Kolumn: nukraid mõtteid • Objektiiv\nArvamus » Kolumn: nukraid mõtteid\nTuulegeneraator. Foto: Küllike Rooväli, Postimees/Scanpix\nMida vanemaks ma saan, seda veidramaks tundub muutuvat inimeste maailm. Narre ja narrusi on ju alati olnud, aga praegused tunduvad ikka palju narrimad kui minu noorusaja narrused.\nSee on ilmselt sellepärast nii, et poleks kahju siit ära minna, sest pea see minugi aeg kätte ei jõua.\nInimesi sajab nagu puudelt lehti, kes variseb manalasse, kes jääb kleepuvasse ideoloogia ämblikuvõrku kinni. Ja hakkab rääkima päheõpitud loosungeid. No mis seal imestada, näitlejad ja lauljad on ju ikka võõrast teksti enda oma pähe ette kandnud, see ju nende leivateenistus, kes maksab, selle teksti loed ja laulad. Paatosega, usutavalt.\nÜks mu vanem kolleeg ütles kunagi, et näitleja peab olema prostituut, kui ta tahab teatris “läbi lüüa”. Vana mees, küllap tal oli õigus. Omast käest teadis. Siis, kui ta veel prostituut ei olnud, saadeti ta Siberisse. Tagasi tuli kuulekamana. Vaid purjus peaga läks kurjaks ja hakkas tõtt ütlema. Aga purjus inimesele antakse andeks. Kaine peaga küll tõtt rääkida ei maksa.\nMina oma nooruseidealismis vaidlesin talle vastu. Minu jaoks oli näitleja pigem preester ja meedium, tõe vahendaja. Nüüd astuvad üksteise järel kaamera ette meie tuntud nägudega kultuurategelased, ja mõistavad põlastavalt hukka rahva enamuse, koos tema siira valu ja murega. Ja ajakirjanikud muudkui kopeerivad demagoogilisi tüvitekste ja panevad uhkelt oma nimed alla.\nKas tõesti on võimatu ka perekonna kaitsjatest aru saada, ja neid kuulata? Ilmselt on. Sest perekonnahävitajad on kõva lauba ja paadunud südamega. Nad näevad ja kuulevad vaid ennast ja oma mõttekaaslasi. Kõik muu jääb nendest väljapoole, kõige muu pihta antakse tuld.\nKui neil oleks õigus, ja see nõndanimetatud rahvusvaheline sugueluline uuendus oleks hea ja normaalne armastussuhe, siis oleks ju seda teisiti tehtud. Siis poleks vaja kedagi maani maha tampida. Siis oleks lihtsalt ja selgelt seletatud, et selline on meie uus arusaamine inimlikust seksuaalelust, uute teaduslike avastuste alusel. Aga neid teaduslikke avastusi ei ole. On lihtsalt mingite võimurite soov teha inimestest mõistuseta seksiorjad.\nKa nõukogude ajal oli ikka neid noori ja andetuid, kes kuulutasid mõne vana klassiku roiskuva kodanluse tagurlikuks käsilaseks. Sellega saavutasid nad soodsa positsiooni ideoloogide silmis. Ja said varsti mugavustega korterid. Eks mõni oli andekas ka, aga müüdav ikkagi, mis anne see enam on, kui sa oma hinge rahaks vahetad või selle kuulekalt moraalihävitaja voodisse viid. Ei saanud neist müüjatest klassikuid. Kahte isandat ei saa teenida.\nEnt see, mis praegu toimub, on palju hullem. Nii räiget, nii pidevat, nii pikaajalist mahategemist siis ei olnud. Nojah, ega ju vastuseisu kah ei olnud. See hõõgus salajas, nagu tuli tuha all. Ja praegu tahetakse ju mängida sõnavabadust. Tugevam ja puhtam tuleb tõrvaga kokku määrida. Muidu äkki hakkab rahvas teda uskuma. Nagu selles soome kirjaniku Olli loos näopesemisvõistlusest, kuhu iga võistleja tuli omatehtud seebiga. Seisid siis ritta ja hakkasid nägusid pesema, üks sai puhtam kui teine, raske oli vahet teha. Ent viimane võistleja tuli hoopis suure pintsli ja tõrvaämbriga. Kui kõigil olid näod puhtad, siis torkas ta pintsli tõrva sisse ja tõmbas kõigi võistlejate näod tõrvaga üle. Ja võitis võistluse, ehkki ta enda nägu oli kõike muud kui puhas. Polnud seepi vajagi.\nNii tehakse meiega ka praegu. Külvatakse vihkamist, aga silt “viha külvaja” kleebitakse sellele, kes julgeb toda vihakülvajat korrale kutsuda. Kes julgeb ennast ja oma perekonda kaitsta moraalituse ja labasuse rünnakute vastu. Ning jagab oma usku ja teadmisi teistelegi.\nTahaks nagu selles lollusele vastupanemises kaasa rääkida, aga ära väsitab, sest kuulavad ainult need, kes niigi asju realistlikult näha oskavad. Pole ju enam nooruse tuhinat ja õhinat, ega ka usku headuse või tarkuse võidusse selles merkantiilses maailmas. Inimeste hulgas on liiga palju mõtlemisvõimetut vedelat massi, ja liiga palju lihtsalt õelaid omakasuhimulisi kaklejaid ning ilma mingi vaimuta lihanuumajaid… Nad on kõik ühte heitnud, nagu otsustavatel aegadel ikka. Et ühisel jõul moraal ja eetika ja terve mõistus troonilt tõugata.\nJa tegelikult, meie vastas ongi nagu tuuleveski keerlevad tiivikud. Iga päev tuleb neid Orwelli maailma ülistusi kõigist kanalitest nagu kosest vett. Võid oma mõtteid meediasse saata nii palju kui jaksad, kõik kaovad kuhugi põhjatusse auku, kust neid keegi enam välja ei kaeva.\nAga lootust annab see, et enamusel on siiski terve mõistus alles. Häid mõtteid kirjutatakse, enamasti punase propagandavahu järel kommentaariumides, ja sotsiaalvõrgustikus. Nüüd on õnneks olemas ka alternatiivmeedia, paraku küll ainult virtuaalne…\nJa natuke teeb kõrvalt vaadates ka nalja see hüsteeria, millega meie ajakirjandus lõbusate aktivistide pilli järgi tantsib ja nende pihust musti tungalteri nokib.\nSildid meedia Orwell propaganda sallivus


Pindmiste veenide operatsioon | Üldkirurgia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nPindmiste veenide operatsioon 09.01.07 / Üldkirurgia\nPalun selgitada kuidas näeb välja pindmiste veenide operatsioon jala sääre osal. Kas kunagi põletikulised veeni osad lõigatakse nö. vahelt välja ja veen "venitatakse" kokku või asendatakse väljalõigatud osa mingist tehismaterjalist (n. plastmass) veeniga või ma olen kuulnud, et pindmiste veenide korral ei pruugita eemaldatud veeni üldse asendadagi. Mida viimane variant tähendab, kuidas hakkaks seejärel jalas verevarustus toimuma, kas läbi sisemiste veenide? Mis roll on sisemistel ja pindmisel veenidel jalal?\nKui palju tuleb veen enne ja pärast endist põletikulist (nö. kõva tükkidega) osa eemaldada, 5 cm, 10 cm või enam? Kas on oht kui eemaldatakse liiga lähedalt siis võib põletik veeni edasi jääda ja probleem jätkuda? Kuidas seda eemaldatava osa pikkust diagnoositakse - visuaalselt ja kombates või mõnel kolmandal moel?\nKui pikka pindmise veeni osa saab jalalt üldse kirurgiliselt eemaldada - kolmandik, pool või terve jala pikkus?\nKui pikk on üle 60 aastatel inimestel operatsioonist taastumise aeg?\nPindmiste veenide eemaldamisel eemaldatakse kas suur nahaalune veen (v. saphena magna), väike nahalune veen (v. saphena parva) või ka mõlemad. Asemele midagi ei panda ja polegi vajadust, kuna nahaalused veenid on inimesel mitmekordselt dubleeritud ja vere äravool toimub pindmisest süsteemist süvasse ühendusveenide kaudu. Kõva tükk veenis tähendab tromboflebiiti (põletikku). Reeglina eemaldamise eesmärk ei ole mitte põletikulise veeni eemaldamises, kuivõrd laienenud veeni eemaldamises, mis on potenstsiaalne uue veenipõletiku koht. Veenilaiendite raviks kasutatakse ka skleroteraapiat, mi9lle käigus tekitataksegi veenipõletik, mille järgselt laienenud veenikomud kaovad. Pindmise veeni võib eemaldada kogu jala pikkuses.\nOperatsioonist taastumise aeg on väga individuaalne. Kõndida saab juba sama päeva õhtul, kindlasti järgmisel päeva. Kuu ajaga peaks olema taastunud töövõime olenemata tehtavast tööst.\nPindmiste kudede UH nimetatakse mõnel pool ka "pehmete kudede UH-ks", s.t et ei fokusseerita vaatamist õõntele - kõhukoobas, rindkereõõs. Kuna olen kirurg, siis semantika nüansse teisel erialal kahjuks ...


