusid. Tema laule antakse edasipõlvest põlve.Salavat Julajev sündis 1754. aastal (täpnesünnikuupäev on teadmata) Ufimski maakonnaTekejevo külas (praegu Šaganajevo).Hariduse aitas Salavatil saada isa. Lugemaja kirjutama õppis Salavat turgi keeles. Ilmseltoskas ta ka vene keelt, kuna paljurahvuselisteülestõusnute rühmade juhtimiseltal raskusi ei tekkinud. Ta oli tugev isiksus,kellele oli antud suur hingejõud, tugev taheja oskus panna inimesed endale järgnema.Ta armastas piiritult oma rahvast ja omakodumaad ning samal ajal oli ta ka suurepäraneluuletaja. Tema laule, isamaalepühendatud luulet, lauldakse Baškiiriastänase päevani.Sunnitööle Baltiiski sadamasse saabus tafüüsiliselt moonutatuna. Säilinud on SalavatJulajevi tundemärkide „loend”, milleon koostanud 1755. aastal Ufimski provintsikantselei:„... juuksed ja silmad mustad,pikkus 2 arssinat 4,5 verssokit (1 m 62 cm),vasakul põsel arm (lahingus haavatasaamisejälg), kehal nuudiarmid, ninasõõrmedlahti rebitud, laubale ja põskedele söövitatud„ukaasijärgsed märgid” „З”, „Б”, „И”(злодей – kurjategija, бунтовщик – mässaja,изменник – reetur)”.Salavat Julajev ja tema isa olid viimasedpugatšovlased, kes toimetati Baltiiski sadamasseeluaegsele sunnitööle. Enne neid olisiia sunnitööle toodud ka teisi pugatšovlasi,kuid nende arv on teadmata. PugatšovlasteBaltiiski sadamasse saatmise ajal olid ehitustöödsadamas katkestatud ja ilmseltkasutati neid sadama remondi töödel, kivilõhkumisel kohalikeks vajadusteks ningPaldiski Linnaleht nr.6/75 2010Püha Georgi kivikiriku ehitusel, mis valmis1887. aastal.Mälestusmärk Salavat Julajevile UfasKrimmi sõja ajal (1853–1855), 1854. aastaveebruaris, saadeti Balti mere rannikutvõimaliku Inglise dessandi eest Revali(Tallinna) piirkonnas kaitsma ihukaardiväe*ulaanipolk, kus teenis tuntud venepoeet Afanassi Afanassi p Fet (Šenšin). Esimeneulaanide eskadron, kus Afanassi Fetoli kolmanda rühma komandör, paigutatiBaltiiski sadama piirkonda. Afanassi Fetirühm võttis koha sisse ühes Leetse mõisatalus – tema mälestuste kohaselt „otse merekaldal, Leetse mõisa ja Baltiiski sadama vahel,majaka lähedal”. Siin kirjutas ta nõndanimetatud„mereäärsed luuletused”, millestsai osa tema luuletustetsüklist pealkirjaga„Meri”. Neis luuletustes („Õhtu rannaääres”, „Oodates selget homset päeva”, „Ööhingab kevadhellaga”, „Merelaht”) ülistasta tundeliselt Baltiiski sadama ümbrusekaunist loodust. Afanassi Fet ei viibinudBaltiiski sadamas kuigi kaua: 1755. aastalsõitis ta Peterburi.Afanassi Fet (1820-1892)Toimetuse märkused:* Ihukaardivägi (лейб-гвардия) – Venearmee erilised privilegeeritud sõjalised allüksusedkuni 1917. aasta revolutsioonini.L. V. Matsejevitši ajaloolise lühiülevaatematerjalide põhjal.Ajalooülevaate jätku võite lugeda meie ajalehejärgmisest numbrist.Fotod: http://images.google.ru/\nPaldiski linna asutamise ja arengu ajaloost(Lõpp. Algus Paldiski Linnalehes nr 44/62)Paldiski Linnaleht nr.7/76 2010Ajaloolised isikud, kelle tegevuson olnud seotud Paldiskiga(Baltiiski sadama, Rogerwiekiga)Eesti rahvusliku skulptuuri areng 20. sajandilävel on lahutamatult seotud kujurAmandus Adamsoni nimega, kes oli AugustWeizenbergi kõrval teine suur meisterEesti skulptuuris.Adamsoni sünnipaikAmandus Heinrich AdamsonAmandus Heinrich Adamson sündis 12.novembril 1855 Paldiski lähedal Uuga-Rätsepal meremehe peres. See kohake asuslinnast põhja pool, majaka juurde viiva teeääres, ning tänase päevani pole see säilinud.Tulevase kunstniku varajases lapsepõlvessõitis tema isa merd. 1860. aastal sõitis taAmeerikasse, kuid ei tulnud sealt tagasi.Ema koos kolme lapsega leidis ennast vägaraskes majanduslikus olukorras. Ta olisunnitud juhutöödega oma perele elatistteenima.7aastaselt viidi Amandus Tallinna Toompeavaestekooli, mis sai talle ühtlasi ka peavarjuks.Juba koolis ilmnes poisi armastusjoonistamise vastu.Tahtes saada heakskunstnikuks, tegi Adamson mitu katsetastuda Peterburi Kunstiakadeemiasse, entMälestusmärk „Russalka“.Foto: http://images.yandex.ru/.alles aastal 1875, kui ta oli saanud Paldiskikohtufoogt Carl Friedrich Kalkilt soovitusePeterburi Teaduste Akadeemia presidendileja Kunstiakadeemia auliikmele FriedrichBenjamin von Lütkele, lubati Adamsonsisseastumiseksamitele ning 1876.aasta alguses võeti ta vastu akadeemiamaaliklassi. Selsamal semestril läks ta agaüle skulptuuriklassi. Ta lõpetas Kunstiakadeemia1879. aasta sügisel ning jäi esialguelama Peterburi, 1887. aastal sõitis ta agaPariisi, kus viibis kuni 1891. aastani.Pariisis omandatud teadmised rikastasidigakülgselt kunstniku loomingut. Pöördunudtagasi Venemaale, asus ta taas elama Peterburi.Venemaa pealinnas töötamise perioodilei kaotanud Adamson sidet ka omakodumaaga. Tema regulaarsetel külaskäikudelEestisse ei jäänud talle märkamata temakaasmaalaste rasked elutingimused, ning takujutas elavalt ja tõetruult lihtsate inimesteelu. Sellest kõnelevad ilmekalt kunstnikuteosed. Näiteks lõi Adamson 1892. aastalkodumaal viibides vahakuju „Muhu kalur“,1893. aastal „Külataat Keilast“ (Eesti postiljonikuju). 1898. aasta suvel viibis Adamsonkoos kunstnikest vendade Kristjan ja PaulRauaga Väike-Pakri saarel. Seal lõi ta figuuri„Hülgekütt Pakri saarelt“, 1899. aastal agasaarel tehtud vaatluste põhjal skulptuuridegrupi „Äreval ootel“.„Muhu kalur“, 1892.Foto: http://images.yandex.ru/.20. sajandi esimestel aastatel pöördusAdamson monumentaalplastika poole.Esimene teos sellest vallast oli „Russalka“– mälestusmärk, mis püstitati Tallinnasaastal 1902, ning teiseks Uppunud laevademonument Sevastoopolis, mis püstitati aastal1904. Aastal 1908 lõi Adamson PeeterI mälestusmärgi kavandi, mis plaaniti ülesseada Tallinnas, kuid paraku ei võetudtema projekti vastu ja mälestusmärk püstitatiPoltavas. Adamson lõi ka AleksandrPuškini monumendi, mis asub praegu PeterburiÜlevenemaalise Puškini muuseumipüsiekspositsioonis.1890. aastate keskel hakkas Adamson vabalajal tegelema intensiivselt maalikunstiga.Ta maalis põhiliselt Paldiski ümbruskonnaning Väike- ja Suur-Pakri saare mere-ja rannikuvaateid. Siin sündisid maalid„Pakri naised võrku parandamas“ (1896)ja „Jaanituli“ (1906). 1918. aasta suvel jättisAdamson Peterburi maha ja naasis lõplikultkodumaale – Paldiskisse. Tema maja asuspraeguste Rae ja Adamsoni tänavate vahel.Paldiskis lõi ta niisugused teosed nagu„Noorus kaob“ (1919) ja „Nälg“ (1920).Paldiskis töötamise perioodil sõitis ta korduvaltItaaliasse ja Prantsusmaale. 1928.aastal osales Adamson Pariisi salongi kevadnäitusel,saates sinna neli oma viimaseaja puulõiketehnikas valminud tööd: „Alfaet omega“, „Merekohin“, „Sõjaviletsused“ja „Pax“. Oma viimastel eluaastatel lõi Adamsonmitmeid kips- ja marmortaieseid:„Murdlaine“ (1924), „Eeva ja Abel“ (1926),„Supleja“ (1928), „Kristlanna Kolosseumimüüri ääres” (kips, 1929), “Märtritari pea”(kips, 1929).Samal ajal valmis Adamsoni käe all mitmeidmonumente, millel on suur kultuurilis-ajaloolineja kunstiline väärtus: 1926. aastalSuure-Jaanis püstitatud mälestusmärk„Lembitu“ ja Lydia Koidula mälestusmärkPärnus.\nPage 2 and 3: Paldiski linna asutamise ja arengu\nPage 4 and 5: Paldiski linna asutamise ja arengu\nPage 6 and 7: Paldiski linna asutamise ja arengu\nMagazine: Paldiski ajalugu , järg. - Paldiski Linnavalitsus