Halle Berry ja imelikud politseinikud - rebaseonu.net\nAsukoht: Ghana, Tegelikult juba Togos, Badou kandis\nKoordinaadid: 7.50601, 0.68017\nTeekond: 21447 km\nHalle Berry ja imelikud politseinikud\nAccra’st ei lõiganud otse mööda rannikut Togo poole minema vaid põikasin veel korra üles, Volta äärde.\nSiin vaade Volta jõele Atimpoku sillalt. Üles, umbes 10 kilomeetri kaugusele Akosombo’sse jääb ka Volta jõe tamm, mille taha on lahmakas Volta järv paisutatud – too on väidetavalt maailma suurim tehisveekogu. Käisin Akosombo’s ka ära plaaniga tamm üle vaadata, aga lähedale ilma giidita ei lastudki (strateegiline objekt). Ehk siis tammi külastamiseks peab minema vastavasse kontorisse ja seal nime kirja panema, mingi raha maksma ja siis ametliku ekskursiooni koosseisus peaks saama.\nVeel üks vaade sealt kandist, Ho poole – Volta tagune on maastiku poolest arvatavasti Ghana üks kenamaid piirkondi.\nSiin aga üks kauni mustriga ämblik (taustaks tema poolt konserveeritud rohutirtsud).\nÜks hommik, võib-olla oli see isegi täna, külastas mind üks pisike, vist gekode suguvõsast sisalik. Oli teine koos sabaga ehk ainult ligi 4 cm pikk (kuigi pildil tundub suurem). Nunnud olevused. Praegu lugesin Encarta’st, et kõige väiksemad gekod on ainult 1,6 cm pikad, kuigi mitte siin kandis. Nii väikeseid nagu ei ole teadnud otsidagi, seega pole ime, et ei ole näinud… :)\nTohohh, see on ju Togo külavahe! Ehk siis vaatasin, et üks väike tee läheb Togo’sse, Badou’sse, miks mitte üritada. :) Kuna mul Togo viisat polnud, siis pidin jalutama Togo poole ja uurima, kas nad mind ikka vastu võtavad niimoodi. Küsiti 5000 CFA-d (maksin 120000 C, kuna CFA-ga kitsas ja cedit vaja kulutada) ja löödi maabumise tempel passi. Ega ma nüüd väga täpselt ei teagi, kas see on nüüd legaalne asi või mitte – ametlikult peaks asi ka umbes nii käima, et piiripunktis saad nö. 7-päevase transiitviisa, mida on võimalik pealinnas soovi korral pikendada. Võib-olla see ongi seesama tempel. Eks siis hiljem pealinnas või maalt lahkudes selgineb. Selle piiripunkti kaudu suurt liikust ei toimu, logiraamatu alusel tundub, et kuni paar autot päevas. Peamiselt kohalikud jalakäijad.\nTogo kui prantsuskeelne maa üllatas hoobilt taas massiliste kaduu-hõigetega, ehk siis Tere! asemel käratatakse mööda sõitvale turistile Kaduu! :) Täitsa huvitaks, kust on selline massiline kaduu küsimine tekkinud – lugesin kuskilt, et kunagi Paris-Dakar ralli ajal loopisid välismaalased mööda sõites auto aknast oma sponsorite reklaamnänni välja, kohalikele krabada. Võib-olla siis sellest räägitakse siiamaani legende?\nAga veel tagasi Ghana juurde – teekond kujunes selliseks, kokku ca 2300 km. Üleval see konks on Mole rahvuspargi katkine tee, kus pidin tagasi pöörama ja suure ringi tegema.\nGhana kooliealistel tüdrukutel on kõigil hästi lühike “poisipea” soeng, ehk siis paljud tüdrukud näevad väga sarnased välja (eriti veel koolivormis, mis tundub ka kohustuslik olema). Otsi välja Halle Berry pilt, kui tal poisipea oli (või on praegugi?) – sellised nad ongi. Armsad, võiks öelda (muidugi mitte kõik, aga paljud).\nGhana politsei on olnud imelik. Üleval pool ja keskel küsiti mitmel korral “leiba”. Umbes nii, et kus mu leib on, sa ju tõid mulle leiba? Samas nii nõudlik ükski polnud, et poleks midagi andmata minema pääsenud.\nPealinnas üks jorss üritas mulle pähe määrida, et ma poleks tohtinud sõita ühelt tänavalt teisele, kuna sealt tänavalt pidavat tohtima sõita ainult parklasse, kuigi mingit keelavat märki polnud. Oli küll märk, et siit saab parklasse, aga polnud märki, et ei tohiks edasi sõita. Siis mees üritas mulle pähe määrida, et see parklamärk tähendavatki seda, et edasi ei tohtivat sõita, ainult parklasse. Ma muidugi ei andnud järele, kuna see oli idiootne nõue ja mees sai vist sellest ise ka aru ning ronis mu autost välja (oli teine ennast diskussiooni ajaks kõrvalistmele sättinud ja üritas rääkida umbes sellist juttu, et hakkame nüüd jaoskonda sõitma, ta tee peal mõtleb, kas teha trahvi või mitte (mille peale mina muidugi vastu, et mees, pea nüüd hoogu, läheme vaatame need märgid ilusti koos ennem üle)).\nTäna juhtus umbes samal tasemel asi, kui üks jorss vaatas mu Eesti juhiloa tagakülge, kus on juhiloa kategooriad ja nende juures pisikesed autode kujutised, ehk siis B juures sõiduauto kujutis, C juures veoauto kujutis jne. Tüüp näitas sõiduauto kujutisele ja väitis, et ma ei tohi selle loaga oma autoga sõita, kuna see pole sõiduauto – profiil ei vasta pildil olevale sõiduauto kujutisele, olevat lubatust suurem. Ütlesin tüübile, et mida ta ajab, need pildid on ainult illustratiivsed ja vaja on süveneda B-kategooria kirjeldusse, mille peale ta küsis, et kas ma üritan õpetada Ghana politseinikku oma tööd tegema. Ma (jõhkard) muidugi vastasin jaatavalt, mis vist teda ehmatas, igal juhul andis ta mu loa tagasi. Üritas küll veel nokkida Burkinas välja antud kindlustuse peale, aga kuna see on tegelikult Ghanas ka kehtiv, siis lasi mul minna.\nÜks politseinik väitis mulle ühel õhtul, et välismaa numbrimärgiga autoga ei tohi pärast kella 18.00-i sõita (ehk miks ma sinna samasse nende juurde ööbima ei jää (ehk äkki saab välismaalase käest midagi))...\n‹ Accra ja ennem / Sisukord / Pealkirjade panemine on keeruline ›


Kokku 24848 kuulutust.\nNimi: Ain (50-aastane)\nKuulutuse sisu: Hei naine.Tule mulle täna Soome külla,igav meil ei hakka. Ilm on ilus.Teeme sauna ja naudime elu.Kulud katan mina,+boonus.\nLisatud: 09:39 18.05.2019\nNimi: Martin (43-aastane)\nKuulutuse sisu: Tere! Sportlik meeterahvas 185/78 soovib leida diskreetseteks vallatuteks kohtumisteks kena välimusega saledamapoolset naisterahvast. Kui see oled just sina, siis kirjuta mulle.\nLisatud: 12:28 16.05.2019\nNimi: Sander (37-aastane)\nKuulutuse sisu: Ootan kirja ja tutvust perversse mõttelaadiga julgelt naiselt, keda erutab peale tavaseksi kõik see, mis pole seksis loomulik. Kui tunned end ära, siis ära mõtle üle, vaid lase fantaasiatel lennata ning kirjuta 37-aastasele nooruslikule kena välimusega mehele. Suhtleme ja teeme oma unistused ja perverssused teoks. NB Liikumisvõimalus on mul olemas, seega pole probleem tulla Tallinnast/Harjumaalt kaugemale, kuid mida lähemal oled, seda parem. Päikest!!\nLisatud: 15:22 06.05.2019\nNimi: Roland (53-aastane)\nKuulutuse sisu: Pikka kasvu vaba mees tutvub naisega.\nLisatud: 16:23 02.05.2019\nNimi: 120 (39-aastane)\nKuulutuse sisu: Olen 39a vaba ja vallatu mees Pärnust. Sooviks leida kaaslase kellega nautida ikusaid ja soojasi kevad õhtuid. Vliksid olla 30-40a kuid vanus ju kõigest number. Sexis olen kõikke sööja ja seda ootan ka Sinult. Kirjuta ja tutvume.\nLisatud: 23:59 25.04.2019\nKuulutuse sisu: Kaks soliidse välimusega korralikku noormeest otsivad ilusate neidude seltskonda!\nLisatud: 03:00 15.04.2019\nNimi: Madis (20-aastane)\nKuulutuse sisu: Hei naised, teen Teile mõnusat keelekat, tund kohtumist on 50€, voin sulle napukat teha ja ka rindu imeda kuni saad rinnanibuorgasmi, kui soovid void mul suhu votta ja onada! Tavaseksi esimesel kohtingul ei paku, raha mulle-mõnu sulle on parim usu mind, minuga juba igav ei hakka, kui oled huvitatud kirjuta ja kohtume! Pind on mul Haapsalus olemas! Nägudeni kallikesed :)\nLisatud: 23:58 11.04.2019\nNimi: Karl (18-aastane)\nKuulutuse sisu: Otsin kenat naist/ tüdrukut kes õpetaks mind suudelma :/ Kui vãga vaja, siis oma halbu esimesi suudlusi olen nõus hüvitama väikse rahaga. Kirja gmailile ja siis räägib edasi :)\nLisatud: 14:15 10.04.2019\nNimi: Kristian Mandelin (56-aastane)\nKuulutuse sisu: Otsin naista kes on huvi extreme Sexi. T.Kristian\nLisatud: 15:30 03.04.2019\nNimi: Verner (xx-aastane)\nKuulutuse sisu: Ootan täna külla kenat tütarlast ja võib-olla ka mitu palju kordi, kui sobivust. Igati pidi materiaalselt kindlustatud, nii et tüdrukutelt abi ei vaja, vajadusel võin aidata. Kui huvitab, helista täna, sest elu ju lühike ja päev jupike! Ootan Pärnus täna kedagi, kel jalgevahel ka imelik tunne!\nLisatud: 15:52 27.03.2019\nKuulutuse sisu: Olen elanud üle poole sajandi,aga pole kogemust olnud olla 2 naisterahvaga voodis.Olen suhtes,kahjuks või õnneks ikka veel sex pakub huvi ja vajan serda nagu.....lihtsalt tihti tahaks.Kahjuks kodus seda ei juhtu.Neiud,naised ja daamid...olen lihtne, elu elanud 51/185/85 norm.välimusega Tartu mees.\nLisatud: 16:10 26.03.2019\nNimi: Tom (52-aastane)\nKuulutuse sisu: Otsin endast nooremat tüdruksõpra kellega aegajalt kohtuda. Olen aktiivse eluhoiakuga keskmisest pikem abielus mees.\nLisatud: 09:30 26.03.2019\nNimi: Toomas (20-aastane)\nKuulutuse sisu: Tere, olen noor ja sõbralik noormees, otsin tutvusi, et suhelda,jalutada, ühe sõnaga midagi ägedat koos teha, võib ka seksida , ja kui väga vaja saan ka massaži teha (diplom täitsa olemas)\nLisatud: 19:00 20.03.2019\nNimi: Aika (xx-aastane)\nKuulutuse sisu: Tere! Olude sunnil olen jäänud üksikuks ja jõudsin täna reisilt koju! Jube tühjus-3 korrust vaatavad vastu ja kedagi pole. Võtan tüdruku-naise?-aus, puhas, rõõmus noor ja ilus peab olema. Tööl ka ei ole vaja käia. Elaksime normaalset elu, aga kas sihukest Eestis leidub?! Ma tean-nõudmised suured, aga elasin lahkunud naisega 20 a USA-s ja olime 16 aastat 6-es businessis, nii et tean, mida tüdrukult tahta, sest vastu saab ta väga palju! Muidugi peab olema kompleksivaba ja see on loomulik. Kui sobib või tahad proovida, helista: 56467418\nLisatud: 03:40 18.03.2019\nNimi: kunn (60-aastane)\nKuulutuse sisu: Vanem härrasmees tahab ka panna.Meeldiks väike naturaalne raseerimata kena naine.5273984\nLisatud: 21:48 16.03.2019\nNimi: Oll (60-aastane)\nKuulutuse sisu: Soovin sex mõne noorema naisega . olen selleks tubli\nLisatud: 10:42 16.03.2019\nNimi: Peeter (58-aastane)\nKuulutuse sisu: Soovin tutvuda kena naisterahvaga, kes on huvitatud diskreetsest salasuhtest.\nLisatud: 13:58 11.03.2019\nNimi: Erik (43-aastane)\nKuulutuse sisu: Hi, nice man looking for fun company in Tallinn or Helsinki. Living for the most in Helsinki but also often in Tallinn/Viimsi (also for the moment). Hope to meet fun and happy woman to enjoy in and/or outside bed! :-D Easy going, not fat and always happy! :-)\nLisatud: 19:04 10.03.2019\nNimi: Carl (21-aastane)\nKuulutuse sisu: 21a noormees otsib tutvust 20-40a naisega, kellega suhelda, flirtida, vahetada pilte ja seksida. Sobib ka üheks korraks kokku saada, olen avatud pakkumistele. Ise olen pikemat kasvu, keskmise keha ehitusega, puhas ja sile. Tutvume? :)\nLisatud: 08:07 07.03.2019\nNimi: Malcolm (42-aastane)\nKuulutuse sisu: Otsin rinnakat, nibukat ja riivatut nümfomaani. Kena kehaga naist, kellega oma madalamatele ihadele järele anda, nii privaatselt kui vahelejäämise võimalusega. Ole vaba või abielus, peaasi, et lõbus ja kiimas. ;) P.S. Kui oled rase või su rindades on piima, siis pälvid mu erilise tähelepanu..\nLisatud: 10:56 20.02.2019\nNimi: Ken (40-aastane)\nKuulutuse sisu: Välja pakkuda sportlik,laia silmaringiga romantiline mees.Kelle murtud süda ootab parandamist truu ja ausa nais hingega.Kui tunned ennast ära ja tahad elada siis ma olen olemas ühele kaunile naisele.Äkki oled see SINA ?\nLisatud: 14:22 19.02.2019\nNimi: Vau (28-aastane)\nKuulutuse sisu: Hei! Hullan ühe kena ja vabameelse neiuga, et oma murtud süda terveks keppida.\nLisatud: 00:30 18.02.2019\nNimi: Elts (44-aastane)\nKuulutuse sisu: Sooviks kohtuda kena naisega, et koos mõnusalt aega veeta.\nLisatud: 08:26 17.02.2019\nNimi: marek (30-aastane)\nKuulutuse sisu: Tere naised.Pakun seksi,sõprust ja suhet. Olen sportlik ja enda eest hoolitsev noormees,loodan et vastate samaga.Vähe volüümikas naised pole probleem.\nLisatud: 18:09 16.02.2019\nNimi: Teet (47-aastane)\nAsukoht: Pärnumaa. Läänemaa\nKuulutuse sisu: Olen suhtes mees, aga elu on muutunud rudiiniks. Oleks soov leida Naine, kes ka tunneb, et võiks diskreetselt midagi enamat kui hetkel elu pakkumas on.\nLisatud: 08:15 14.02.2019\nKuulutuse sisu: tere,kaks vahvat meest 45 ja 52 ootavad vabameelseid naisukesi sauna ja tringile ja grillile...oleme huumorimehed ja ka naiste suhte dzentelmenid,kõik teie heaks,asume tartu viljandi vahel,helistage 58363454\nLisatud: 13:27 03.02.2019\nKuulutuse sisu: Olen sportlik, 177cm hea välimusega haritud mees . Tutvun naiseliku naisega sekssuhte eesmärgil. Diskreetsus tagatud. Kirjuta julgelt!\nLisatud: 00:09 02.02.2019\nNimi: Mulk (40-aastane)\nKuulutuse sisu: Soovin, et naine istuks oma vituga mulle näo peale.Soovin kogeda midagi femdom laadset. Soovin lihtsalt keppida. Vahet ei ole, kas oled ilus või kole, paks või sale....vana või noor....Soovin unustada argipäevamured ning üle saada mõnest eluprobleemist...\nLisatud: 14:33 30.01.2019\nKuulutuse sisu: Tahan kõike mis on kirglik.Kallistused suudlused ja romantika.Imeline pikk hellitustega täidetud meeletu seks.Olen sportlik ja hoolitsetud mees.See on elus vajaka.Tahan täita selle tühja koha oma elus.\nLisatud: 10:54 23.01.2019\nNimi: MeesNaist (49-aastane)\nKuulutuse sisu: Hei Kas leidub keegi naishing (Tallinnast või lähiümbrusest ja vanus ja kehakaal pole üldse olulised), kellele meeldivad riietusega seotud teemad (fully chlouded sex) sukad, tripid, nailoni, kontsakinga, sitsi-satsi ja siidiga? Palun siis anna endast märku Suhtleme ja täpsustame. Lootuses leida ühte kaaslast pikemaks ja salajasemaks fantaasiate ellu viimiseks Loomulikult olen valmis toetama ka "rekvisiitide" soetamisel Mis siin ikka mõelda. Kui meeldib, siis teeme reaalsuseks. Oodatud ka sinu salajasemad fantaasiad ja mõtted lisaks. Viime ellu. Nagu ütlesin, siis salajasemat ja pikaajalist suhet otsin. Džentelmen katab kulud\nLisatud: 17:01 20.01.2019\nKuulutuse sisu: Tere olen 30 aastane 184 pikk 91 kilo noor mees.Valmis teiega koos aega veetma.Ootan teist midagi metsiku miss keeraks voodis linad sassi.\nLisatud: 16:57 17.01.2019\nNimi: J.s (33-aastane)\nKuulutuse sisu: Tere! Olen sportlik, meeldiva välimusega pikk noormees. Sooviks leida omale sex partnäri kellega aeg ajalt vallatleda.\nLisatud: 09:34 17.01.2019\nNimi: Jsi (33-aastane)\nKuulutuse sisu: Tere! Olen sportlik meesterahavas,kes sooviks vahest meeldivalt aega veeta ja vallatleda. Kenade ja sümpaatsete naisterahvastega. Oman ka autot. Ja kui tunned et sooviksid ka midagi sellist.võta ühendust julgelt.ei paku sponsor teenust. Võin olla ka armukeseks kui tunned et su enda suhtes pole enam seda mida ootaksid ka saaksid. Vanus võiks jääda 18-42\nLisatud: 02:44 08.01.2019\nNimi: Scorpio (43-aastane)\nKuulutuse sisu: Kõigest heast on puudus.Inimesest kes oleks mu kõrval ja silma vaataks.Hoiaks käest kinni ja oleks enamat kui lihtsalt sõber.Kes oleks romantiline ja kirglik.Kes armastaks seksi rohkem kui korra kuus.Kas oled olemas.\nLisatud: 15:27 07.01.2019\nKuulutuse sisu: Otsin uusi tutvusi, elu on rööbastelt maas ning vajaks särtsu ja huvitavat kaaslast, soovin tutvuda ainult minust vanema naisega, ehk sobivusel tutvus pikemaks ajaks. Töötan ning hoolitsetud. Emaili teel rohkem infot ning pilt!\nLisatud: 10:05 02.01.2019\nNimi: Sergei (19-aastane)\nKuulutuse sisu: 100€ , tehke pakkumised emailile. Vanuses 18-45\nLisatud: 01:15 28.12.2018\nNimi: Linna kutt (23-aastane)\nKuulutuse sisu: Tsau, olen 23 aastane Tallinna noormees, oman autot. Otsin 18-25 aastast seksimaiast neiut kellega puuduvad kohustused, just sex. Saada mulle meil pildiga ja vaatame edasi.\nLisatud: 19:42 27.12.2018\nNimi: Vallatu (38-aastane)\nKuulutuse sisu: Tere. Kas leidub siin kena ja vallatut naist keda ei huvita ainult raha. Sooviks leida meeldivat vestlus kaaslast ja vabameelset naist kellega nautida head koosolemist. Vanus võiks jääda 25-40a vahele.\nLisatud: 21:21 19.12.2018\nNimi: David (26-aastane)\nKuulutuse sisu: Kirjuta meilile või saada SMS. Julgemad helistavad. Vanus võiks jääda 18-50\nLisatud: 04:25 11.12.2018\nLisatud: 21:20 09.12.2018\nNimi: mark (40-aastane)\nKuulutuse sisu: Olen sponsoriks kompleksivabale tüdrukule-naisele. Minu poolt täielik ülalpidamine, reisid, lõbustused, riided, raha, sex ja kõik, mida vajad. Olen keskeas lõbus ja seiklushimuline mees.\nLisatud: 17:40 08.12.2018\nNimi: Hunt (32-aastane)\nKuulutuse sisu: Tutvuks ja kogeks endast vanemat naisterahvast. Vanus vôiks olla kuni 42. Suhtes naisterahvad ei ole takistus. Võiksid olla pigem laia silmaringiga. Viiks Sind teatri,kinno ja tantsima. Eesmärk ei ole voodisse pugemine.\nLisatud: 12:47 29.11.2018\nNimi: Mees (35-aastane)\nKuulutuse sisu: Tutvun salasuhte eesmärgil Tallinna või Harjumaa naisega. Vanus võiks olla kuni 45a. Ise olen suhtes ja seetõttu peab meie suhe diskreetne olema. Vajadusel võimalik ka rahaline toetus.\nLisatud: 11:58 28.11.2018\nNimi: Morten (46-aastane)\nKuulutuse sisu: 46 aastane,korralik,puhtust armstav mittesuitsetaja,sooviks tutvuda kohustustvabaks seikluseks naistega ,huumorisoon vajalik.\nLisatud: 17:36 24.11.2018\nNimi: kaims (39-aastane)\nKuulutuse sisu: soovix tutvuda põlvamaa neiuga sexi ja püsisuhte eesmärgil\nLisatud: 16:53 21.11.2018\nNimi: Jasper (32-aastane)\nKuulutuse sisu: 173 cm, pruunid juuksed, pruunid silmad. Seksi piirangut pole. Otsite seiklusi :) kohtume pilvede poole pöördumiseks.) Saatke mulle e-kiri.\nLisatud: 20:57 18.11.2018\nNimi: Taavi (44-aastane)\nKuulutuse sisu: Meeldiv, tark, kena ja edukas mees otsib komplekivaba armukest, kellega koos nautida õnnelikke hetki.\nLisatud: 14:16 15.11.2018\nNimi: Max (30-aastane)\nKuulutuse sisu: Tervist. Otsin endale kirjasõpra. Kellega rääkida kõigest ja mitte millestki.\nLisatud: 14:57 12.11.2018\nNimi: Karel (27-aastane)\nKuulutuse sisu: Otsin tüdrukut kes tshaks minuga õhtu veeta ja krutskeid teha. Kui sul on soovi teha midagi väga grazyt siis olen käpp. Sponsoreerin igatepidi kõik.\nLisatud: 16:39 24.10.2018\nNimi: Marks (36-aastane)\nKuulutuse sisu: Tutvun hõivatud või abielus naisega (vanuses 25-45), et aeg- ajalt lõbutseda, pidutseda, reisida ja sportida. Lisaks kui otsid seksisõpra, armukest, ...- siis kirjuta julgesti ja muudame maailma veelgi ilusamaks. Olen puhas, sportlik, diskreetne ja majanduslikult kindlustatud.\nLisatud: 13:18 24.10.2018


Itaalia lõunaosast põgeneb isegi maffia - Välismajandus - Majandus\nItaalia lõunaosast põgeneb isegi maffia\n11. detsember 2015, 12:06\nItaalia põhjaosas jätkub tööd palju enamatele kui majandusprobleemide käes vaevlevas lõunas. Pildil Milaano lähedal asuva metallitehase tööline keevise kvaliteeti kontrollimas.\nSuur lahmakas Itaaliat on tühjenemas, sest majanduslõhe riigi jõuka põhjaosa ja põdura lõunaosa servade vahel ületab isegi Saksamaa ja Kreeka erinevuse.\n«Viimase majanduslangusega läks kaduma suur kamakas lõunaosa tootlikust struktuurist,» ütles mõttekoja Svimez juht Stefano Prezioso. «2001. aastal alanud lahknevusprotsess on kiirenenud ning nüüd võib võtta palju aastaid, et põhjaga samaväärne kasvutempo saavutada.»\nSeitsme aasta jooksul on Itaaliat tabanud juba kaks majanduslangust, kirjutab Bloomberg Business, ning taastumine jääb teistest euroala maadest maha. Seetõttu ei pruugi suur osa Mezzogiornoks nimetatava lõunaosa elanikke iial majandustingimuste paranemist näha saada.\nIse lõunast pärit Itaalia keskpanga president Salvatore Rossi rõhutas oma hiljutises kõnes, et regionaalne erinevus on rekordiline ja laieneb üha.\nJuba aasta alguses teatas Milanos baseeruv töösturite ühendus Assolombarda, et edukad ettevõtted Itaalia põhjaosas on üha rohkem organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas lõunast saabunud mafioosodega «saastatud».\nKa prokurörid on kinnitanud, et maffia ja muud organiseeritud kuritegelikud rühmitused on oma tegevust üha enam põhja poole suunamas.\nSama tendentsi tõi oma kirjas valitsusele esile ka rahvusvahelise bestselleri «Gomorra» autor Roberto Saviano. (Raamat kõneleb Napoli piirkonna jõugust.)\n«Lõunast ei põgene enam ainult need, kes loodavad emigreeruda,» kirjutas Saviano augustis peaminister Matteo Renzile. «Isegi maffiad põgenevad nüüd lõunast – nad ei investeeri, lihtsalt rüüstavad.»


Lõuna-Eestis on pärast tormi pikali pea 100 000 tihumeetrit puitu - Uudised - Lõuna-Eesti Postimees\nRMK hinnangul on tormi tõttu nende Lõuna-Eesti metsades pikali pea 100 000 tihumeetrit puitu, vahendas «Aktuaalne kaamera».\n«Lõuna-Eestis ei ole meil kunagi varem sellist tormi olnud, pigem on need tormid käinud Lääne-Eesti saartel või kuskil Põhja-Eestis. Meie asi on muidugi nüüd kõik kokku korjata sealt metsast. See, mis on maha lükatud, on materjal, mida me saame kasutada,» rääkis ERR-ile RMK peametsaülem Andres Sepp.\n«Selle tormi omapära ongi see, et ta pole võtnud järjest, aga ta on võtnud üksikult ja hästi mitmest kohast. Praegune tormikahjupuit oleks vaja ära tuua ja väärindada, aga kuna ta ongi just üksikult, siis see võtab väga palju aega, palju ressurssi. Suurt tehnikat mingi väikese raie pärast ei tasu kohale tuua, kes tahab ikka ja on vaja lõigata, siis praegu saaks veel tulu küll,» rääkis Võrumaa metsaühistu tegevjuht Erki Sok.\nVõrumaa saeveskitest öeldi ERR-ile, et tormikahjud pole siiski nii suured, et pakkuma oleks hakatud väga suurtes kogustes puitu. Ka ei mõjuta torm kuidagi puidu kokkuostuhindu. Samas jääb võimalus, et paljud metsaomanikud pole veel oma metsades toimunuga kursis.\n«Torm murdis ikkagi pigem üksikpuid ja nende järele minek metsa on väga kulukas, seetõttu ei ole mingisugust tohutut pakkumiste lainet märgata olnud,» ütles AS-i Barrus tegevjuht Jürgen Ainsalu.\n«Eks muidugi on natuke vähe aega möödas ka, paljud omanikud on väga distantsed oma metsast ja alles loevad kahjusid kokku. Ma julgen arvata, et puiduturule kümneid tuhandeid täiendavaid tihumeetreid ei tule või siis nad lahustuvad olemasoleva kõikumise vahele ära,» rääkis AS Toftan tegevjuht Martin Arula.