L. A. - Juhatuse liikme ülevaade @ Inforegister.ee\nL. A. Inforegister.ee\nISOLTA BALTIC OÜ: Sünnilugu 20.02.2021\nTallinna linna kandis toimetav ettevõte, ISOLTA BALTIC OÜ sündis 9 aastat tagasi, veel masu ajal kuid tiksus vaikselt 3 aastat, enne kui algas aktiivne äritegevus, mis kestab tänaseni. Kui keskmiselt elab Eesti ettevõte kuni 6 aastat, siis ISOLTA BALTIC OÜ on selle vanuse juba ületanud! Noh ja nende ilus 2019 aasta käivegi (54722.00 eurot) kinnitab, et küllap juhid ikka teavad, mis teevad. Selle firma panid püsti T. R., J. T. K. ja M. T. I.....\nISOLTA BALTIC OÜ: Edulugu 12.02.2021\nISOLTA BALTIC OÜ alustas peaaegu 10 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, T. R., J. T. K. ja M. T. I., seda...\nIsolta annab väikeettevõtjatele arvete saatmisest vabad laupäevad 01.01.1970\nIsolta on arvete saatmise tarkvara ja mõeldud väikeettevõtetele nende elu lihtsamaks tegemiseks, räägib Isolta Baltikumi juht Laura Algo....\nISOLTA BALTIC OÜ: Sünnilugu 20.02.2021 Tallinna linna kandis toimetav ettevõte, ISOLTA BALTIC OÜ sündis 9 aastat tagasi, veel masu ajal kuid tiksus vaikselt 3 aastat, enne kui algas aktiivne äritegevus, mis kestab tänaseni. Kui keskmiselt elab Eesti ettevõte kuni 6 aastat, siis ISOLTA BALTIC OÜ on selle vanuse juba ületanud! Noh ja nende ilus 2019 aasta käivegi (54722.00 eurot) kinnitab, et küllap juhid ikka teavad, mis teevad. Selle firma panid püsti T. R., J. T. K. ja M. T. I.....\nISOLTA BALTIC OÜ: Edulugu 12.02.2021 ISOLTA BALTIC OÜ alustas peaaegu 10 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, T. R., J. T. K. ja M. T. I., seda...\nIsolta annab väikeettevõtjatele arvete saatmisest vabad laupäevad 01.01.1970 Isolta on arvete saatmise tarkvara ja mõeldud väikeettevõtetele nende elu lihtsamaks tegemiseks, räägib Isolta Baltikumi juht Laura Algo....\nE-mail *** @isolta.com\nISOLTA BALTIC OÜ Juhatuse liige 3 060 punkti


Pisike maailm: Kes palju teeb, see palju jõuab\nEile tuli õhtul mingi koristustuhin peale. Seda ei juhtu mul just eriti tihti (kindlasti mitte nii tihti kui võiks või peaks), ja seega tuli seda kenasti ärakasutada. Kui ma siis parimas hoos kööki koristasin ja ühe kõrvaga ETV'st "Head uudised" saadet kuulasin, sain teada, et koristamine sel päeval üldse vanarahva tarkuse järgi keelatud :O. Eksole, mul korra aastas tuleb tuju peale, ja siis ka ei tohi! Igatahes ei jätnud ma pooleli ja koristasin täpselt nii palju, kui esialgu olin plaani võtnud.\nMingi aeg helistas maja peremees, ja teatas, et tuleb varsti mingit asja võtma ja ma võiks talle ukse lahti teha. Ja siis mingi aeg ta koputas mulle, et anda teada, et läheb minema ja ma võin ukse jälle kinni panna. Läksin siis seda tegema ja kui tuppa tagasi jõudsin, kostis magamistoast J'i kisa: kass olla talle kallale läinud (samal ajal oli mul vestlus Mimmiga pooleli). Kiire kontrolli tulemusel selgus, et käe peal on kaks poole sentimeetrist kriimustust.\nHilisema vestluse käigus selgus, et J oli ise järjekordselt läinud kassi kiusama. Ja mitte niisama kiusama, vaid... kuidas seda nüüd öeldagi? Tal on üks pisike piiksuhaamer, millega ta siis olevat voodil mõnulevat kassi üritanud toksida :O:O:O. No kuidas saab sellise asja peale tulla?!? Eriti veel, kui umbes 10 minutit enne seda oli ta just rääkinud, et Pipi on kallikene. (J'l on tulnud -kene lõpud sõnadele: autokene, emmekene, tublikene, jne :D).\nOstsin eile mingil seltamatul põhjusel kartulikrõpse, mida J ka häälekalt nõudis. No ma siis lubasin, ja ta teatas mulle pärast esimest, et see on paha ja ta tahaks hoopis muud süüa :D (nagu see oleks siis õhtusöök olnud).\nTäna hommikul magasin (hoolimata varajasest uinumisest) sisse (loe: välja). Kui tavaliselt tõusen ma 6:16 :D ja J 6:30, siis täna tõusime ühel ajal, kui kell oli 6:35. Hommikuste rituaalidega ei kaasnenud mittemingit pirinat, hakka või arvama, et peaks iga hommik tempoka äratuse korraldama.\nJää on tänaseks sulanud ja asendunud suuuuuuuure porimülkaga.\nTäna sööge herne- või oasuppi ja meelitage see päike taevast korrakski välja! EDIT: Päike oli väljas - näeme seda sooja suve siis :D\nmõtiskles: Pisike aeg: 13:16\nSedel ilm, J, kodu, Pipi, rahvakalender, TV


📄 Soovimatu raseduse vältimine - Vormid Blanketid | Inimeseõpetus - Inimeseõpetus - Narva Őhtukeskkool\nSoovimatu raseduse vältimine (0)\nMiks ei kasutata raseduse vältimise vahendeid ?\nMis on võimalikud riskid ?\nMis tuleb valikul meetodil arvestada ?\nMis on pillide kõrvaltoimed ?\nMis on topeltkaitse ehk Double Dutsh ?\nMis on turvaline legaalne abort ?\nMis on mitteturvaline ebalegaalne abort ?\nMillised on abordiga seotud hirmud ?\nMitu % kogu maailmas naised katkestavad rasedust aastas ?\nMillal on õige aeg ?\nMida inimene peab tegema kui talle ei meeldi ?\nMillised on seksuaalsuse armastuse ohud ?\nKuidas ennast kaitsta haiguste eest ?\nkontratseptsioonSoovimatu raseduse vältimine\n1.Miks ei kasutata raseduse vältimise vahendeid?\n2.Mis on võimalikud riskid\nArtuurik Õppematerjali autor


mõtted 16.05.06 / Psühhiaatria\nolen 24a naine, iseloomult suht pessimistlik, kergelt arrituv ja närviline, kriitiline.partnereid vms on olnud üksjagu, viimane meesterahvaga elasin koos aasta, selle aja jooksul suutis ta hakata mulle vastu käima, ainult karjusin ta peale, iga asi vihastas, ajas närvi, kõike nägin pahas valguses, pides piges olin.läksin temast lahku.olgu öeldud et enne teda oli vähekest aega 2 meesterahvast, kes suutsid mind samasse seisundisse viia kahe kuuga-ainult karjusin iga asja pärast nendega, nagu mingi psühh.väga piinlik tagantjärge...\nnüüd elan siis koos ühe vanema mehega, 39a, keda tunnen romantiliselt juba 6 a, kellest olen unistanud kõik see aeg, keda tegelikult ihaldanud.Lõpuks siis saime nö.päriselt kokku.Tunneme üksteist ju juba väga häasti, elame koos 3ndat kuud.ja nüüd siis.....mu pea on palju lolle mõtteid täis-äkki ta mulle vale, äkki ta nõme, mõtlen et meil koos igav ja jama, teistel paaridel huvitav elu.lähen samamoodi närvi paljude pisiasjade peale, karjun, ei suuda end valitseda, kipun tüli norima, tujutsen, pahurdan, mõtlen väga imelikke asju a la nüüd me siin siis istume korteris, räägime mingit juttu, teistel samal ajal kuskil kellegil lahe.Me suhe tänu sellele väga piiri peal , sest tema ei kannata küll sellist käitumist, õnneks oleme veel koos.Aga vat temast ma ei taha ilma jääda, mitte ei taha.\nolen aru saanud et probleem ainult minus endas, kas siis madal enesehinnang, pole enesega rahul, enesehaletsus või kurat teab mis.täpsustan ka seda et ka vanematega käitun ma väga väga halvasti, kipun õiendama, karjuma, norima, häält tõstma...et kas asi siis tõesti mul lastetoas?\nkuidas ma abi saaksin, kuidas saada oma pinges olekust ja halbadest mõtetest lahti, olla positiivsem ja näha elu ka.oma elu positiivsena?\nkõige hullem et ma muud ei teegi kui muudkui mõtlen igast lolle mõtteid, üks läheb, teine tuleb...\nväga segane jutt, kuid tänan Teid ette, hea doktor!\nLastetuba on kaugminevik ja selles urgitsemine ei ole õige tee. Elu on olevikus ja seda annab ning tuleb muuta. Olemasolevad sisepinged vajavad vabastamist ning eluhoiak korrigeerimist. Vajate veidi tohtrirohtu, harjutusi, et ennast Ise pingetest vabastada ja end tugevdada. Alustage psühhiaatri juurest ja siis harjutused.\nÕnn (oma rõõmude ja muredega) on olevikus. Kord vestlesin (mediteerides) esivanemate-eestirahva Jumalaga - Taaraga ja küsisin: "Kuidas saada õnnelikuks?" Vastus oli: "OLE!"