Hannu Savola – Vikipeedia\nHannu Tapani Savola (18. oktoober 1949 Paavola – 13. veebruar 2007 Helsingi) oli soome ajakirjanik.\n25. septembrist 2006 kuni oma surmani ajalehe Ilta-Sanomat vastutav peatoimetaja.\nAastatel 1971–1972 läbis Savola ajalehe Helsingin Sanomat toimetajate koolituse ja töötas seejärel 1973–1976 sama ajalehe poliitikatoimetajana. Seejärel oli Savola peatoimetaja abi (1976–1978) ja toimetuse sekretär (1978–1980). Oma karjääri ajalehes Helsingin Sanomat lõpetas ta taas poliitikatoimetuses (1980–1982).\nAastatel 1982–1985 oli Hannu Savola ajakirja Suomen Kuvalehti toimetuse juhataja. Aastast 1985 töötas ta ajalehes Ilta-Sanomat, kus ta tegeles valdavalt majandusuudiste toimetamisega; 1991 sai Savolast uudistetoimetuse juhataja.\nAjalehe Ilta-Sanomat peatoimetajaks kinnitati Savola septembris 2006 pärast Antti-Pekka Pietilä lahkumist sellest ametist. Peatoimetajana jõudis ta tegutseda vaid lühikest aega, sest oli detsembrist sunnitud jääma haiguslehele.\nHannu Savola suri 13. veebruaril 2007 Helsingi Laakso haiglas.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Hannu_Savola&oldid=5781487"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 16:57, 24. detsember 2020.


Avaleht Äriklient Tulu, kulu, käive, kasum Kingitused ja annetused ning vastuvõtukulud Kingituste, annetuste ja vastuvõtukulude maksustam...\nKäesolev juhend on abimaterjaliks vormi TSD lisa 5 täitmiseks, arvestades tulumaksuseaduse §-s 49 sätestatut.\n6.2. Lisa 5 osa I täitmine\n6.2.1. Osa I koodi 5000 täitmine\n6.2.2. Osa I koodide 5010, 5020, 5030 ja 5050 täitmine\n6.2.3. Osa I koodide 5100, 5110 ja 5120 täitmine\n6.2.4. Osa I summeeritud arvestuse kasutamine ja enammakstud tulumaksu tagastamine\n6.3. Lisa 5 osa II täitmine\nTulumaksuseaduses (TuMS) on kingituste ja annetuste maksustamine reguleeritud mitme erineva paragrahviga, mistõttu on oluline, kes on kingituse või annetuse tegija – kas füüsiline või juriidiline isik. TuMS § 49 reguleerib kingituste või annetuste ja vastuvõtuks tehtud kulude maksustamist juhul, kui need teeb residendist juriidiline isik või mitteresidendist juriidilise isiku Eestis asuv püsiv tegevuskoht (edaspidi püsiv tegevuskoht).\nTuMS § 54 lõike 3 alusel on rahandusminister 29. novembri 2010. aasta määrusega nr 60 kehtestanud maksudeklaratsiooni vormi TSD ja selle lisade täitmise tingimused ja korra, millest lisa 5 „Kingitused, annetused ja vastuvõtukulud” on TuMS §-s 49 sätestatud maksuobjektide deklareerimiseks.\nMaksumaksjateks TuMS § 49 ja § 53 lõige 3 kohaselt on:\nKõiki maksumaksjaid maksustatakse võrdselt, v.a TuMS § 11 lõikes 1 nimetatud tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirja kantud isikuid (edaspidi nimekirja kantud isikud). Seetõttu olenevalt maksumaksjatest on lisa 5 jaotatud kaheks osaks (osa I ja osa II).\nOsa I maksumaksjateks on kõik käesoleva juhendi punktides 2.1. ja 2.2. nimetatud isikud, v.a TuMS § 11 lõike 1 kohaselt nimekirja kantud isikud, kes on osa II maksumaksjad.\nPunktides 2.1 ja 2.2 nimetatud maksumaksjad peavad täitma lisa 5, kui nad teevad maksustamisperioodil TuMS § 49 sätestatud kingitusi, annetusi ja kulutusi vastuvõtuks, olenemata sellest, kas neil maksustamisperioodil maksukohustus on või ei ole.\nJuriidilisi isikuid käsitlevad tsiviilseadustiku üldosa seaduse (RT I 2002, 35, 216) §-d 24–47, millest tulenevalt juriidiline isik on seaduse alusel loodud õigusobjekt, mis vastab eraõiguslikule või avalik-õiguslikule juriidilisele isikule kehtestatud nõuetele:\nAlates 1. jaanuarist 2010 kohaldatakse riigitulundusasutusele (Riigimetsa Majandamise Keskus) residendist äriühingu kohta sätestatut vastavalt TuMS § 2 lõikele 3.\nTuMS § 7 lõikest 1 tulenevalt on püsiv tegevuskoht majandusüksus, mille kaudu toimub mitteresidendi püsiv majandustegevus Eestis. Sama sätte lõige 2 täpsustab, et püsiv tegevuskoht tekib geograafiliselt piiritletud või liikuva iseloomuga majandustegevuse tulemusena või mitteresidendi nimel lepinguid sõlmima volitatud isiku kaudu Eestis toimuva majandustegevuse tulemusena.\nTuMS § 2 lõige 2 eraldab maksumaksjatena residendist juriidilise isiku ja Eesti riigi- või kohaliku omavalitsusüksuse asutuse.Sama sätte lõige 3 käsitleb maksumaksjana ainult residendist juriidilist isikut, millest tulenevalt ei ole riigi- või kohaliku omavalitsusüksuse asutus maksumaksjaks TuMS §-des 49–52 nimetatud maksuobjektidele.\nSiinkohal peavad olema tähelepanelikud need juriidilised isikud, kes oma tegevuselt on sarnased ja võivad olla asutatud kui:\nriigi- või kohalik omavalitsusasutus,\neraõiguslik juriidiline isik,\nriigi- või munitsipaalmuuseum ei ole § 49 alusel maksumaksjad;\neraõiguslik muuseum on § 49 alusel maksumaksja;\nriigi- või kohaliku omavalitsuse arhiiv ei ole maksumaksja § 49 alusel;\neraõiguslik arhiiv on § 49 alusel maksumaksja;\nriigi- või munitsipaalharidusasutus ei ole § 49 alusel maksumaksja;\navalik-õiguslik haridusasutus on § 49 alusel maksumaksja;\neraõiguslik haridusasutus on § 49 alusel maksumaksja jne.\nTuMS § 49 rakendamisel ei ole määrav, kelle hallavata allasutusega on tegemist või millises registris juriidiline isik on registreeritud, vaid kellena juriidiline isik on asutatud.\nAlates 01.01.2015 deklaratsiooni elektroonilisel esitamisel ei ole isikutel, kes ei ole TuMS § 49 alusel maksumaksjad, enam võimalik lisa 5 esitada.\nTuMS § 3 lõige 2 sätestab maksustamisperioodiks kalendrikuu ja lisa 5 täidetakse kassapõhiselt, st et kulutused kingitusteks, annetusteks ja vastuvõttudeks maksustatakse üldjuhul nende kulude tegemise kuul. Mõnikord võib maksustamine toimuda sellel kalendrikuul, millal kingitus või annetus üle antakse (nt varana arvel olnud eseme annetamise puhul).\nMaksustamisperioodil makstud tulumaksu osas on võimalik kalendriaasta jooksul teha ümberarvestus juhul, kui lisa 5 osa I maksumaksja teeb kulutusi vastuvõtuks või kingitusi ja annetusi TuMS § 49 lõikes 2 nimetatud:\nTuMS § 11 lõikes 1 nimekirja kantud isikule;\nTuMS § 11 lõikes 10 nimetatud muus Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis asutatud ühingule, kui on tõendatud, et ta vastab § 11 lõikes 2 sätestatud tingimustele ning ei esine § 11 lõike 4 punktides 1, 3–5, 7 ja 8 nimetatud asjaolusid\nKuigi maksustamisperioodiks on kalendrikuu, võib osa I maksumaksja kasutada TuMS § 54 lõikest 6 tulenevalt TuMS § 49 lõigetes 3 ja 5 sätestatud summeeritud arvestust ja nõuda enammakstud tulumaksu tagastamist kalendriaasta jooksul, millest pikemalt punktis 6.2.4 „Osas I summeeritud arvestuse kasutamine ja enammakstud tulumaksu tagastamine“.\nTuMS § 4 lõige 11 sätestab, et TuMS § 1 lõigetes 2–4 nimetatud maksuobjekti puhul jagatakse maksustatav summa enne maksumääraga (20%) korrutamist 0,80-ga, mis teeb lõppkokkuvõttes maksumääraks 20/80.\nTuMS teeb vahet lisa 5 osade I ja II maksumaksjate tehtud kingituste ja annetuste maksustamisel.\nOsa II maksumaksja põhikirjalistel eesmärkidel tehtud kingitused või annetused TuMS § 49 lõike 6 punktides 1, 3–6 nimetatud isikutele või punktis 61 esitatud tingimustel üle antud vara deklareerimisele ning maksustamisele ei kuulu, kuid sellest pikemalt punktis 4.4 „Maksustamisele mittekuuluvad kingitused ja annetused”.\nAnnetama – heategevaks otstarbeks või armuannina andma, kinkima\nAnnetus – and, kink („Eesti õigekeelsussõnaraamat")\nKingituste ja annetuste maksustamisel ei maksustata tegija kulu, vaid saaja tulu, st maksustatakse hüve, mida saaja saab. Siinkohal on maksustamise põhimõte sarnane TuMS §-s 48 sätestatud erisoodustusega.\nKingitus ja annetus on oma olemuselt sarnased, sellepärast maksustatakse neid võrdselt. Kingituse ja annetuse maksustamine ei olene nende tegemise eesmärgist (kas heategevuslik või ärilistest huvidest lähtuv, kas on seotud maksumaksja ettevõtluse või põhikirjalise tegevusega või mitte), üldjuhul kuulub kõik maksustamisele. Samuti ei ole oluline, kus kingitus tehakse – kas Eestis või välisriigis.\nAnnetuste maksustamisest saab lähemalt lugeda siit: „Annetuste maksustamine (alates 01.01.2011)".\nTegemist on tasuta võõrandamise lepinguga, kus kingi saajale võib lepinguga ka ette näha koormisi või kohustusi. Kui kink on reaalselt üle antud, siis loetakse leping kehtivaks ka kirjaliku vormi nõudest mittekinnipidamise korral. Sellisel juhul maksustatakse tehingut, mida pooled tegelikult silmas pidasid. Ka siinkohal kehtib põhimõte, et maksustatakse tehingu majandusliku sisu, mitte vormi järgi.\nvõib olla sihtotstarbeline/lisatingimustega;\non rahaliselt hinnatav;\non tegemist saaja tuluga.\nMaksustamisel tuleb samuti vahet teha, kas tegemist on müügikampaaniatega või tarbijaloteriidega.\nMüügikampaaniate ja tarbijaloteriide maksustamisest lugege pikemalt: „Müügikampaaniad ja tarbijaloteriid – millal tekib tulumaksu maksmise kohustus?“.\nRavimiseaduse (RT I 2005, 2, 4) § 86 sätestab ravimi väljakirjutamise ja müügi mõjutamise kingitustega, kusjuures kingitustena käsitatakse nimetatud sätte lõike 3 alusel arstiteaduslikel või farmaatsiaalastel üritustel osalemist, osavõtumaksu ning majutus- ja transpordikulude hüvitamist mõistlikus ulatuses.\nOsalejale tehtud kingitused deklareeritakse lisa 5 koodil 5000, kuid kulud transpordile, majutusele, toitlustamisele ja meelelahutusele maksustatakse vastuvõtukuluna ja näidatakse lisa 5 koodil 5100.\nJärgnevalt kirjeldame olukorda, kus võib tegemist olla kingitusega.\nKingituste puhul ei ole alati koheselt võimalik kindlaks teha, kas tegemist on kingituse või annetusega tulumaksuseaduse tähenduses või mitte. Sageli ilmneb alles asjaolude täiendaval väljaselgitamisel, millise tehinguga tegemist on.\nAinult fakt vara üleandmise kohta ei ole maksustamisel alati määravaks. Oluline on välja selgitada, mis eesmärgil vara üle anti ja kas see oli ikka vastusoorituseta.\nOsaühing võttis aktsiaseltsilt laenu. Laenu viimast osa ei tagastanud rahas, vaid tulenevalt poolte vahelisest kokkuleppest varaga. Kuigi näiliselt võib olla tegemist vara tasuta üleandmisega, ei ole tegemist kingituse, vaid laenu tagastamisega.\nKuna tihti samastatakse sponsorlust annetustega, siis tuleb sponsorluse korral vaadata tehingu majanduslikku sisu ja vastavalt antud hinnangule toimub maksustamine.\nLisa 5 osa II maksumaksjad, kelleks on TuMS § 11 lõike 1 alusel nimekirja kantud isikud, ei maksa tulumaksu põhikirjalistel eesmärkidel tehtud kingitustelt ja annetustelt vastavalt TuMS § 49 lõikele 6 kui saajateks on:\nEespool nimetamata juhtudel maksab osa II maksumaksja vastavalt TuMS § 49 lõikele 6 tulumaksu kõikidelt kingitustelt ja annetustelt (v.a juhul, kui tulumaks on TuMS § 41 alusel kinni peetud või § 48 alusel maksustatud), olenemata nende saajatest ja tegemise eesmärgist. Sellistele kingitustele ja annetustele ei laiene enne maksustamist soodustusi, samuti ei saa teha juba tasutud tulumaksu ümberarvestust.\nAlates 01.01.2015 täiendati TuMS § 49 lõikega 61, mille kohaselt ei käsitata osa II maksumaksja tehtud kingitusena tema poolt vara tasuta üleandmist heategevuslikult avalikes huvides toimuva tegevuse eesmärkide saavutamiseks.\nVahendite üle andmine peab olema dokumentidega tõendatud ja ühing peab olema suuteline selle eesmärki selgitama, vastasel korral loetakse üleantud vara turuhind kingituseks ja deklareeritakse lisa 5 osas II.\nSihtasutus on asutatud haigla juurde eesmärgiga koguda vahendeid haiglale vajaliku aparatuuri soetamiseks. Sihtasutus soetab kogutud vahendite arvelt vara ja annab selle haiglale üle, mis ei ole kingitus, vaid sihtasutuse eesmärgi täitmine avalikes huvides.\nLeibkonna liikme kuu keskmine väljamineku avaldab Statistikaamet eelmise kalendriaasta kohta.\nSelle näitaja leiab Statistikaameti kodulehelt, liikudes rubriigist alamrubriikidesse järgnevalt: Statistika andmebaas: Sotsiaalelu − Leibkonnad − Leibkonna eelarve.\nAlates 04.04.2011 avaldatakse aasta kulutused kokku, siis kuu keskmise väljamineku saamiseks jagatakse aasta summa 12‑ga.\nNoorsootöö seaduse (RT I 2010, 44, 262) § 3 sätestab TuMS § 49 lõikes 4 kasutatud mõisted.\nNoorte püsilaager – äriregistrisse, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse või usuliste ühenduste registrisse kantud isiku, riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikusse registrisse kantud asutuse või avalik-õigusliku juriidilise isiku laager, mida peetakse noortelaagri põhimääruse ning haridus- ja teadusministri antud noortelaagri tegevusloa alusel ning mille ühe vahetuse pikkus on vähemalt kuus ööpäeva ja mis tegutseb aastas üle 60 päeva.\nTähele tasub panna, et kui meened antakse laagri parimatele või võistluse võitjatele, näiteks kolmele osalejale, kuid laagris või võistlusel oli 50 osalejat, siis maksuvaba auhinnafond on ikkagi 3 ×32, mitte 50 × 32.\nVastuvõtukulude maksustamise osas on seadusandja teinud maksumaksjatel vahet vastavalt TuMS § 49 lõikele 4. Vastuvõtukuludelt on maksumaksjaks ainult lisa 5 osa I maksumaksja. Seadusandja käsitleb kulutusi vastuvõtuks osaliselt ettevõtlusega seotud kuludena ja sellepärast on nimetatud kulude maksustamisel kehtestatud maksuvaba piirmäär.\nKui lisa 5 osa II maksumaksja (nimekirja kantud isik) teeb oma põhikirjalise tegevusega seotud vastuvõtukulusid, siis need maksustamisele ei kuulu.\nVastuvõtukulud on TuMSi tähenduses külaliste või koostööpartnerite vastuvõtmisel tehtud kulud toitlustamisele, majutamisele, transpordile või meelelahutusele. Vastuvõtukulutusi nimetatakse ka esinduskuludeks.\nMaksustamisele kuuluvad veel vastuvõtukulud, mida mitteresident teeb püsiva tegevuskoha kaudu või arvel, sõltumata sellest, kas külaliseks või koostööpartneriks on resident või mitteresident. Külaliseks või koostööpartneriks loetakse ka mitteresidendi peakontori või muu väljaspool Eestit asuva struktuuriüksuse esindajaid.\nVastuvõtukulude maksustamisel ei ole oluline, kas lisa 5 osa I maksumaksja teeb nimetatud kulutused Eestis või väljaspool Eestit. Ka maksumaksja töötaja poolt välislähetuses tehtud vastuvõtukulusid käsitletakse vastuvõtukuludena TuMS § 49 tähenduses, mitte lähetusega seotud kuludena.\nJuriidilisel isikul puudub külalistega lepinguline suhe. Tavaliselt on külalisteks või koostööpartneriteks kliendid, liikmed, mittetulundusühingu või sihtasutuse vabatahtlikud jne. Külalised ja koostööpartnerid TuMS § 49 tähenduses ei ole TuMS § 48 lõigetes 3 ja 6 nimetatud füüsilised isikud, millest on pikemalt kirjutatud punktis 1.2. „Isikud, kelle suhtes TuMS § 49 ei rakendata“.\nAlates 01.01.2015 on koostööpartneritega võrdsustatud mittetulundusühingute ja sihtasutuste tegevuses oma vabast ajast ja tasu saamata osalevad füüsilised isikud (vabatahtlikud). Vabatahtlik tegevus seisneb põhiliselt teiste abistamises avalikes huvides ja ühiskonna heaks. Paljude mittetulundusühingute tegevus põhineb vabatahtlikel.\nVabatahtlike tehtud kulutused ühingu eesmärkide täitmiseks, nt sõidukulud, mis on dokumentaalselt tõendatud, ei kuulu maksustamisele TuMS § 12 lõige 3 alusel.\nVabatahtlike võrdsustamine külaliste või koostööpartneritega võimaldab teha eelkõige kulutusi meelelahutusele ja toitlustamisele, nt korraldada nendele tänuüritusi.\nJuhul kui mittetulundusühingu või sihtasutuse töötaja või juhatuse liige on samal ajal ka vabatahtlik, siis maksustamisel käsitatakse neid ikka töötajana TuMS § 48 lõige 3 tähenduses.\nVastuvõtu korraldamiseks tehtud väljaminekud võivad jaguneda muuhulgas kulutusteks:\nKulutuste loetelu ei ole lõplik ja sõltub ürituse iseloomust ja eesmärgist. Samuti ei maksustata kõiki kulutusi vastuvõtukuludena, näiteks töötasusid esinejatele, õhtujuhtidele vms. Viimasel juhul on tegemist kas isiku tulu maksustamisega või kui esineja on füüsilisest isikust ettevõtja ja esinemine on tema ettevõtlus, siis viimase tuluga.\nKui külalistele või koostööpartneritele ostetakse kinopiletid, kontserdipiletid vms piletid, st lunastatakse sissepääs, siis on tegemist meelelahutusega.\nSeega ei ole tehtud majutus-, sõidu- ja toitlustuskulude maksustamisel ainuüksi piisav kulu liigist. Eelkõige on vaja kindlaks teha kulu tegemise eesmärk. Kulutusi toitlustamisele, sõidule ja majutamisele võib esineda ka olukordades, kus neid TuMS § 49 alusel ei maksustata, näiteks kui lennupiletit ei ole võimalik soetada ilma toitlustamiseta või hotelliarve on koos hommikusöögiga, st hommikusöök on lahutamatu osa sõltumata sellest, kas seda teenust kasutatakse või mitte. Samuti võib sõidu- ja majutuskulu olla osutatud teenuse lahutamatu osa, mida käsitatakse ettevõtlusega seotud kuluna ja TuMS § 12 lõige 3 alusel maksustamisele ei kuulu.\nÄriühing soetas välisriigist aparatuuri, mille ülespanemiseks on vaja kaasata vastava ala spetsialist. Aparatuuri müünud välisriigi äriühing saadabki Eestisse oma spetsialisti kui selle teenuse lahutamatu osa (nt on sätestatud lepingus) ning sel juhul tuleb kompenseerida spetsialisti sõidu- ja elamiskulud.\nVastuvõtukulude maksustamisel ei ole vahet, kas üritusi korraldab äriühing, püsiv tegevuskoht, mittetulundusühing või sihtasutus.\nVastuvõtukulude maksustamisel on oluline, kas üritusi korraldav mittetulundusühing või sihtasutus on kantud nimekirja või mitte.\nVastavalt TuMS § 54 lõikele 2 esitatakse vorm TSD maksustamisperioodile järgneva kalendrikuu 10. kuupäevaks Maksu- ja Tolliametile.\nTuMS § 54 lg 4 kohaselt on maksumaksja kohustatud kandma Maksu- ja Tolliameti pangakontole hiljemalt maksustamisperioodile järgneva kalendrikuu 10. kuupäevaks maksmisele kuuluva tulumaksu.\nLisal 5 ei täideta summasid miinusmärgiga. Andmete muutmisel tuleb teha parandusdeklaratsioon, mida on pikemalt vaadeldud punktis 7 „Parandusdeklaratsiooni tegemine“.\nLisa 5 osa I ja osa II maksumaksjad on erinevad. Seega ei ole võimalik, et samal maksustamisperioodil on mõlemad osad korraga täidetud.\nSamas on võimalik, et maksumaksja, kes on olnud enne lisa 5 osa I täitjaks, hakkab täitma osa II ja seda juhul, kui näiteks tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekirja kandmata mittetulundusühing kantakse kalendriaasta keskel nimekirja. Või vastupidi: kui nimekirja kantud isik, kes oli enne osa II täitja, arvatakse nimekirjast välja ja muutub osa I täitjaks.\nLisa 5 osa I koodide 5010 ja 5100 täitmisest „0“-ga on pikemalt räägitud punktis 6.2.4 „Osa I summeeritud arvestuse kasutamine ja enammakstud tulumaksu tagastamine“.\nLisa 5 osa I koodil 5000 ja osa II koodil 5180 deklareeritud kingituste ja annetuste summa maksustamisperioodiks on kalendrikuu. Osa I koodil 5000 näidatud kingitustelt/annetustelt arvutatud tulumaks koodil 5160 või 5170 ja osa II koodil 5180 näidatud kingitustelt/annetustelt arvutatud tulumaks koodil 5190 on lõplik ning ümberarvestamisele ei kuulu.\nKoodidel 5160 või 5190 arvutatud tasutav tulumaks või koodil 5170 arvutatud tagastatav tulumaks kantakse vormi TSD koodile 114.