Pealkiri Laule [Noot] / Rein Rannap ; [kaane kujundanud Endel Palmiste ; noodigraafika: Ludvig Ehala]\nIlmunud Tallinn : Eesti Raamat, 1981 (Pärnu : Pärnutrükk)\nKirjeldus 119,  lk. ; 17 cm\nKMAR eesti raamat A 48.588 ARHIIVEKSEMPLAR EI LAENUTATA\nKMAR eesti raamat A 48.588 KOHAL KOHALKASUTUS\nRR 8.k muusikasaali hoid NA 2.363 KOHAL\nRR 8.k muusikasaali hoid NA 2.364 KOHAL\nRR 8.k muusikasaali hoid NA 2.290 KOHAL\nRR 3.k arhiivkogu Ar 981/1878 KOHALKASUTUS\nTlnKR muusikaosakond laulik a/rann TÄHTAEG 18.10.18\nTLÜAR hoidla (koju) XEA82/196 KOHAL\nTalTech hoidla 1 EA-25300 KOHAL\nSisukord 1. Sõpruslaevad on teel : "Veel umbub vetikases vees..." / sõn.: L. Priimägi ; 2. Mis küll saab / sõn.: K. Eller ; 3. Luiged läinud, lumi maas : "Sügisene on park ja luigetiik..." / sõn.: O. Arder ; 4. Ikarose viimne lend : "Jälle... lahkub päev. Kui jahtund äed..." / sõn.: L. Priimägi ; 5. Keegi tulla võib / sõn.: J. Kõrgemaa ; 6. Sinu hääl : "Tu-tu-tu võin laulda kinnisilmi..." / sõn.: R. Rannap ; 7. Õnne hoidma peab : "Näen, et üks pilk vaid..." / sõn.: R. Rannap ; 8. Ainult hea : "See, mis keegi ütleb peagi tuleb talle tagasi..." / sõn.: R. Rannap ; 9. Sa tule nüüd / sõn.: R. Rannap ; 10. Suur suvi : "Laintepiiril käin ja laisalt randa loksub meri..." / sõn.: K. Eller ; 11. Suvised huvid : "Teate, tundub, teid ma olen kuskil näinud..." / sõn.: O. Arder ; 12. Kaovad nädalad ja päevad : "Ei ole keegi neist nüüd enam seitseteist..." / sõn.: O. Arder ; 13. Ma tulen ka : "Kõrgetest treppidest tõusime üles..." / sõn.: M. Talvet ; 14. Ma ei ütle enam iial ei : "Taas oled sa minuga..." / sõn.: L. Priimägi ; 15. Ilusa rõõmu laul : "Mul oli üks ilus rõõm..." / sõn.: L. Tungal ; 16. Päikeseloojangul : "Päikese väsinud pihud..." / sõn.: P.-E. Rummo ; 17. Humalapuu : "Unekumin mu ümber..." / sõn.: E. Niit ; 18. Raagus sõnad : "Kuhugi on kadunud usk ja unustus..." / sõn.: K. Eller ; 19. Ülemlaul : "Silmil suletuil paljale taevale..." / sõn.: V. Luik ; 20. Kuskil kaugel : "Miks, öelge maitre, ei leki südameid..." / sõn.: K. Eller ; 21. Tasa laskub öö / sõn.: O. Arder ; 22. Paralleelid : "Mul on teiste ees üks eelis..." / sõn.: P. Aimla ; 23. Oleks : "Oleks konnal esijalad natuke pikemad..." / sõn.: K. Kass ; 24. Vihase mehe laul : "Sina lähed rahulikult mööda rada alla..." / sõn.: K. Kass ; 25. Lorilaul : "Oi ti-de-ri-de-ritt, ei tea mis teeks..." / sõn.: K. Kass ; 26. Lillede põlemine : "Kui lilled lõhnavad siis hoia neid..." / sõn.: J. Viiding ; 27. Läikpulber tantsupõrandale : "Sinu vanemad tol õhtul olid maal..." / sõn.: J. Viiding ; 28. Vana seikleja : "Oo, ütle, millal kohtusime..." / sõn.: A. Ehin ; 29. Mõttemammut : "Oo, mõte, ürgselt raske mammut..." / sõn.: A. Ehin ; 30. Doktor Noormann : ajakirjas "Noorus" ilmunud kirjade põhjal / sõn.: R. Rannap ; 31. Laul kooliteest : "Kooliteel meist igaüks kord sammub..." / sõn.: O. Arder ; 32. Kalossid : "Kui meenub Hans Christian Andersen..." / sõn.: O. Arder ; 33. Must ronk : "Ronk, see va must elajaloom..." / sõn.: O. Arder ; 34. Nii vaikseks kõik on jäänud / sõn.: E. Enno ; 35. Need ei vaata tagasi : "Kätki ümber soo ja sammal..." / sõn.: E. Enno ; 36. Vana vaksal : "Mind jälle äratab üks vana tantsuviis..." / sõn.: K. Eller ; 37. Pajats : "Ma olen kurblik pajats..." / sõn.: R. Rimmel ; 38. Ah, ma teadsin / sõn.: H. Talvik ; 39. Langes lund / sõn.: H. Visnapuu ; 40. Kanarbik : "Oh kanarbik, oh lilleke..." / sõn.: J. Liiv ; 41. Ühes väikses linnas / sõn.: J. Viiding ; 42. Kui sa vanaks jääd : "Kui vaevane on kui sa vanaks jääd..." / sõn.: H. Runnel ; 43. Koju : "Koju, koju, kodus koogilõhnad..." / sõn.: H. Runnel ; 44. Nii palju tõotusi / sõn.: H. Runnel ; 45. Kel on laulud laulda : "Luulet sinu süles hardunult..." / sõn.: H. Runnel\nPriimägi, Linnar, 1954-, sõnade autor


Louis Tomlinson nuttis oma X Factori etenduse ajal peaaegu päevi pärast ema surma - Muusika\nlewKrediit: X Factor UK\n'Hoia kinni,' Louisi koostöö Steve Aokiga , ilmus reedel, kavaga otsene esietendus X tegur . Daily Maili teatel , Johannah ootas juba põnevusega, millal tema poeg X Factori laval oma esimest soolosinglit esitab, kus ta kuulsuse kuulsuse sai 1D raames.\nNeile, kes on One Directioni ringist välja jäänud, jäi Briti poiste ansambel selle aasta alguses pärast viienda stuudioalbumi ilmumist pausi Valmistatud AM-is. Alates nende vaheaja algusest on Niall Horan välja andnud loo, Liam Payne on uut muusikat narritanud ja muidugi jätkas endine liige Zayn Malik Minu mõistus. Kuigi paljud fännid on oodanud soolo Louis Tomlinsoni tõusu, ei osanud keegi arvata, et see saabub nii varsti pärast tema armastatud ema Johannah Deakini ootamatut lahkumist.\nSelle tulemuseks on emotsionaalne . Tõsiselt, saate nutma :\nPaljud spekuleerivad laul oli kirjutatud Johannahist , kes lahkus pärast leukeemia vastu võitlemist. 'Mida sa siis tahad, et nad ütleksid, kui sind enam pole? Kas loobusid või jätkasid jätkamist? ' Louis laulab rajal. Mõlemal juhul andsid Louis'i esinemise energia ja vaprus esinemise nii varsti pärast ema surma tegemisel uskumatu austuse väga armastatud naisele.\nPärast esinemist kiitis Simon Cowell teda, öeldes, et ema oleks uhke. 'Ta vaatab sind täna ülevalt alla,' ütles ta.\nPaljud staarid ja fännid on Louis'i perekonnale oma head soovid saatnud, kuid ühe armastuse poisid (minevikust ja tänapäevast), kes talle armastust saadavad, on meie südant kõige rohkem soojendanud.\nOn tunne, et vanasti nähes poisse üksteist niimoodi toetamas! (Võib-olla tõesti on loodan taasühinemisele …)\nHiljem tänas Louis kõiki häid soovijaid Twitteris, kirjutades, et etendus oli 'raskem, kui ma kunagi ette kujutasin'. Edasi tänas ta fänne, oma perekonda ja lisas, et ema oleks tema üle uhke.\nMeie mõtted on teiega, Louis!\nkas juukseid on parem lõigata märjaks või kuivaks\nsugu ja linna manolo blahniku episood\nparim koht ühes tükis supelkostüümide ostmiseks


i’m dreaming of a white christmas – Mesiliis\n24. dets. 2015\nAlustuseks HÄID PÜHI, sõbrad! Ma tean, et seis on natuke nutune, sest lund pole ja ilmselt september tuli uue hooga, aga ega see takista perega jõululaule laulmast, kuuske kaunistamast ega lihtsalt mõnusalt aega veetmast :)\nMina veedan tänase päeva aga tööl, 24tunnises vahetuses. Jõulud algavad minu jaoks hoopis homme, mil läheme mu vanemate juurde tähistama. Ma loodan, et nad ikka taltsutavad endid ja jätavad kuuse meile homseks kaunistada :D\nOlen üritanud end terve nädala jõululainele viia, aga see on oodatust palju raskem. Ühel õhtul jalutasime Märdiga kesklinna, uudistasime pimedas kiigemetsa ja jõulukuuske, ümberringi sõitsid kuljuste helisedes hobusaanid… aga ei tulnud seda oodatud ärevustunnet.\nEile läksime Sixteni ja Teelega verd andma, sest jõulud ju ikka andmise aeg. Lõppes meie heatahtlik käik aga sellega, et Teele tuli ekstra Tallinnast varem Tartusse, et üksi verd jagada. Erinevatel põhjustel me Sixteniga pidime selle korra vahele jätma. Ega midagi, lähen varsti uuele katsele. Kui julgust jagub :D\nHiljem külastasime Juhaniga Kadit, sõime kooki ja süldiliha ja kohvi ja mängisime Kaiduga. Aga isegi siis, kui terve köök oli täis lapsepõlvest tuttavat süldikeetmislõhna, oli ikka tunne, nagu käes oleks tavaline kolmapäev. Tean küll, et seda tunnet sundida ei saa…aga see ei tähenda, nagu ma poleks proovinud!\nKoju jõudsin, vedasin kõik ehted ja pisikese kunstkuusekese keldrist tuppa. Mässasin ja kaunistasin ja pakkisin kinke (ja pakkisin nad uuesti lahti, sest olin osad asjad välja jätnud)… ja lõpuks mõtlesin, et no kellele ma kaunistan. Märt on täna vanemate juures kööki remontimas. Homme oleme minu maal, ülehomme on sõpradega väike koosviibimine… Ühesõnaga, ei saagi nagu kaunistatud kodu nautida. Eks ole see täitsa minu süü, et selle nii viimasele sekundile jätsin, aga mina ei tea, kuhu see aeg kaob :D\nÕhtul käisime semudega veel Tavernas pitsaõhtul, Suudlevates kakaod joomas ning kiigemetsas kiikumas. Siis lõi korraks nagu rõõmsama tunde sisse. See on tegelikult päris naljakas, kui palju oleneb ilmast! Ma olen kindel, et paljudel on lumest ükskõik, osades maades pole lund elus nähtudki ja me, eestlased, käitume, nagu oleks maailmalõpp. Aga olgem ausad, ei ole ju seda õiget südantliigutavat jõulutunnet, mis tuleb siis, kui lisaks koosolevale perekonnale, kaetud jõululauale ja ehitud kuusele langeb taevast seda pehmet ja laia ja valget lund…\nIgaljuhul, mina unistan täna valgetest jõuludest ning mõtlen juba igatsevalt homsele päevale. Teie aga sööge palju piparkooke ja mandariine ning nautige pühi!\nEliise 24. dets. 2015 at 22:20\nHäid jõule, Liis, ja loodetavasti läheb vahetus tööl kiirelt!\nMesiliis 25. dets. 2015 at 16:15\nSuur aitäh :) Häid pühi sullegi!\nVirge 27. dets. 2015 at 23:42\nJäin oma pühadesooviga hiljaks aga tagantjärele minu poolt ka häid pühi. Tartu raekoja plats on detsembris minu eriti suur lemmik, sest need tulekesed teevad selle tunde kuidagi eriti suureks ja ega seal nende tuledega eriti tagasi ei hoita :)\nMesiliis 30. dets. 2015 at 19:28\nNüüd vist häid pühi pole paslik enam soovida, aga ilusat aastavahetust igal juhul :)\nMu arust ka Tartu alati talvel tuledega ülepuisatud ja niii ilus. Sel aastal oli see aga veeeel võimsam!