\nLisa 5 osa I maksumaksjaks ja täitjaks on:\nresidendist juriidiline isik (k.a riigitulundusasutus), välja arvatud TuMS § 11 lõikes 1 nimekirja kantud isikud;\nOsa I maksumaksja deklareerib maksustamisperioodil tehtud kingituste ja annetuste summa ning vastuvõtukulud, seejärel arvutab maksustamisperioodi tulumaksukohustuse või summeeritud arvestuse tulemusena tagastamisele kuuluva tulumaksusumma.\nMaksustamisperioodil tehtud kingitused ja annetused on võimalik näidata kahel erineval koodil, mida eristab kingituste/annetuste saaja.\nOsa I koodil 5000 näidatakse kingituste ja annetuste summa, mille saajateks on kõik isikud, näiteks:\nresidendist ja mitteresidendist juriidilised isikud;\nresidendist ja mitteresidendist füüsilised isikud (v.a TuMS § 48 lõigetes 3 ja 6 nimetatud isikud);\nhaiglat pidavad isikud;\nriigi või kohaliku omavalitsuse teadus-, kultuuri-, spordi-, haridus-, korrakaitse- või sotsiaalhoolekandeasutused;\nkaitseala valitsejad jne.\nOsa I koodil 5000 kajastatud summad kuuluvad täies ulatuses maksustamisele, st et nendele summadele maksusoodustust enne maksustamist sätestatud ei ole.\nÄriühing tegi füüsilisest isikust omanikule (ei ole äriühingu juhtimis- ega kontrollorgani liige, ei ole lepingulist seost äriühinguga) juubeli puhul kingituse ja deklareerib selle lisa 5 koodil 5000.\nKoodil 5000 ei näidata koodil 5010 näidatud isikutele tehtud kingitusi ega annetusi.\nOsa I koodil 5010 on lõplik loetelu kingituste ja annetuste saajatest, kellele antud kingitustele ja annetustele laieneb enne maksustamist maksusoodustus ja nendeks isikuteks on:\nTuMS § 11 lõikes 10 nimetatud muus Euroopa majanduspiirkonna lepinguriigis asutatud ühingule, kui on tõendatud, et ta vastab § 11 lõikes 2 sätestatud tingimustele ning ei esine § 11 lõike 4 punktides 1, 3–5, 7 ja 8 nimetatud asjaolusid.\nKoodil 5020 summeeritakse kalendriaasta jooksul kasvavalt koodil 5010 näidatud summad.\nVastavalt TuMS § 49 lõikele 2 on koodil 5010 nimetatud isikutele tehtud kingituste ja annetuste summalt enne maksustamist võimalik valida kahe erineva soodustuse vahel.\nSoodustused, mille võrra vähendatakse koodi 5020 summat enne maksustamist, arvutatakse koodil 5030 või 5050:\nkoodil 5030 arvutatakse 3% kalendriaasta algusest kasvavalt maksumaksja deklareeritud isikustatud sotsiaalmaksuga väljamaksete summast järgmiselt:\n[lisa 1 (kood 1200 – kood 1500) + lisa 2 (kood 2200 – kood 2500)] >= 0 × 3%;\nkoodil 5050 arvutatakse 10% kalendriaasta 1. jaanuariks lõppenud maksumaksja viimase majandusaasta kasumist järgmiselt:\n10% koodist 5040.\nTuMS § 49 lõige 2 punkt 2 sätestab, et 10% tuleb võtta maksumaksja viimase majandusaasta kasumist, mis on arvestatud vastavalt raamatupidamist reguleerivatele õigusaktidele. Siit tulenevalt deklareeritakse koodil 5040 majandusaasta kinnitatud kasum. Seega on maksumaksja kasumi summa kalendriaasta jooksul muutumatu. Konsolideeritud aruandluse korral näitab iga maksumaksja vaid oma kinnitatud kasumi summa.\nMaksumaksjal tuleb maksustamisperioodil teha valik koodil 5030 või koodil 5050 arvutatud maksusoodustuse vahel.\nKuna tegemist on väljamaksetega, millele saab kalendriaasta jooksul makstud tulumaksu osas teha ka ümberarvestust, siis võib maksumaksja igal kalendrikuul valida, kumb soodustus on tema jaoks parem. Kalendriaasta lõplik maksukohustus selgub maksumaksja viimasest valikust.\nDeklaratsiooni elektroonilisel esitamisel antakse maksumaksjale koodi 5010 täitmisel vaikimisi ette kood 5030.\nKui maksumaksja soovib kasutada maksustamisperioodil soodustusena koodil 5050 10% kasumist, siis tuleb täita koodil 5040 kasumi summa. Täites koodi 5040, kaob valikust kood 5030. Kui maksumaksja ikkagi soovib kasutada koodil 5030 arvutatud 3%, siis tuleb kustutada koodil 5040 kasumi summa ja sinna mitte kirjutada „0“. Täites koodil 5040 „0“-ga, kinnitab maksumaksja, et temal ei ole viimase majandusaasta kasumit, kuid ta soovib maksustamisperioodil kasutada seda maksuvaba piirmäära.\nKoodil 5100 näitab osa I maksumaksja maksustamisperioodil oma külaliste või koostööpartnerite vastuvõtuga seotud kulutused, mis summeeritakse koodil 5110 kalendriaasta jooksul kasvavalt.\nVastavalt TuMS § 49 lõikele 4 on koodil 5110 deklareeritud kulutustelt vastuvõtuks ette nähtud soodustus 2% kalendriaasta algusest kasvavalt maksumaksja poolt deklareeritud isikustatud sotsiaalmaksuga väljamaksete summast, millele lisatakse 32 eurot iga kalendrikuu kohta, mis arvutatakse koodil 5120 järgmiselt:\n[lisa 1 (kood 1200 – kood 1500) + lisa 2 (kood 2200 – kood 2500)] >= 0 × 2% + (32 × kalendrikuu number).\nKui äriühing on loodud aasta keskel ja täidetakse lisa 5 kood 5100 ja kood 5110, siis 2%-line maksusoodustus algab, kui maksumaksja deklareerib sotsiaalmaksuga maksustatavad väljamaksed lisal 1 või 2. Samas 32 euro suurune soodustus saadakse iga kalendrikuu kohta (k.a nende kuude eest, kui äriühingut veel ei olnud loodud). Selline lähenemine on analoogne füüsilise isiku maksuvaba tuluga, kus tuludeklaratsioonis võetakse arvesse kogu kalendriaasta maksuvaba tulu.\nMaksumaksja täidab kulutuse tegemise kuul koodi 5010 ja/või koodi 5100 „Kalendrikuu”, kajastades koheselt ka aasta algusest tehtud kulud summeeritult koodidel 5020 ja/või 5110 „Kalendriaasta”.\nKui maksumaksja täidab maksustamisperioodil koodi 5010 ja/või 5100, siis toimub summeeritud arvestus automaatselt ja puudub vajadus eraldi tulumaksu ümberarvestuse tegemiseks.\nLisaks eeltoodule saab maksumaksja kalendrikuus kulutusi tegemata kalendriaasta jooksul temale sobival ajal teha tulumaksu ümberarvestuse, kusjuures ümberarvestuste tegemise kordade arv on piiratud ümberarvestuste tegemise perioodiga, milleks on kalendriaasta.\nTäites koodid 5010 ja 5100 „0“-ga, kinnitab maksumaksja, et maksustamisperioodil ei ole kingitusi/annetusi või kulutusi vastuvõtuks tehtud ja ta soovib teha summeeritud arvestust ning saada tagasi enammakstud tulumaksu. TuMS § 49 lg 2 ja 4 soodustused võetakse arvesse kasvavalt, olenemata sellest, kas maksustamisperioodil on koodidel 5010 ja/või 5100 väljamakseid või kulutusi deklareeritud või mitte.\nTulumaksu tagastus toimub vastavalt TuMS § 54 lõikele 6 ning arvutatakse koodil 5170, mis kantakse TSD koodile 114.\nUue kalendriaasta algusest eelmine kalendriaasta enam summeeritud arvestuses ei osale ja maksumaksja esitab uuel kalendriaastal lisa 5 nagu esmakordselt.\nLisa 5 osa II maksumaksjaks ja täitjaks on TuMS § 11 lõikes 1 nimetatud nimekirja kantud isikud.\nOsa II ei ole sarnaselt osaga I ära jaotatud kingituste ja annetuste saajate järgi, kuna maksustamisele kuuluvatele kingitustele/annetustele maksusoodustusi ette nähtud ei ole. Osa II maksumaksja tehtud kulutused kingitustele ja annetustele näidatakse koodil 5180 ning maksustatakse täies ulatuses koodil 5190.\nOsa II koodil 5180 on kingituste ja annetuste saajateks kõik isikud (v.a TuMS § 48 lõigetes 3 ja 6 nimetatud füüsilised isikud).\nMillised maksumaksja tehtud kingitused ja annetused koodil 5180 kajastamisele ei kuulu, seda saab teada alapunktist 4.4 „Maksustamisele mittekuuluvad kingitused ja annetused”.\nOsa II maksumaksja ei maksa tulumaksu külaliste ja koostööpartnerite vastuvõtuks tehtud kulutustelt vastavalt TuMS § 49 lg-le 4 ja neid ei deklareerita koodil 5100.\nJuhul, kui maksumaksja leiab, et on lisa 5 koodidel 5000, 5010, 5100 või 5180 esitanud andmed, mis ei vasta tegelikkusele või on andmete esitamisel eksinud, siis lisas 5 paranduste tegemiseks ei ole võimalik näidata nendel koodidel miinusmärgiga summat või teha vahearvestusi. Selleks esitab maksumaksja vastava perioodi kohta uue lisa 5 õigete andmetega, st esitab selle perioodi kohta uue (parandus)deklaratsiooni. Kui parandusdeklaratsioon muudab ka järgnevatel perioodidel esitatud lisa 5 andmeid (koodidel 5020 ja 5110) ja selle läbi maksutulemusi, siis tuleb parandusdeklaratsioonid esitada ka järgmiste perioodide kohta.\nKui lisa 5 koodil 5040 on kasumi summa muutunud, tuleb eelkõige selgitada muutmise põhjus, kas see toimus pärast majandusaasta kasumi kinnitamist või oli eelnevalt näidatud ebaõige kasumi summa. Kasumi summa muutumisest tulenevalt muutub ka koodi 5050 tulemus ning maksumaksja peab tegema parandusdeklaratsioonid alates sellest perioodist, kus ta on kasutanud ebaõiget kasumi summat. Seega peab näidatud kasum olema kalendriaasta maksustamisperioodide jooksul muutumatu, sest maksumaksjal on ainult üks kinnitatud eelmise majandusaasta kasum.\nLisa 5 osas I tuleb teha parandusdeklaratsioonid ka juhul, kui muudetakse koodi 5030 ja/või koodi 5120 arvutuskäigu aluseks olevad andmed lisa 1 koodidelt 1200 või 1500 ja lisa 2 koodidelt 2200 või 2500.\nKui maksumaksja muudab tagasiulatuvalt lisal 1 või lisal 2 lisa 5 koodide 5030 ja/või 5120 arvutuskäigus osalevaid koode, tuleb muuta ka selle perioodi esitatud lisa 5 ja sellele järgnevaid maksustamisperioode. Ka lisa 1 ja lisa 2 andmed võetakse lisal 5 arvesse kalendriaasta algusest kasvavalt.\nDeklaratsiooni elektroonilisel esitamisel tagasiulatuvalt andmete muutmisel tuleb teade, et muudatused lisal 5 on arvesse võetud. Parandusdeklaratsioonile järgnevate perioodide kinnitatud deklaratsioonide ette ilmub punane nupp, mis näitab, et deklaratsioon on vigane. Sellisel juhul tuleb parandused teha ka kõikides parandusdeklaratsioonile järgnevates deklaratsioonides.\nNäited lisa 5 täitmise, summeeritud arvestuse ja parandusdeklaratsioonide tegemise kohta on toodud siin: „TSD lisa 5 täitmise näited“.