Linnapea umbusaldamisest võib kujuneda Pyrrhose võit - Pärnu Postimees - Tasuline - Pärnu Postimees\nRaudmees Timmo Jeret kompab enda piire Meelelahutus\n20. veebruar 2020, 14:47\n39kohalises Pärnu linnavolikogus on enamuse saavutamiseks vaja vähemalt 20 rahvaesindaja toetust. FOTO: Mailiis Ollino\nKui Isamaa ja Reformierakonna fraktsiooni 19 liikme ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liikme Kalev Kaljuste allkirjaga avalduse põhjal teisipäeva õhtul Pärnu volikogu saalis raekojas linnapea Romek Kosenkraniuse suhtes erakorraliselt umbusaldus algatatakse, siis hääletusele jõuab see 5. märtsi korralisel istungil.\nKui selleks ajaks Isamaa, Reformierakonna ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (IRS) hääled püsivad, on 20 poolthäält minimaalne enamus, et valimisliidu Pärnu Ühendab linnapea Kosenkranius ametist vabastada.\nLinnapeale umbusalduse avaldamise korral valib volikogu samal istungil uue meeri või määrab ühe valitsuse liikmetest tema asendajaks kuni linnapea valimiseni.\nIsamaa, Reformierakonna ja Kaljuste koalitsioon pole oma meerikandidaadi nime veel välja öelnud.\nKui kõik läheb sellise stsenaariumi järgi, võib linnapea väljavahetamine jääda loodava koalitsiooni Pyrrhose võiduks, sest mais pruugivad jõujooned taas muutuda ja IRSi ootab volikogus vähemusse jäämine.


Vooremaa Riigikogu esindus tutvus Jõgevamaa arenguplaanidega\nAprillikuu on Eesti Vabariigi 90. sünnipäeva aasta kalendris teatavasti riigikogu kuu. Selle jooksul lävib parlament tavalisest tihedamalt Eesti eri maakondadega. Eile Jõgevamaad väisanud riigikogu seitsmeliikmeline esindus sai Mustvees, Jõgeval ja Põltsamaal ülevaate sellest, mis suundades maakonna- ja omavalitsusjuhid Jõgevamaa elu edendada soovivad ning mida selleks juba ära tehtud on.\nMustvees tutvusid riigikogu esimees Ene Ergma ning fraktsioonide esindajad Igor Gräzin, Tiina Oraste, Kalvi Kõva, Maret Merisaar, Marika Tuus ja Villu Reiljan Kesk-Peipsi sadamate ehk Mustvee ja Omedu sadama rajamise projektiga. Teistest Jõgevamaa arenguvisioonidest said riigikogulased ülevaate maavalitsuse saalis toimunud ümarlaual, millel osalesid maavalitsuse ametnikud, omavalitsusjuhid ning Jõgevamaa Arendus- ja Ettevõtluskeskuse esindajad.\nKuulanud ära maavanem Aivar Koka jutu ambitsioonikatest arenguplaanidest, küsis sotsiaaldemokraatide fraktsiooni esindaja Kalvi Kõva uudishimulikult, et kes siis selliseid kogu maakonda hõlmavaid projekte juhib ning missugustest allikatest neid rahastatakse: maavalitsuse võimalused on ju nii ühes kui teises osas üpris piiratud. Aivar Kokk vastas, et projekte juhib see, kes seda nii seaduse kui ka pädevuse järgi kõige paremini teha saab.\nNäiteks Jõgeva-Põltsamaa gaasitorustiku rajamise projekti algatas küll maavalitsus, aga kui asi konkreetsete tegudeni jõudma hakkas, anti juhtohjad üle Põltsamaa vallavalitsusele, samuti maavalitsuse algatatud Kesk-Peipsi sadamate projekti veab Kasepää vallavalitsus jne. Mis aga rahastamisse puutub, siis panustavad projektidesse omavalitsused, ent raha saab taotleda ka erinevatest fondidest ja riigilt. Riigipoolse rahastamise saavutamiseks on, tõsi küll, mõnikord vaja head lobitööd ja Jõgevamaalt valitud riigikogu saadikute kaasabi.\nJutt projektide vedamisest-rahastamisest kasvas üle laiemaks aruteluks maavalitsuse ja maavanema rolli üle: mõlemat teemat on viimasel ajal ju avalikkuses palju lahatud. Nii mõnedki on arvanud, et maavalitsuste funktsioonid võiksid üle võtta omavalitsuste liidud.\n“See, mis silt seisab maja seinal ja mis ametinimetusega inimene asju ajab, polegi tähtis, tähtis on, et maakonnas valitseks koostöö vaim — siis edenevad asjad õiges suunas,” ütles maavanem. “Samas on maavalitsusel praegu võtta hulk koolitatud ametnikke, kes saavad arendusprojektide juures eestvedajateks või taganttõukajateks olla, omavalitsuste liidu kantselei koosneb aga vaid kahest inimesest. Sestap pole praegu minu meelest otstarbekas senist süsteemi lammutama hakata.”\n“Minu kui Jõgeva- ja Tartumaalt valitud riigikogu saadiku jaoks on Jõgevamaa ja siinsed probleemid üsna tuttavad,” ütles riigikogu esimees Ene Ergma. “Iseasi, kuidas ma probleemide lahendamisele kaasa aidata saan. Nii Jõgeva kui ka ülejäänud 14 maakonda tahaksid ju kõike, mida neil vaja on, saada hästi ruttu, aga selleks, et kõigi soove rahuldada, peaks olema riigi rahakott põhjatu.”\nSeda tunnistas Ene Ergma küll, et maavalitsuse ja omavalitsuste koostöö on Jõgevamaal väga hea ning see aitab kaasa maakonna elu edenemisele.\nVillu Reiljan tunnistas, et riigikogu esindamise kõrval on ta ikka esindanud ka Jõgeva maakonda.\n“Riik peaks ajama senisest palju tugemavat regionaalpoliitikat,” ütles Villu Reiljan. “See on mitte üksikute piirkondade arendamise, vaid eestluse elujõu küsimus. Jõgevamaa ise on näidanud üles väga suurt aktiivsust. Maavalitsuse käivitatud projektid tunduvad esmapilgul ehk liigagi lennukad, ent tegelikult väga tuumakad.”\nKalvi Kõva tunnistas, et on viimase kahe kuu jooksul tervelt neli korda Jõgevamaal käinud.\n“Võrumaalasena tajun, et Lõuna-Eesti maakondade probleemid on paljus sarnased,” ütles Kalvi Kõva. “Jõgevamaa ja Võrumaa on mõlemad põllumajanduspiirkonnad. Ja kui teil tuleb idapiiril vastu Peipsi, siis meil lõunas Lätimaa.”\nMaakondade sarnasusele vaatamata nentis Kõva naljatamisi, et Jõgevamaa päev riigikogus — see oli teatavasti 9. aprillil — algas palju suurejoonelisemalt kui Võrumaa oma. Päev enne, st 8. aprillil külastas Jõgevamaad riigikogu sotsiaalkomisjon. Küsimusele, kas sellistest riigikogu kuu raamesse mahtunud aktsioonidest maakonnale ka kasu võiks tõusta, vastas maavanem Aivar Kokk, et tõuseb kindlasti.\n“Parlamendi liikmed on saanud aimu meie ettevõtmistest ja probleemidest. Kõik on kingiks saanud ka maakonna mullust aastat kokku võtva aastaraamatu. Tagasisidena sellele on mitu inimest helistanud ja uurinud, kuidas nad saaksid meid meie ettevõtmistes toetada,” ütles Aivar Kokk.\nTema sõnul oli eilsel ringsõidul eriti tuntav riigikogulaste toetus Kesk-Peipsi sadamate projektile. Kõige rohkem aga küsitud seda, kuidas on Jõgevamaale nii palju investeeringuid suudetud saada.\n“Minu ühene vastus oli — tänu maavalitsuse, omavalitsuste, maakonna arendus- ja ettevõtluskeskuse ja mittetulundusühingute heale koostööle,” ütles Aivar Kokk. “Samas vaimus tuleb ka jätkata, sest võitjad on need maakonnad, kes suudavad aastani 2013 kestva Euroopa Liidu rahastusperioodi jooksul rohkem projektiraha välja võidelda. Pärast seda on suuremate rahalaevade saabumine juba vähetõenäoline.”


Taastame Tartu Maarja Kiriku: Maarja kiriku lugude kogumine\nTartu Maarja Kiriku SA alustab Maarja kiriku ja kogudusega seotud lugude kogumist. Eesmärk on uurida meie kirikuhoone ja koguduse ajalugu läbi tema liikmete mälestuste.\nKogutud lugudest saab kokku panna ühe toreda ja täis emotsioone raamatu, mis oleks auväärne kingitus taastatud kiriku avamisel.\nLugude kogumiseks oleme järgnevalt kokku pannud väikese pöördumise ja juhendi.\nPöördume Teie poole, et koguda Tartu Maarja kirikuga seotud lugusid ja mälestusi. Käesolev küsimustik püüab aidata Teil oma lugu/mälestust kirja panna. Igasugused täiendavad üksikasjad on teretulnud ning mida põhjalikum, isiklikum ja faktirohkem on teie saadetud vastus, seda hinnalisem on see Tartu Maarja kiriku kogudusele ja sihtasutusele.\nKirja pandud lugu/mälestus võib olla Teie isiklik, kellegi teise jutustuse põhjal või lihtsalt mõni koguduse keskel toimunud sündmus. Loo pikkus ei ole oluline, oluline on sisu ja sündmus ise. Küll võiks olla lugu võimalikult täpselt ja detailselt kirjutatud, andmaks piisavat ülevaadet ka ajast, mil lugu juhtus. Lugusid ootame nii kaugemast kui lähemast minevikust.\nJuhin tähelepanu, et soovime lugudest kokku panna raamatu, mida kinkida taastatud Tartu Maarja kiriku avamise puhul ning muudel tänuüritustel. Lisaks planeerime Maarja kiriku ajaloo teemalist konverentsi. Ka seal sooviksime lugusid tutvustada. Kui Te ei soovi oma loo avaldamist raamatus ega konverentsil, siis palun sellekohane märge lisada loo juurde. Siiski loodan, et olete valmis oma mälestusi teistega jagama, jättes seeläbi killukese elust/olust ka tulevastele põlvedele.\nMaarja kiriku ja koguduse ajalugu on uuritud suhteliselt vähe ning antud lugudega saame koguda kokku olulisi kilde kiriku ja koguduse loost. Ka Teil on nüüd võimalus sellesse oma panus anda.\nLugusid ootame 2018. aasta jooksul.\nAbistavad küsimuse Maarja kirikuga seotud loo/mälestuse kirja panemiseks:\n1. Kuidas olete seotud Tartu Maarja kirikuga?\n2. Kas lugu juhtus Teie või mõne Teie lähedasega?\n3. Kes veel on selle looga seotud, kas Teil on võimalik lugu ühiselt kirja panna?\n4. Millal Teie lugu aset leidis? Teile teada oleva täpsusega, kas päev, kuu, aasta, aastakümme.\n5. Millised emotsioonid on teil seoses aset leidnud looga?\n6. Kas Teil on loo illustreerimiseks pilte/jooniseid/esemeid/vms või on Teil endast jt teistest asjaosalistest mõni pilt?\nPostitaja: Silvia kell 16:15


Kuidas eemaldada põletustest armid ja armid - Salvid - 2018\nRavivastased vahendid pärast põletust\nOlenemata sellest, kui suur on põletusraha, on kaasaegsel meditsiinil tõhusad viisid selle eemaldamiseks. Seda saab teha nii kirurgiliselt kui meditsiiniliselt. Kuid oluline on teada, mida ei saa põletikararitest vabaneda ja kuidas ravimeid efektiivselt ravida õigesti.\nMiks põletada pärast armisid?\nNahk koosneb mitmest kihist: epidermist, ülemisest kihist, naha ühendavast osast - hüpodermis - nahaalusest rasvast.\nKui dermis on kahjustatud, tekitab keha armekude, mis erineb tavalisest (näib rangem) ja on vähe närvilõpmeid.\nEsimese astme põletused rikuvad epidermise terviklikkust: selle põletatud osa koorib, moodustub uus vorm. Ja sel juhul ei ole armid, sest sellise kahju korral ei ole karvkoega vajalik.\nTeise astme põletus ei mõjuta naha sekkumist madalamal viisil: armid jäävad, kuid need on kerged, sest armide kude on nende jaoks vähe. Mõnikord jäävad põletused punase peitsi kujul.\nKolmanda astme põletused sügavalt traumatiseerida dermis ja seal sisalduvaid juuksefolliikuleid, higi näärmeid, närve ja veresooni. Dermis ei saa täielikult taastuda ja keha sulgub kahjustuse koha suure hulga armekoes, mis näeb välja nagu arm.\nPöörake tähelepanu! Armid on normotroficheskie mis ei ulatu naha atroofiline (mõlkis) ja keloidsete (töötlemata arm liigse armkoe). Narkootikumid on tõhus ainult normotroficheskie armid, atroofiline ja keloidsete nendega on palju raskem hakkama.\nMida ei saa põletusega teha\nTugevalt ei soovitata maha kerkima, mis moodustub paranemispõlemise kohas. Sa ei saa kriimustus see piirkond, hoolimata tugevast sügelusest, millega kaasneb kudede remont.\nArmarakkude tekkeprotsessi sekkumine põhjustab selle liigset arengut. Ie. võib moodustada keloidi, mis väljastpoolt sarnaneb kasvajaga.\nSee on tähtis! On vaja kaitsta haava pindu uute vigastuste eest, sest nagu ka kooriku lõhkumisel, muutub see arm sügavamaks.\nMeditsiin pakub põletikust vabanemiseks kahte võimalust: radikaalset meetodit, st operatiivne sekkumine, ja uimastiravi.\nKirurgiline sekkumine on näidustatud kolmanda ja neljanda astme põletushaavade, keloidi ja hüpertroofsete armide puhul. Neil juhtudel on patsiendil soovitatav üks järgmistest toimingutest:\nnaha siirdamine, kui tervislikust kehaosast võtab nahk ja liigub põletushaavale;\narmastuse eemaldamine, mille käigus eemaldatakse armide kude ja kosmeetiline õmblusniit, millest rand muutub õhemaks;\nlaserlakkimine - see on naha tasandamise menetlus, eemaldades nii epidermise kui ka nahaosa osa;\nmikrodermabrasioon, mille sisuks on mikrokristallide põletamise järel luulest õrn ja kiltküllane jahvatamine.\nMeditsiiniline ravi viiakse läbi kreemide, geelide ja salvide abil, mis takistavad armide ilmumist. Ja nad on suurim efektiivsus armarakkude kujunemise ajal.\nKõige efektiivsemate vahendite tabel, vastavalt dermatoloogidele:


Louis Freeh oli segatud Rumeenia korruptsiooniskandaali - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nLouis Freeh oli segatud Rumeenia korruptsiooniskandaali\n8. juuni 2021, 11:21\nLouis Freeh FOTO: Tairo Lutter\nUSA Föderaalse Juurdlusbüroo (FBI) endine direktor Louis Freeh, kelle Eesti eelmine valitsus palkas Ameerika Ühendriikides käiva rahapesu uurimises Eesti huvisid esindama, osales kampaanias ühe Rumeenia ärimehe toetuseks, kes hiljem korruptsioonis süüdi mõisteti, vahendab ERR.\nUSA presidendi Joe Bideni poja Hunter Bideni arvutist avastatud e-kirjadest selgus, et Rumeenia kinnisvaramagnaat Gabriel Popoviciu palkas 2015. aastal Hunter Bideni selleks, et viimane kasutaks oma poliitilisi kontakte Popoviciu päästmiseks süüdimõistmisest, vahendas ERR The Daily Maili. Hunter, kelle isa oli sel ajal USA asepresident, kaasas oma tegevusse ka Louis Freeh', kellelt oodati oma õiguskaitsevaldkonna kontaktide kasutamist Popoviciu aitamiseks.\nPopoviciut süüdistati pistise andmises ühe Rumeenia kõrgkooli töötajale, et viimane võimaldaks tal turuhinnast palju odavamalt osta riigile kuuluva 550-aakrise maatüki. Hoolimata Freeh ja Hunter Bideni katsetest kaasata õigusemõistmise mõjutamisse ka USA suursaadik Rumeenias ja korraldada ärimehe toetuseks meediakampaania, mõisteti Popoviciu 2016. aasta lõpus pistiseandmises süüdi ja talle määrati üheksa aasta pikkune vanglakaristus.\nKuidas on Louis Freeh Eestiga seotud?\nPostimees on varem kirjutanud, et rahandusministeerium palkas möödunud aastal Martin Helme juhtimisel rahapesutrahve püüdma FBI endise direktori Louis Freeh.\nMöödunud aasta augustis avalikkuse ette jõudnud riigikantselei õigusloomeosakonna analüüs kinnitas, et rahandusministeerium, välisministeerium ja justiitsministeerium oleksid pidanud omavahelises koostöös leidma juriidilise esindaja USAs rahapesu kahjutasude väljanõudmise asjus.\nLõplikust otsusest jäid aga nii välis- kui ka justiitsministeerium kõrvale. Analüüsi järeldus on, et kuigi koostöö USA advokaadibürooga on vajalik, siis küsimärgid Freeh Sporkin & Sullivani lepingu puhul jäävad õhku, kirjutas Postimees.\nVälisministeeriumi ja justiitsministeeriumi väitel kaasati nad otsinguprotsessi algfaasis taustauuringu tegemiseks, lisaks saadeti neile pakkumuse kutse ja lepinguprojekt, kuid sellega nende osa lõppes ja edasises advokaadibüroo valikuprotsessis nad ei osalenud. Ka ei teadnud nad, kellega leping lõpuks sõlmitakse.\nRahandusminister Martin Helme (EKRE) on öelnud, et Eestit esindama palgatud advokaadibürool Freeh Sporkin & Sullivan pole suudetud tõestada mingit huvide konflikti ning ta ei näinud põhjust lepingut nendega lõpetada. Helme kinnitusel oli USA advokaadibüroo ühel siinsel kaastöötajal lepingu järgi ligipääs kõige madalama astme riigisaladustele. Tänavu veebruaris lõpetas valitsus kolme miljoni eurose mahuga õigusnõustaja lepingu Freeh Sporkin & Sullivan LLP-ga.


eluherneke: kooli ei läinud\nTäna olen ma paha-paha, sest ma ei lähe kooli. Täiesti ilma mõjuvate põhjusteta. Lihtsalt sellepärast, et nii on võimalik. Ja kõiges on muidugi süüdi Liis! No tegelikult muidugi mitte, aga teeme näo, et tema vastutab. Oh, tegelikult olen ma seletamatutel põhjustel erakordselt unine. Või tuleb seda seletada sellega, et ma olen maganud? Noh, pikalt ja põhjalikult, esimese loengu arvelt.\nPool nädalat on möödunud vanalinnas jalutades. Natuke tegin arhiivis töö moodi asja ka. Otsisime ühe onuga vanade lavastuste pilte ja mul on tunne, et tahaksin olla arhiivirott. Või siis arhiivihamster või merisiga või kes iganes. Igatahes mulle meeldis neid vanu fotosid uurida ja hea meelega istuksin siis seal tolmu ja vanade paberite keskel ja lihtsalt vaataks Panso noorpõlvefotosid, ilusat Salme Reeki ja igasuguseid teisi tegelasi ka :)\nNüüd olen Tartus tagasi ja siin on nii kohutavalt hea olla. Jällegi ilma mingi mõjuva põhjuseta. Või siis mingil niisugusel põhjusel, mida ma ise veel päris täpselt pole ära tabanud. Bussisõidul kuulasin ööülikoole ja nautisin imeilusat ilma. Kahju, et see ilus ilm just siis pidi tulema, kui ma bussis istusin. Aga jah, ka aknast vaadatuna tundus päike nii mõnusalt soe. Siis ma tukastasin ja.. nii see elu mööda läheb :D\nEile käisime Veljestos, kus oli jälle nii tore ja sõbralik olemine. Pärast kõndisin koju mööda neid teada-tuttavaid tühje tänavaid ja kõik oli nii ilus. Mõtlesin, et ehk seisnebki heaolu retsept pikkades jalutuskäikudes isendaga. On tervislik ja saab mõelda. Mida siis veel vaja?\nAga praegu on nii hirmus laiskusehoog on peal. Täna ei tule vist millestki mõistlikust midagi välja. Lubasin Liisiga ostlema minna- hea vabandus loengust puudumiseks. Aga tegelikult-ega sedagi nii väga teha ei viitsi. Oleks suvi, siis läheksin praegu lihtsalt kuskile aasale pikutama. Aga on talv ja seega- Eedenisse!\nma tean seda arhiivitunnet - hea. ja olen ka korduvalt mõelnud, kui äge oleks olla arhiivis. ja mingil hetkel tehaksegi valik, kas süüa eluaeg mitchisid ja olla arhiivis, või süüa mõnevõrra paremini ja olla mujal. vastik, eksju...\n06 detsember, 2007 14:16\nmitchide asemel võib ju ka kruupe ja tatart süüa. Aga jah, kellele neid vitamiine ikka vaja on :D\n06 detsember, 2007 18:14\n...no ja kui kaua sa neid inimeste noorp6lve fotosid vaataks ? 2 aastat ? 10 aastat ? pluss saaksid astma\n07 detsember, 2007 11:25