Kõike, mida elult uskuda ja loota\nKolga restorani saagast\nTundub, et paljudel asjadel on elus limiit, piirmäär, norm... Minu puhul on sel aastal harjumuspärase kirjutamise norm ilmselt juba ammu ületatud, sellest ka vaikus blogieetris. Sellegipoolest on juba viimased paar kuud keerelnud peas soov aasta tegemised kokku võtta ja läbi mõelda, mis on tehtud, mis põhjusega ja kas hästi, halvasti või mõttetult.\nAasta esimesed kuud kulusid mõtted eelkõige magistritööle. Kuni veebruari keskpaigani lootsin veel perekonnaõiguse teemadel juba 2015 alustatud tööst asja saada, kuid tõdesin, et lihtsam on teha täiesti uus asi, kui vana parandama hakata. Nõnda vahetasingi nii valdkonda, teemat kui juhendajat ja kirjutasin oma magistritöö poliitilisest reklaamist. Suurem kirjutamise töö jäi aprilli ja see oli üks tõeline no-life aeg. Kuna ma seda juba 2015 kogemusest teadsin, ei olnud see üllatus ja õnnestus vältida eelmise aasta suurt kaalutõusu ja masendust. Mõnes mõttes oli elu isegi lihtne, sest oli väga kindel asi, mis oli kõige häda ja kannatuste allikas. Täna ma ilmselt ei oskaks öelda, mis mu elul konkreetselt viga on. Igal juhul sai kirjutis 4.mail ära esitatud ja 25.mail, vaatamata retsensent Liventaali ponnistustele, kaitstud.\nTeadustööga saab tutvuda siin:\nKes lugeda ei viitsi, siis põhiküsimus oli, kuidas vähendada raha osakaalu poliitilise võimu saavutamisel. Selleks analüüsisin poliitiliste reklaamide liikide piiramist või keelamist erinevates riikides ja jõudsin järeldusele, et kui piirata reklaami, siis keelata poliitiline telereklaam kui kõige kallim ja mõjusam. Lisaks leidsin, et erakondadele tuleks seada valimiskulude ülempiir.\nParaku oli juba enne aktiivset lõputöö kirjutamist teada, et selle valmimise järel elu kergemaks ei lähe. Nimelt oli ju 2015 aasta viimasel päeval pärast meeldejäävat ekskursiooni sündinud idee teha Kolga mõisa söögiasutus. 7.mail toimusid siis tegusad talgud mõisa peahoone restoraniruumide kasimiseks https://sonumitooja.ee/liisa-ojangu-ja-kairi-korve-avavad-kolga-moisas-soogikoha/.\nJärgmine väljakutse oli ruumidesse taas vesi sisse saada, mälu järgi sai see 2.juunil võimalikuks. Samal ajal käis ka restorani saali seintelt oranži värvi maha kraapimine. Kõige meeldivam üllatus toimus mitte palju enne jaanipäeva, kui selgus, et pubilinoleum oli täies ulatuses vana mosaiiklinoleumi peale kleebitud, mis tuli koos pealmise kihiga põranda küljest lahti ning tuli enne uuesti maha liimimist vanast liimist puhastada. Seega paaripäevasest põranda nokitsemisest sai kahenädalane käsitöö-põranda-orjus. Seega tuli restorani avamine jaanipäevast veel edasi lükata.\nSõnaga restoran on üldse selle loo puhul iseäralik areng toimunud, nimelt oli minu nägemuses tegemist ikkagi söögikohaga, mille menüü ja esialgse teostuse oleksime omanikena ise teinud. Üsna varsti selgus aga, et teine osanik ja kinnisvara omanik räägivad väga selgelt restoranist ja mitte ainult, lausa gurmeerestoranist. Et teine osanik oli siiski eelneva poolaasta kokanduskursustel veetnud, usaldasin köögi poolel tema nägemust ja tegelesin ise tehnilistemate küsimustega nagu enesekontrolliplaan, kassasüsteemid, kaardimakse, lepingud, arved ja muidugi lõputu koristamine ja kasimine hallitanud restoraniruumides. Selle tulemusel sain oma elu esimesed veenilaiendid või trombid. 15.juulil elasime üle Veterinaar-ja Toiduameti kontrolli, millele järgmisel päeval toimus nö välkavamine, sest Harju Elu võttis vabaduse meile ise avamise kuupäev määrata. http://www.harjuelu.ee/2016/07/7080/kolga-moisas-avatakse-restoran-kolck/\nSisuliselt olime aga enam-vähem avamiskõlbulikud alles augusti alguseks. Aga ega ju lihtsalt restoranist ei piisa, tuli teha ka cateringi nii mõisas kui väljaspool. Halbade otsuste tulemusel veetsin mina 3 nädalat augustist lastelaagrile toitu tehes/ transportides. Selle aja jooksul hakkasin restorani sisulisest juhtimisest tasahilju kõrvale jääma. Ilmselt osaliselt tahtlikult, sest kui sa hommikul ärkad ja esimese asjana loed meilist, et öise filmigrupi supi sees oli muuhulgas sammal ja puugid ja et restorani veega taasvarustamine läks maksma rohkem kui mu auto maksis ja et kokad ei saa omavahel köögis läbi ja mõisaproua teatab, et mõisa maine on pidevas ohus meie laiskuse ja lohakuse pärast, siis ei tahakski muud, kui Leesi poe tagaruumis vaikselt friikartuleid süüa ja teeselda, et sind pole olemas. Jah, kogu selle jandi kõrval õitses neljandat suve Leesi pood, mille päevaseid käibenumbreid restoran, vaatamata eriti külmale ja vihmasele suvele, kordagi lüüa ei suutnud. Poes kui juba sissetöötatud asutuses, mis on sinu enda täie kontrolli all, oli lausa rahustav aega veeta.\nIgal juhul sai augustis selgeks, et restoraniäri pole minu jaoks. Mitte sellepärast, et ma ei tahaks või suudaks palju tööd teha ja pinget taluda. Vaid sellepärast, et mille kuradi pärast ma siis õppisin 5 aastat juurat ja sünnitasin selle suurepärase magistritöö, kui igapäevases restoranielus pesen südaööni nõusid, loen münte, et töötajatele palka maksta, loen klientide erisoovidest pakatavaid menüüsoove ja kappan oma jalaveenid puruks, et mõisa mainele mitte kahju teha. Sai selgemast selgeks, et restorani pidamine saab olla 100% pühendumine, kus sa oskad une pealt öelda, kui palju sul kapis toorainet on, mitu broneeringut on järgmiseks nädalaks ja kui palju nõudepesumasin ühe pesukorraga vett tarbib ja siis teha peas ristkorrutis ruutjuur maatriks või ma ei tea mis asi, et teada saada, et kasumisse sa ikkagi ei jõua.\nNo hea küll, et ei meeldi ja et sul on magistrikraad, raha ja aega on ju panustatud, ei tasu niisama pooleli jätta. Suve lõppedes siis tegin hambad ristis otsuse, et teeme selle hooaja lõpuni, puhkame ja proovime järgmine suvi uue hooga. Kuni saabus 5.oktoober ja õpetajate päev. Loksa Linnavalitsus soovis 100 inimesega mõisas õpetajatepäeva tähistada. Selleks tegime mitmeid päevi ettevalmistusi ja ma pingutasin ninast vere välja, et mõisa teise korruse saali mahutada 100 inimese pidulik laud ja istumine, ilma et peaks kuskilt mööblit juurde laenutama, sest see oleks lisakulu, mida üks poolenisti missioonitundest hooajaline maaettevõte endale lubada ei saa. Kui olin juba jõudnud laudade katmiseni, saabus oma pimestavalt kollases jopes ja dressides mõisaproua, kes teretamise asemel karjatas, et miks need soolikad jälle laua peal on??? Ma vastasin, et need ei ole soolikad, vaid meie restorani laudlinad. Tema arvas teadvat, et laudadel pidid olema maani pidulikud laualinad. Mina vastasin, et meil ei ole raha ühe ürituse jaoks tellida eraldi pidulikke laudlinu, eriti kui meie omad on viisakad. Siis läks tema teisele osanikule kaebama, et mis mõttes mina olen keelanud pidulikud laudlinad. Mina selgitasin, et ettevõtte enamusosanikuna on mul kõik õigused öelda, millised laudlinad laudadel on ja kas see on maitsekas. Selle peale vastas mõisaproua, et minul ei ole üldse mingit vastavat haridust, et midagi maitsest ja stiilist arvata. Et mõisadaam oli terve suve sarnases stiilis suhelnud ja minu karikat oma "hämmastavalt mõisa mainet mitte kahjustavate" märkustega täitnud, vastasin mina talle, et me ei ela 19. sajandis, kus mõisa kui kinnisvara liigi omamine andis eriõigusi teiste inimestega lugupidamatult suhelda ja ettevõttes osanik olemata seda kontrollida. Selle peale sai minu peale pahaseks mitte ainult mõisa missus, vaid ka minu äripartner, kes ise suvel missuselt alandavaid valanguid sai. Pikema jutuajamise käigus sai selgeks, et tema on nõus soodsamate renditingimuste saamise nimel igasugu alandusi taluma. Nimelt soovis mõisaproua senise kokkuleppe alusel üüri terve aasta eest. Mina aga eelistaks kõik rendiga seonduva panna kirja lepingusse, mitte sõltuda ühe daami tundepuhangutest. Nõnda sai selgeks, et meie vaated selle restorani juhtimisest, majandamisest ja tulevikust on kaunikesti erinevad ja mina teatasin otsusest oktoobri lõppedes oma osa sellest ettevõtmisest välja võtta.\nÕpetajatepäeva pidustused õnnestusid, mõisaproua võttis külalised dressides vastu ja lahkus seejärel liinibussiga Tallinnasse.\nKunstiliselt mõrkjas pill selle pöördelise õpetajatepäev puhul oli asjaolu, et esinema oli tellitud Nele-Liis Vaiksoo. Suvel aga restorani avamispidu planeerides (mida kunagi ei toimunudki) kujutlesin ma, kui hästi sobiks teatraalse etteaste avanumbriks Vampiiride tantsu avamäng https://www.youtube.com/watch?v=5fpcxz3wQXY ja üldse selle muusikaliga seonduv. Ja siis õpetajatepäeval kibedalt restorani juhtimisest taandumise mõtteid vaagides hakkas teise korruse saalist kostma Vampiiride tantsu Öölaps...\nJa mis puutub Kolga mõisa kummitustesse, siis nende olemasolu ilmestab kõige paremini järgmine vestlus õpetajatepäeval: K: käisime peale õpetajate lahkumist üleval korrusel veel kolle otsimas.\nMina: Mis mõttega? Ainus mõisa koll sõitis ju liinibussiga linna...\nKokkuvõttes ei kahetse ma kogu seda restorani ettevõtmist, paljud asjad said ettevõtluse, äripartnerluse, restoranivaldkonna ja eelkõige inimsuhete osas, sh iseendaga, palju selgemaks. Õnneks ei jäänud ka muud asjad tegemata, magistrikraad on käes ja Leesi pood tegutses endistviisi. Ainult suvitamine jäi sel aastal vahele, õnneks või kahjuks ei soosinud seda ka ilmad. Usun, et teistsuguste asjaolude puhul, eelkõige mõistlik kinnisvara omanik ja mõistlikud üüritingimused, oleks suvisel mõisarestoranil ikkagi jumet.\nNii palju Kolga mõisast. Järgmises kirjatükis püüan lahata oma tegemisi poliitmaastikul.\nPosted by Lojangu at 6:51 PM No comments:\nOli jälle patune õhtu, mil sõin kõhu täis ja jäin AK ajal magama - tõeline pensionär. See retsept on ideaalne magamisrütmi sassi ajamiseks ja kaalutõusuks. Nii siis ärkan südaöö paiku ja mõtlen, millega järgmised neli tundi sisustada, enne kui teha uuesti katse uinumiseks. Katsun siis kasulik olla ja blogi kirjutada.