Colombias asuv Guatapé kalju võtab hinge kinni - Reis & elustiil - sõbranna.ee\nColombias asuv Guatapé kalju võtab hinge kinni\n9. oktoober 2020, 10:12\nVaade Guatapé kaljule\nGuatapé kalju (hispaania keeles El Peñón de Guatapé, tuntakse ka nime all La Piedra) on Colombia põhjaosas Antioquia departemangus Guatapé ja El Peño linnade piiril asuv üksik eraldatud hiiglaslik kivimägi, millelt avanevad hingematvad vaated.\nJalamilt tipuni on kõrgust enam kui 200 meetrit, kuid absoluutset kõrgust merepinnast on tipul 2135 meetrit. Mägi on kuni 285 meetrit pikk ja kuni 110 meetrit lai. Mäe perimeetri pikkus jalamil on ca 770 meetrit, kirjutab Reisiguru.\nMäemassivi maht on peaaegu 4,7 miljonit kuupmeetrit ja mass ligikaudu 10 miljonit tonni. Kalju vanuseks hinnatakse umbes 70 miljonit aastat. Guatapé kalju tõuseb ümbritsevast tasandikust väga järsult, mistõttu on kaugele hästi näha.\nGuatapé kalju on oma olemuselt graniitkivijäänus, mis on ümbritsevast aluspõhjast paremini vastu pidanud ilmastikule ja erosioonile. Mägi koosneb peamiselt kvartsist, päevakivist ja vilgukivist.\nKaasajal on turistidel võimalik liikuda Guatapé kalju tippu, kasutades selleks mäe küljele ehitatud treppi, millel on väidetavalt 740 astet. Trepi rajamiseks kasutati mäe küljel asuvat looduslikku lõhet.\nMäe tipus on kolmekorruseline vaatetorn, mis pakub võimalust vaadelda ümbruskonda 360 kraadi ulatuses. Lisaks asuvad seal väike kauplus käsitöö, postkaartide jms ostmiseks ning istumisala. Selge ilmaga on mäe tipust võimalik vaadata peaaegu 500 km kaugusele. Teekonnal tippu on aga ligikaudu poolel teel võimalik külastada Neitsi Maarjale pühendatud pühakoda. Kauplused paiknevad ka Guatapé kalju jalamil. Seetõttu ei tarvitse kõrgust kartvatel inimestel tippu ronimist ette võtta – piirkonna külastamist tõendavaid mälestusesemeid saab osta ka mäe allosast.\nLoe edasi Reisiguru veebist!


Oka liigeste valu,\nKauakestev põletik närtsitab kudesid: nahk õheneb, lihased kõhetuvad, luu hõreneb ja vere hemoglobiin langeb. Ka tavalistelt luude röntgenipiltidelt võib hinnata osteoporoosi, kui see on kaugele arenenud.\nJuba tunni pärast hakkab haav kokku kasvama. Niisugusesse tõmmisesse kastetud Oka liigeste valu kiirendab haavade paranemist ja kaitseb neid nakkuse eest. Valmis salvi hoidke klaaspurgis ning pange vajaduse korral marliga haavale.\nKuidas neist vaevajatest lahti saada? Kõigepealt pistke kannatada saanud käed või jalad külma vette, närige siis peeneks herne- või oakaun ja pange seda putru haigele kohale.\nLeotage enne magamaheitmist jalga soojas vees ja siduge konnasilmale viljalihaga sidrunikoor. Paari päeva pärast korrake seda Oka liigeste valu, neljandal päeval aga leotage taas jalga soojas vees, millesse on puistatud veidi soodat. Pärast seda võite konnasilma ettevaatlikult eemaldada ja seda kohta lastekreemiga määrida.\nSidruni asemel võite kasutada ka küpsetatud küüslauguküünt. Vahel õnnestub tüütust soolatüükast või konnasilmast vabaneda sibulakoorte abil. Valage sibulakoortele söögiäädikat ja siduge purgisuu pärgamendiga kinni. Kahe nädala pärast pigistage sibulakoored veidi tahedamaks, pange soolatüükale või konnasilmale ja siduge kinni. Ümbritsevat nahka tuleb määrida vaseliini või rasvase kreemiga. Hommikul leotage kätt või jalga soojas vees ning tõmmake tüügas ära.\nKui niiskus on natuke aurunud, hakkab jõekäsn mõjuma ega lase tekkida verevalumitel. Neljakordselt kokkupandud marli kastetakse kuuma piima, pannakse haigele kohale ning kaetakse kompressipaberi ja vatiga. Kui marli on jahtunud, tehakse uus kompress. Enamasti ilmub see jalale Olaliigese artriidi ennetamine, kus lihased kinnituvad pöiavõlvi toetavate sidekoeliste struktuuride külge, ent võib tekkida ka Achilleuse kõõluse juures.\nKannuse raviks võtke eriti tugevate valude korral 2 korda päevas pärast sööki 20 tilka tõmmist vajaduse korral võib tilkade arvu suurendada ni ja hõõruge sellega 3 korda Oka liigeste valu haiget kohta ka väljastpoolt. Eriti rasketel juhtudel võib teha kandadele ööseks samast tõmmisest kompressi. Mida suurem on kehakaal, seda kiiremini lampjalgsus tekib.\nTihti on lamenenud nii rist- kui pikivõlv.\nSee tekitab pöia keskosas valu ning õhtuti ja käimise ajal säärelihastes ebameeldivaid aistinguid. Lampjalgsus on äärmiselt piinav ega anna end ravida, ent valu vähendamiseks ja pöidade edasise deformeerumise vältimiseks saab siiski üht-teist ette võtta. Tehke iga päev minutit sooja jalavanni vee temperatuur mitte üle Veele on kasulik lisada peotäis meresoola, kummeli- või salveitõmmist või vannivahtu.\nPärast seda protseduuri sooritage tingimata pöialihaseid ja -liigeseid tugevadavaid harjutusi, igaüht korda. Istuge toolile, toetage kannad maha ja kandke toetuspunkt sujuvalt üle varvastele; pöörake varbad sissepoole, nii et suured varbad puudutavad teineteist, ning ajage need seejärel laiali, nii et kannad puutuvad kokku; tehke pöidadega kahele poole ringliigutusi, kergitage pöidade siseservi, suruge välisservad vastu põrandat ja tammuge nendel; haarake pöidadega pliiats või pulk ja tõstke üles; kõverdage ja sirutage varbaid, sikutage nendega õhukest vaipa või käterätti; veeretage taldadega taignarulli või palli.\nAga mitte alati ei saa sellega nõustuda: mõnikord viitavad jalakrambid närvisüsteemi või siseelundite tõsisele kahjustusele.\njalakandade valu | Reumatoloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - lovl.ee\nKrampe võivad esile kutsuda mitmesugused põhjused, alates elektrolüüdivahetuse häirest eriti kaaliumi vähesusest kuni säärelihaste ülepingeni. Kui krambid tulenevad kaaliumi vähesusest, on vaja selle elemendi varusid täiendada. Peale arsti kirjutatud tablettide on kasulik süüa koorega küpsetatud kartuleid, banaane ja pähkleid, liha ja kuivatatud puuvilju. Vältida tuleks soolaga liialdamist ja jahtumist, mis võivad vallandada krambihoo. Enne magamaminekut on kasulik jalad soojalt kinni katta ning tuba peaks olema soe.\nVäsinud jalgu vaevavad krambid sagedamini, seepärast on soovitav jalgadele puhkust anda. Püüdke ka päeval aeg-ajalt pikali heita ja jalad kõrgemale tõsta ning tehke minutit enne magamaminekut sooja jalavanni, lisades võimaluse korral veele ravisoolasid.\nPiisab ja jala tugevast näpistamisest.\nKui ajate põlve ja pöia järsku sirgeks, annab kramp mõnikord järele. Heitke selili, tõstke sirged jalad üles, nii et kannad "vaatavad" lakke, ja venitage mõne sekundi vältel varbaid enda poole tõmmates säärelihast. Samasuguse efekti saate, kui tõmbate istudes varbaid kätega enda poole või seisate krampis jala kannal. Mõnikord aitab juba seegi, kui tõusete voodist ja kõnnite natuke aega mööda tuba. See võib alata märkamatult ja areneda tasapisi, aga võib samas mõne nädala jooksul ägeneda täiesti tervel inimesel.\nArstid ei oska seniajani vastata küsimusele, mis seda tekitab.\nNad kahtlustavad põhjusena haigusjärgseid tüsistusi, pärilikkust või koguni tundmatut viirust. Kahjustatud liigesed tursuvad, suurenevad ja deformeeruvad ning on liigutades ja katsudes valusad. Enamasti jäävad liigesed haigeks Oka liigeste valu mõlema randme- põlve- pöia- ja sõrmelüliliigesed. Artriidiravi on keerukas ega anna kaugeltki alati soovitud tulemusi. Arstid kirjutavad tavaliselt välja valuvaigisteid ja põletikuvastaseid ravimeid, ent paraku on neil kõigil ka oma vastunäidustused ja kõrvalmõjud.\nEnamik inimesi ei tea, et abi võib leida tavalistest toiduainetest. Alustagem värskest ingverist. Artriidihaigetel on soovitav lisada iga päev toidule pisut rohkem kui 60 g riivitud ingverijuurt.\nEnamikul juhtudel kaob valu siis nagu võluväel, sest selles taimes leidub kahte bioloogilist aktiivset ainet, mis aitavad jagu saada valu põhjustajast - liigesepõletikust. Kasulik on ka pipar - olgu siis must või punane, sest aktiviseerib vereringet, turgutab immuunsüsteemi ja aitab väljutada shlakke.\nPeale selle sisaldab pipar looduslikke valuvaigisteid. Üks vägevamaid tervendajaid on küüslauk. India ravitsejad kinnitavad tuhandeaastastele kogemustele tuginedes, et kui süüa päevas toore küüslaugu küünt, püsivad liigesed terved.


Kristi Malmberg • 14. november 2012 kell 7:38\nMajanduskasvu edenedes jätkus ka tööturu olukorra paranemine. Kui majanduskasv näitas tänavuse aasta III kvartalis kiirenemise märke (kasvades aastases arvestuses 3,4%ni), siis tööhõive kasv pidurdus mõnevõrra - hõivatute arv suurenes aastaga 1% võrra. Selle tulemusena pöördus ühe töötaja kohta loodud lisandväärtus taas tõusule ning see jõudis kolmanda kvartali arvestuses kõigi aegade rekordtaseme lähedale, jäädes napilt (vähem kui 1% võrra) alla vaid 2007.a III kvartalile.\nTegevusalade lõikes panustasid hõive kasvu eelkõige siseturule suunatud tegevusalad - võrreldes aastataguse perioodiga suurenes töötajate arv nii kaubanduses, kinnisvara sektoris kui ka enamikes avaliku sektoriga seotud tegevusaladel. Kui arvestada, et avalik sektor moodustab suure osa hariduse, avaliku halduse ja tervishoiu tegevusaladest, siis nende kolme tegevusala summana oli riigi panus tööhõivesse läbi aegade üks suurimaid.\nTööhõive on juba jõudnud buumieelse taseme lähedale, mistõttu peaks hõive edasine kasv jääma suhteliselt tagasihoidlikuks. Ühelt poolt piirab nõrk väliskeskkond tööjõu nõudluse märgatavat suurenemist eksportivas sektoris. Teiselt poolt oleme hõivatute arvus jõudmas tasemeni, kus enamik kvalifitseeritud inimesi on ilmselt juba töökoha leidnud.


8 Kasu kookosõli juustele, nahale Tervis – AskWomenOnline\nHome » Beauty » 8 Kasu kookosõli juustele, nahale Tervis\nOma erilise rasvad, kookosõli saab arvet pidama oma kaalu ja kolesterooli taset. See aitab kilpnäärme funktsiooni ning kaitseb närvirakke. Kõrge lauriinhappe, see antimikroobne, antioksüdant õli hüdraadid ja ravib nahka. Samuti pöörab juuste kahjustusi. See aitab enneaegsetel lastel ima rasva ja mineraalainete ja menopausis naistel parandada luu mahtu. Kasutage seda paikselt või toiduvalmistamiseks ja proovida õli tõmmates sellega vähendada tahvel, õõnsused ja igemepõletik.\nKookosõli on kõikjal – meie juuksed õlid, losjoonid, kätekreemid, dušigeeli ja rohkem. Seda arvestamata, on samuti väärtuslik funktsionaalne toit. Kookosõli on ohtralt kasutatud troopilistes ja rannikualadel toidu valmistamiseks ja tundub, et on palju perks, liiga. Tuntud ka kopra õli, see on sageli hukka mõista selle küllastunud rasvhapete sisaldus, mis toob kaasa kõrge kolesterooli ja südame tervise küsimusi. Samas näitavad uuringud, et loomulik, mitte-hüdrogeenitud, ja mitte võltsitud kookosõli ei ole kahjulikku mõju tervisele. ((Fife, Bruce. Kookosõlist ime. Pingviin, 2004.P-15.))\nKookosõli on pikk nimekiri väga omadusi oma krediidi – see on antioksüdant, antibakteriaalne, antikantserogeensete, seenhaiguste antimikroobsete ja viirusevastane. ((Carandang, EV “Health kasu külmpressitud kookosõli.” India Coconut Journal-Cochin- 38 no. 9 (2008): 8.))\nOlete kuulnud palju legende; Nüüd on aeg, et kinnitada palju kasu tervisele kookosõli.\n8 Kasu kookosõli\n1. AIDS Kaalulangus\nKas õli aitab teil püsida kuju? Oota hetk. Kas küllastunud rasva hea oma vöökohale? Noh, kookosõli kindlasti võimalik. Rasvhape ketid kookosõli on väga erinevad teistest küllastunud rasvu ja loomset rasva. Kuigi küllastunud rasva hukka mõista, kookosõli on väikeste ja keskmise ahelaga triglütseriidid (MCT), mitte kaua need, mis on haruldane. Mida see tähendab teie jaoks? Need MCT ainevahetus lihtsalt ja kergesti muundada energiat. See ei hoia rasva kehas erinevalt enamikust teistest õlid (jess!).\nUuringud näitavad, et tarbimine MCT-rikas dieet 30 minutit enne sööki toob kaasa märkimisväärse languse tarbitud kalorite hulk. Ent kuna nad ei ole metaboliseerub soole seinad nagu enamik teisi rasvu, töö Seejuures läheb maksas. See kõik on väga hästi, kuid mõnel inimesel võib see põhjustada kõrvaltoimeid nagu oksendamine, kõhulahtisus ja isutus. ((Carandang, EV “Health kasu külmpressitud kookosõli.” India Coconut Journal-Cochin- 38, no. 9 (2008): 8.)) Nii et kui sa oled uus kookosõli, lisada see järk-järgult oma dieeti.\n2. toetab kilpnäärme ja aju\nHuvitav kliinilise eksperimendi, kus tiinetele hiirtele söödeti kookosõli rikastatud toitumise näitas, et aju areng oli hea järglastel. Kookosõli toetab kilpnäärme funktsiooni, mis omakorda reguleerib aju arengut. Kilpnäärme on vastutavad ka myelination, protsess, mille närvirakud on kaitstud ja isoleeritud. On oluline nõuetekohase toimimise närvisüsteemi. ((Turvas, Ray. “Kookosõli.” Tervishoid ja toitumisalane kasu. Shirley Wellness Café. Terviklik Care inimesed ja loomad: värskendus 12, no. 22 (2003): 2003 .))\n3. Niisutab ja hüdraadid Skin\nKookosõli, eriti külmpressitud kookosõli, võivad leevendada paljude nahka üritatakse. See suurendab kollageeni, kiirendab haavade paranemist, aeglustub naha vananemist tänu oma kõrge antioksüdantide ja on suurepärane looduslik kreem. See on efektiivne tegeleb mitmete nahahaiguste nagu kuivus (ebanormaalselt kuiv nahk). Kui 34 patsienti kuivus paluti niisutab oma nahka kookosõli ja mineraalõli, kookosõlist teatasid veidi parem (mitte palju) paranemist. Olukord paranes naha vedeliku ja pinna lipiidide taset. ((Agero, AL ja vermen M. Verallo-Rowell. “Randomiseeritud topeltpimedas kontrollitud uuringus võrreldi extra virgin kookosõli mineraalõli kui kreem kerge kuni mõõduka kuivus.” Dermatiit 15, no. 3 (2004): 109-116.))\nTeises uuringus teinud mõista haava-raviomadused kookosõli, leiti, et kookosõli, kui seda kasutatakse koos hõbesulfadiasiin, viib palju parem põletada haavade paranemist kui teised meetodid. ((Srivastava, Pallavi ja S. Durgaprasad. “Burn haavade vara Cocos nucifera: Erakorraline hindamine.” Indian Journal of farmakoloogia 40, no. 4 (2008): 144.))\nVärske lauriinhappe sisu kookosõli leevendab naha mured. Selle antimikroobse omadused ka kaitseb nahka erinevate bakterite, algloomade poolt ja viirusnakkused. ((Kabara, Jon J. “Health õlid elupuu.” Toiteväärtust ja tervislikkust kookosõli). India Coconut Journal 31, no. 8 (2000): 2-8.))\n4. Toidab Hair\nKookosõli on suurepärane oma lakk. See niisutab teie lokid, soodustab luksusliku juuste kasvu ja isegi võitleb täid! See tungib juustest cortex kogu palju parem, kui enamik mineraalõlisid ja on võimeline muutma kahju. Kookosõli ravi on näha, et vältida juuste kahjustusi kammimist. ((Rele, Aarti S. ja RB Mohile. “Effect mineraalõli, päevalilleõli, ja kookosõli ennetamise juuste kahjustusi.” Journal of kosmeetika teadus 54, no. 2 (2002): 175-192.))\nNiisiis, kas su juuksed on lainelised, lokkis või pokkerit otse, saate kasutada seda oma juuksehooldusvahendite raviskeemi. Võite isegi proovida iganädalane kookosõli juuste mask poolt piitsutamine seda koos meega või hõõrutud avokaado sügavalt hüdraat ja seisukorras oma lakk. Kui see on liiga segane teile, kookospähkli õli peamassaaž saab oma tassi teed. ((Kabara, Jon J. “Health õlid elupuu.” Toiteväärtust ja tervislikkust kookosõli). India Coconut Journal 31, nr. 8 (2000): 2-8.)) ((Ruetsch, SB, YK Kamath ja Aarti S. Rele. “Teisene ion massspektromeetriline uurimise tungimist kookose ja mineraalõlid inimese juuksed.” J. Cosmet. Sci 52 (2001): 169-184.))\n5. Parandab Fat ja mineraalide imendumine enneaegsetel lastel\nUuringu kohaselt, MCT rikastatud toitumine (olemas kookosõli) manustada enneaegsetele imikutele suurendanud nende rasva ja mineraalainete imendumist. Nad suutsid sobitada oma kolleegidega, kes olid normaalsed perspektiivis imikutel. Isegi imikud kõhulahtisuse on täheldatud, et oleks võimalik taluda suure MCT dieeti. ((Carandang, EV “Health kasu külmpressitud kookosõli.” India Coconut Journal-Cochin- 38, no. 9 (2008): 8.))\n6. Wards Off Hambaravi küsimused\nÕli tõmmates kookosõli võib vähendada õõnsusi, nagu Briti Hambaarstide Liit teatab. Nad täheldasid, et kookosõli tugevalt pärsib nende kasvu kõige Streptococcus bakterid, mis viib hambaravi viib.\nKuidas õli Tõmbamise teinud? Võtke umbes supilusikatäis õli ja swish ta ümber suus 15 kuni 20 minutit enne sülitada välja esimese asjana hommikul. See tava, mille juured ulatuvad Ayurveda, on suur suu tervist ja üldist võõrutus keha. Swishing tegevus aktiveerib ensüüme, joonistada välja toksiinid verest. Kõige tavalisem kasutatud õlide õli tõmmates hulka kookosõli, palmiõli, riisi kliid, seesamiõli, ja päevalilleõli. ((Lakshmi, T., R. Rajendran ja Vidya Krishnan. “Perspectives õli tõmmates ravi hambaravi . “Hambaravi hüpoteese 4, nr. 4 (2013): 131.))\nVastavalt teisele uuring 60 patsienti naastude indutseeritud gingiviit 16-18-aastaste vanuserühmas, täheldati, et õli tõmbamist kookosõli aitab kahanevas tahvel ja naastude indutseeritud igemepõletik. Tänu kõrge sisaldus lauriinhappe kookosõlist, see on tugev antimikroobsete ja põletikuvastane toime, et hoida hammaste tervisele. ((Peedikayil, Faizal C Prathima maaklerile Sreenivasan ja Arun Narayanan. “Effect of kookosõli tahvel seotud igemepõletik-esialgne aruanne. “Nigeeria Medical Journal: ajakiri Nigeeria Medical Association 56, no. 2 (2015): 143.))\n7. hoiab Tab kolesterooli ja südamehaigused\nUuringud on näidanud, kookosõli tuleb üsna toetamine kolesterooli mis vähendab südamehaiguste riski. Kui rottidele söödeti kookosõli 45 päeva, oma HDL-kolesterooli (hea selline) tõusis. Mitte ainult, et see ka üldkolesterooli, triglütseriidide fosfolipiidid ja LDL (halva kolesterooli). Kõik see on hea uudis südames. ((Nevin, KG ja T. Rajamohan. “Kasulik toime külmpressitud kookosõli lipiidparameetritele ja in vitro LDL oksüdatsiooni.” Kliinilised biokeemilised 37, no. 9 (2004): 830- 835.))\n8. salvestab Luud\nUuringu kohaselt, kus emastele rottidele osteoporoosi anti 8% külmpressitud kookosõli toidulisandeid oma dieeti, oli märkimisväärne paranemine luude tugevus. Rotid, kes kõik olid postmenopausis, täiendati külmpressitud kookosõli ainult kuus nädalat. Uuring näitas, et külmpressitud kookosõli on efektiivseks säilitamiseks luustik ja ennetada luuhõrenemise östrogeeni defitsiidiga rotimudelile. Osteoporoos on ühine mure naistel, eriti pärast menopausi. See võib olla lihtsalt hea idee pop mõned kookosõli kapsleid või tablette ja toidulisandeid kui vajutad menopausi. ((Hayatullina, Zil, Norliza Muhammad, Norazlina Mohamed ja Ima-Nirwana Soelaiman. “Külmpressitud kookosõli täiendamine ära luukoe kadu osteoporoosi rotimudelile. “Evidence-Based täiendav ja alternatiivne meditsiin 2012. aastal (2012).))\nNagu teadus räägib meile, regulaarne tarbimine kookosõli võib meid tervemaks ja aitab meil elada kauem. Tee see ime õli osa oma dieeti.


Internet on segaduses: kas see pilt on mustvalge või värviline? - FORTE\nInternet on segaduses: kas see pilt on mustvalge või värviline?\n01.august 2019 14:55\nSee pilt on mustvalge\nInternetis on tiirutama hakanud pilt, mis tegelikult on mustvalge, aga optiline illusioon paneb inimese aju arvama, et see on värviline, vahendas sciencealert\nEriskummaline ja väga efektiivne optiline illusioon, mille on loonud Øyvind Kolås visuaalse eksperimendina, trikitab internetis inimestega.\nInternetis ringi tiirutav pilt optilisest illusioonist\nFoto: Ekraanitõmmis internetist\nTeisisõnu, inimese nägemismeel töötleb ja pakib vaatamisel saadavat informatsiooni kokku ja annab ajule edasi nö üldise, ratsionaalsemaks muudetud ja töödeldud pildi. Kuid nagu illusioon näitab, võib tulemus olla petlik. Efekt töötab ka videos, ehk liikuvate piltidega:\nAju eeldab värvilist pilti ja seetõttu näeb inimene pilti esmapilgul värvilisena, kuigi reaalsus on aga segu mustvalgest taustapildist ja värvilisest ruudustikust.\nKui inimene nähtavale rohkem keskendub, täpsemalt ja lähemalt uurima hakkab, siis muutub ka nö "keskmine" ning inimene hakkab tajuma ka taustapilti eraldi.\nVõib ka öelda, et kübeke värvi pildil annab suure efekti ja põhjuseks lihtsustatult öeldes on see, et nägemisretseptorid on üsna suured, pluss siis eelnev jutt sellest, et aju moodustab nö üldise/keskmise pildi.\nKaanepildina nähtav ei ole tegelikult algne pilt. Kuna autoril ei olnud kõigi pildil kujutatud inimeste luba selle avalikustamiseks, siis liiguvad internetis originaali eeskujul loodud pildid ning erinevas variatsioonis värvilisandusega.\nPole vahet, kas värvi lisatakse triipude, ruutude või täppidena, efekt on ikkagi sama. Esialgne pilt on nähtav twitteris:\n— Lionel Page (@page_eco) 27 July 2019\nVIDEO | Teadlaste loodud optiline illusioon tõmbab aju lootusetult haneks, aidates mõista selle tööd (8) 11.10.2018\nKas vaba tahe on vaid näiline? Loe, mida teadlased arvavad (44) 14.03.2018\nUus teooria: aeg pole muud kui illusioon (124) 20.03.2009\nVIDEO: Illusioon: mis sel majal viga on? Või on viga teie ajus? (16) 21.09.2011\nVeider illusioon: peeglisse ilmuvad tundmatud näod (44) 22.09.2010\nToyota tutvustab aasta alguses nobedat Ott Tänakuga seotud Yarist (12)\nEestlaste loodud videomäng riisus mainekal auhinnagalal koore (32)


F1: Andekad debütandid muudavad sarja huvitavamaks - Mootorisport - Uudised - autoleht.ee\nAvaleht » Uudised » Mootorisport » F1: Andekad debütandid muudavad sarja huvitavamaks\nF1: Andekad debütandid muudavad sarja huvitavamaks\nCarlos Sainzi ja Valtteri Bottase arvates muudavad järgmisel aastal F1 sarjaga liituvad debütandid võidusõidud huvitavamaks.\nJärgmiseks hooajaks on F1 MM-võistlustega põhisõitjatena liitumas tänavuse F2 sarja kolm kõige kiiremat – George Russell, Lando Norris ja Alexander Albon. Nendest on F2 sarja praegune liider George Russell sõlminud lepingu Williamsi võistkonnaga ja Lando Norris leidis endale koha McLareni tiimis. Enne viimast etappi sarjas teist kohta hoidva Alexander Alboni palkamisest on aga huvitatud Toro Rosso tiim.\nCarlos Sainzi ja Valtteri Bottase sõnul on järgmise hooaja debütandid äärmiselt andekad võidusõitjad ning igati valmis tippsarjas sõitma.\n„Tänapäeval on noored tänu simulaatoritele, võimalusele sõita vabatreeningutel ja testidel väga hästi ettevalmistatud,“ tõdes Carlos Sainz.


, Liige reaalne suurus meestel\nLiige reaalne suurus meestel, Lae programa suurendada peenise suurus\nMõõtmismeetodeid on kaks. SizeGenetics on peenise veoseadisest. Selle suurust võib kirurgiliselt suurendada, kuigi peenise pikendamine on vastuoluline.\nPärast seda jätkatakse lüpsi — just nii tõlgib sõna "jelcing". Taiuslik liikme suurus Kui palju ette kujutada, et midagi on vürtsikas, mis suudab äratada meie kangelane. Kirglik ei tuleks: meil on vaja ainult aastane intressimäär on erektsioon. Eron Plus suurenenud erektsioon — uurida koostis ja toime.\nEron Plus — see on valem, mis on juba kunagi olema erektsiooniprobleemid. Spetsiaalne segu looduslikke komponente eemaldab kõik põhjused on probleeme oma erektsiooni. Teeb nii, et ta muutub oluliselt tugevamaks, mis annab pikendamine vahekorda. Meetodid suurendada liikme tasuta lae alla. Max Bust 36 rindade suurus. Erektsiooni probleemide põhjused. Kiire ejakulatsioon. Suurenenud sugutung. Suurendada oma erektsioon ja rõõm.\nEestis tegutsevatest pankadest ettevõtetele väljastatud. Suurem peenis ajal erektsioon. Vanaema retseptid suurendada chlenamі; Teadlased on avastanud saladuse pikem eluiga; Vakkumnye suurendada liikme ülevaateid; Kuidas maksimeerida liige ise kodus; Kasv liige 10 vaadata; Peenis laienemist arvamust seksuoloog; peenise laienemist kodus. Noorel mehel erektsioon kaob püsti seistes Erektsioon muutub pehmeks kui seksin n-ö koerapoosis ehk olen naise taga.\nTõsta libiido. Võimendus hea tunne seksi ajal. Üldine suurendada potentsi. Tänu kõigile eespool nimetatud omadused ginseng peetakse parimaks taime normaalse kvaliteediga seksuaalne aktiivsus mehed.\nKuid kui mõõtmed. Kas on tõsi, et peate Maco Mani pihustama ainult enne seksuaalvahekorda ja mõne Liige reaalne suurus meestel jooksul on erektsioon mitu korda tugevam ja seksuaalne vahekord kestab kaks kuni kolm korda rohkem?\nEnamiku negatiivsete arvustuste põhjuseks on just see, et mehed ei saavuta Macho Meest eeldatavat tugevat ja kiiret mõju. Tegelikult pihusti ja ei suuda. Viagra juhiseid kasutada kasutusjuhised Viagra näitab, et ravim tuleb võtta suu kaudu. Tablette soovitatakse juua enne söömist, sest sel juhul areneb nende.\nMan Pride on ainulaadne valem, mis mõjutab liikme verevarustust.\nPõhimõtteliselt on ReActioni kasutamise mõju suurenenud keha aktiivsus ja kestvus vahekorra ajal. Iga päev ei pea mitmed erektsioonid olema probleemiks, vaid ka mitu tundi seksi ja pikaajaline orgasm. ReActioniga saate unustada kiireid Liige reaalne suurus meestel, mis annavad ajutise rahulolu ja olgem ausad — nad ei suuda naisi täielikult rahuldada.\nSee, nagu massaaž liikme, parandab verevoolu keha. Tehnika kehtib reeglid: haarake liige baasi nii, nagu te kehtestada rakmed; pigistada seda ajal harjutamist kondoomi, enne pingeid hoidke lüüa; vabastage sõrmed ja hakkavad tegutsema.\nKui teed harjutust korralikult, võid tunda vere liikumist ja näha peenisepea punasemaks ja lillakamaks värvumist iga tõmbega, kui Liige reaalne suurus meestel liigub allapoole.\nAjapikku suurendab see peenise mõõtmeid ja tugevust. Seda peetakse normaalseks, sest keha üritab hüvitada haiguse ajal kulutatud energia. Suurenenud isutus naistel.\nNaise kehas nälja eest vastutava aju keskuse reaktsioon on otseselt proportsionaalne igakuise tsükli faasiga. Teise faasi ajal, umbes 14 päeva enne menstruatsiooni, muutub see reaktsioon selgemaks ja naisel võib olla pidev soov süüa. Mõnede jaoks tekib see probleem. Kuid kui mõõtmed põhjustavad psühholoogiline ebamugavustunne, mis kompleksid, iseendas ja eraldatuse, lahendada. Suurenenud energia — Samavõrd oluline on suguühte ajal on kõrge energia aidata väljendada suurenenud libiido ja iga partnerorganisatsiooni tugeva ja rahuldava erektsiooni.\nSellise teoga oled tabanud kaks kärbest, sest lisaks lõõgastavale puhkusele, oled oma lähikondsetele. Kokkupressimise ajal tugev, kuid ilma valuuta tuleb peenise tõmmata vasakule, paremale, üles ja alla.\nFoorumite ülevaated sisaldavad teavet, et selline "koolitus" kodus aitab suurendada peenise kaheks sentimeetrit kuus. Sellist liikme "kasvatamise" tehnikat peetakse väga muistseks. Mõne raporti kohaselt kasutas seda meetodit indiaanlased ja aafriklased. Jelkingi eesmärk. Ka on saavutatud paranduse vormi liikme — selle parandamisest. Suurenenud erektsioon on saavutatud suurendada vere voolu ala peenise. Kasutada vaakum pumba meestel aitab saavutada taastamine püstitamine, mis võib kesta pikemat aega.\nParanenud verevarustus, mis tuleneb arengu kunstlik vereringe ala vaagna. Stimuleerides verevarustust, mis võib näha video, kus on näidatud, kuidas kasutada. Nagu liige, saate suurendada inimeste koduteel liikmelise liikme tõus on ainult 30 päeva!