\nMinu põhikohaga maal elamine lõpes detsembri algusega. Ma väga nautisin seda aega, aga vahepeal peab eemal olema, et aru saada, kui hea oli. Kuna mul igasugused lähiaja tähtajaga ähvardavad kohustused puudusid, siis möödusid päevad ja ööd suuremas osas luuserdamise tähe all. Õue läksin päikesevanni võtma, kui päike hakkas juba loojuma, aga tunnikese päevavalgust sai ikka kätte. Kottpimeduse saabumisel, kui peldikut juba kobamisi otsima pidi, kolisin tuppa ja hakkasin endale hommiku/lõuna/õhtusööki valmistama, mida siis päeva tippsündmuse, Meisterkoka vaatamise ajal nautida. Seitsmeste uudiste ajal jäin reeglina uuesti magama ja ärkasin tunnikese pärast. Kui siis Välisilma või muud huvitavat enam ei tulnud, oli aeg arvuti taha istuda ja meilidele vastata jms.\nNädala jagu tegelesin magistritöö materjali lugemisega, aga ühel õhtul see frustratsioon, mis kevadel selle kirjutamisega kogunes ja tipnes ikkagi tulemuseta, taaselustus ja purskas välja. Ulgusin mitu tundi nutta, sest see tundus ja tundub nii ebaõiglane, et peaksin täiesti uue töö kirjutama. Selle tulemusel vähemalt otsustasin, et vana töö tuleb päästa, aga uue juhendajaga. Eelmine juhendaja lahkus ülikoolist ja kolis Saksamaale. Mul oli juba läbi räägitud ka kriminaalpoliitika professoriga, aga krimile ei ole ma kunagi keskendunud, olgugi, et seal oleks tohutult palju rohkem materjali. No ja lõpuks, kui otsustasin lohutust saada pannkookidest, otsustas õel pann koogi enda külge kõrvetada ja nii ta lendas suure kaarega uksest välja, pahatahtlik punane vars veel kuuvalguses välgatamas. Maaelu rõõmud - saab segamatult vihahooge väljendada.\nAga kokkuvõttes oli mu kahtlus õige, et Leesil ei tohiks nii ebameeldivate asjadega nagu makatöö tegeleda, see peaks olema ikkagi hea tunde koht.\nPaar vaheldusrikast päeva linnas erakonda Teeviidal esindamas ja pühapäeval Vihula mõisas presidendi vabatahtlike tunnustusüritusel veedetud (mina olin vaid tunnustatud vabatahtliku külaline), sai taas maale asuda. Kell 17 oli nii kottpime ja tee Vihulast Leesile nii inimtühi, et oli tunne, nagu oleks sügav öö. Üldse ma ei mäleta nii pimedat aega, eelmine aasta olin sel ajal Vietnamis ja varasematel aastatel on selleks ajaks vähemalt lumi maas olnud. Muidugi tavaliselt ei sattunud ma ka linnast välja sellisel ajal. Igal juhul oli mul hea meel, et mul seltsiline kaasas oli.\nNüüd võib vist päris ametlikult teatada, et lisaks kahele kassile, on mul ka koer. Poolsaare rahvale tuntud ka kui poetagune Poiss. Mul ei olnud südant teda taas talvisele kuudielule saata ja otsustasin ta prooviks nädalaks linna võtta. Põhiküsimus oli, mis ta kassidega teeb. Mul oli õud, et kui koju jõuan, siis ootab mind ukse ees kassilaip. Aga kuts on väga viisakas, ma ei osanud isegi ette kujutada, et üks koer nii viisakas olla võib. Teises või kolmandas klassis võtsime emaga dalmaatsia kutsika, kes elas meie juures 4 kuud ja muutis selle aja jooksul korteri sisuliselt elamiskõlbmatuks. Juba teisel päeval rullisime kõik vaibad kokku ja katsime põranda ajalehtedega, et isend saaks sinna oma miinivälja rajada. Poiss aga pikutab rahulikult oma vaiba peal, kasse ei kimbuta ning pidamine on ka hea. Õues käitub rihma otsas ka kenasti ega jookse sõgedalt ringi. Muidugi esimene ehmatus oli, kui ta keset kõnniteed oma häda tegi ja mul polnud kotti kaasas. Jube häbi oli. Nüüd aga olen vastavate "miinikotikestega" varustatud ja kord päevas koristamine mind ei tapa. Õnneks ta toas ka ei haugu ega ulu, ainult siis, kui keegi juba reaalselt meie uksele koputab, siis tuleb üks ähvardav urhhh. Loodan, et sarnane musterkoera käitumine jätkub.\nÖöl vastu esmaspäeva lubati uut jaanuaritormi. Mina olin Leesil platsis ja käisin pidevalt autoga mere ääres veetõusu kaemas. Autoga, sest muud väärt valgustust mul polnud. Auto muidugi jäi mutimulla hunnikusse kinni ja ma pidin nelikveoga auto päästmiseks muru sea songermaaks muutma. Mina nii võimsa tormiga Leesil pole olnud. Kui autost välja astusin ja veest poole meetri kaugusel seisin, siis võttis jala natuke värisema küll, näoga mere poole hingata võimalik polnud. Lained juba noolisid meie peldiku tagaseina ja mina jätsin mõttes selle putkaga hüvasti. Hommikuvalguse saabudes ärkasin mitu korda ehmatusega, et nüüd vesi kohiseb kahtlaselt lähedal ja käisin akna peal vaatamas. Enne, kui kardina eest tõmbasin, kogusin hetke julgust. Minu kõige levinum unenägu Leesiga seoses on, et lained käivad teise korruse aknast mööda. Nüüd oli reaalne põhjus midagi selles suunas oodata. Aga ei, isegi peldik oli alles. Päevase vaatluse ajal selgus, et kahtlaselt lähedalt kostev veemühin polnud vaid minu paranoia. Vesi oli diagonaalis endale metsa suunas pika koridori teinud, kui tuul oleks teise nurga alt olnud, siis oleks see koridor ilusti meie majadeni ulatunud. Hea, et vanaisa puuriidani ei jõudnud. Kokkuvõttes sel kevadel kaevudest ilmselt adru ei leia.\nNüüd olen juba oma loomakarjaga tagasi linnas, selja taga on esimene kuusekauplemise päev. Täna omandasin näiteks kuuskede "võrgutamise" peene kunsti. Aga kuused on väga ilusad ja tihedad. Ma kahtlustan, et meie kodus pole kunagi sellist tihedat sünnilt jõulupuud olnudki. Et päev oli kauplemise poole pealt pigem vaikne, sain ma niisama ringi vahtida ja pensionäri mängida. Näiteks hängisid Selveri taga sellised esimese ja teise klassi nagad, kes 4 tundi järjest paugukaid ja muud pürotehnikat põletasid. Kui nad seda juba 2 tundi teinud olid, helistasin mupole, et selgitagu välja, kelle lapsed need hulguvad niimoodi. Mupo muidugi ei tulnud mitu tundi ja siis otsustasin politseid teavitada, et edaspidi sealkandis patrulliks ja lapsed koju või trenni kupataks. Ja üldse, ka kõige ohutumaid pürotehnika vidinaid ei tohi alla 12-aastased kasutada, nii et minu poolt oli õiguslik põhjendus ka olemas. Kui ma olin politseile telefonis oma ettekande ära teinud, saabusid umbes 5 minuti pärast tuletõrje ja kiirabi. Siis ma mõtlesin, et pagan, see kõnekeskuse daam sai minust valesti aru, et lapsed juba metsa maha põletanud ja ise ka sinna sisse kõrbenud. Aga kui saabus juba pommirühm ja end mu kuuseputka taha parkis ja päästjad parkla lintidega ümber piirasid, ei saanud enam asi paugukates olla. Esialgu käskisid nad mul oma kuuseputkasse varjuda. Mina olin mures oma auto pärast, mis ka lindistatud alale jäi, selle lubasid mul parkla teise otsa viia. Ja kui naasin, siis käskisid kuuseaediku üldse hüljata. Ebameeldiv oli see, et infot ei antud, suure pinnimise peale teatas üks päästja, et kahtlane ese on kuskil. Lõpeks pandi ka terve Paldiski maantee liiklus seisma. Pommikutsa lasti siis asja uurima, tema käis niisama rõõmsalt ringi. Seejärel jäi kõik vaikseks ja põõsaste vahelt ilmus pommirobot. Siis sai selgeks, et kahtlane ese oli must nahkne käekott, mis seisis ühe reklaamvitriini all, minu kuuseputkast umbes 15 m kaugusel. Robot vedis selle asfaltile ja raputas tühjaks - mingid paberid tulid välja. No siis oligi põnevus läbi. Kõige selle juures oli huvitav, et inimesed, kelle autod piiratud alasse jäid, ei olnud üldse mures, pigem tüdinud ja üks daam arutles, kas ta ikka jõuab kell 7 teatrisse. Selge, et Eestis pole ammu pommi plahvatanud.\nPosted by Lojangu at 4:35 PM No comments:\nÜhe jalaga veel maal\nMa olen endiselt maal ja elus. Elu kõige ilusam oktoober, poole sajandi kõige kuivem ka. Pood on talveunele pandud, kodus remonti tehtud, koerale kuut ehitatud. Iga päeva kohustuslik osa on olnud jalutamine, pikim matk 15 km. Üldiselt näebki päevakava ette u 12 paiku õueminekut ja tuppa tagasi koos pimedaga. Nüüd juba pool 6. Ebameeldiv kellakeeramine. Täna oli eriti kaunis sügispäev, käisime Poisiga pärastlõunal rabas, vahelduseks kodulähedastele radadele. Ma ei olegi sellisel ajal rabas käinud, seni olen sellisel ajal juba linnas olnud. Kohad, mis päikest ei saanud, olid juba külmast krõbedad, samas taamal oli kogu raba ja metsatukk päikesepaistes kuldne. Poiss oli sama vaimustuses kui mina, kumbki ei suutnud taas oma õnne ära uskuda. Tundub, et see võis olla omamoodi hüvastijätt selle aastase maal elamisega. Nimelt on öised miinuskraadid ka mere äärde jõudnud. Ämbritel oli juba jääkaas peal. Meil aga on pump väljas kaevu peal, suvel ei mõtle keegi, et mõni hing siin nii kaua elutseks, et oleks vaja pumba jäätumise pärast muretseda. Nii ma siis naabrite soovitusel mässisin pumpa ööseks teki sisse...Pesumasin pesi ka ettenähtud ajast kolm korda kauem, ju tal ka liigesed kanged külmast. Ja nüüdseks on minu liigestesse pugenud väike kõhedus, ei tea, kas asi on selles, et ümberringi jääb suitsevaid korstnaid aina vähemaks või on süü raagus puudel, pimeda öö ees tekib ebakindlus. Ometi on viimased ööd valged või sinakasvalged, täiskuu valgustab südamest kogu maad ja mere sillerdus peegeldab isegi tuppa. Täna nägin kuu ümber halo - ilus korrapärane ring. Võib-olla on aga süü Poisil, kes kolis eile poe juurest minu juurde ja suvatses öösel iga natukese aja tagant haukuda. Selle peale mina muidugi ärkasin võpatades ja hiilisin akna juurde vaatama, kes ümber maja käib. Muidugi ei käinud kedagi, vastu hommikut läksin ukse peale vaatama ja siis selgus, et Poiss ja Reku pidasid lihtsalt üle küla vestlust...\nNo vot nii ma siin elan nagu erak, aga naudin iga sekundit!\nLaupäeval on rahvamajas kauaoodatud tantsuõhtu, mul on suured ootused...nagu alati.\nÄkki saabub mulle nädalavahetuseks isegi külalisi, koristasin maja selle auks ära, homme saavad viimased paljad seinad ka tapeedi.\nIgal juhul kurb on mõelda linnaminekule. Seal ei ole enam loodust ja koera, kellega koos ringi rännata, eluruum jääb kaks korda väiksemaks ja pole enam vabadust öösel remonti teha või üürgavat muusikat nautida. Ja ma panen selle mõtte nüüd siia kirja ka, saate tunnistajateks olla, ma kaalun väga tõsiselt järgmise aasta talve Leesil elada. Selleks tuleb suvel mitmed ümberehitused ette võtta, aga see pole kaugeltki võimatu. Enne ma mõtlesin, et enne kaaslase leidmist ma seda ette ei võta, aga kaua ma jaksan sind oodata. Enne mõtlesin, et köögikraani ka ei saa ilma meheta vahetada, aga ometi ehitasin ma terve köögi ise.\nKokkuvõttes - siin olen ma õnnelik. Linnainimesed tõdesid ka, et ma näen meeldivalt ZEN välja.\nPosted by Lojangu at 4:11 PM No comments:\nLiisa imbub maale\nTäna kell 12.00 kogunes Leesi küla rahvas rahvamajja, et muuhulgas valida külavanem. Kell oli juba 12 läbi, kui selgus, et kvoorumit pole koos. Ei jäänud vallaametnikul muud üle, kui ülisalajast elanike nimekirja paotada, et kvoorumiks vajalikke külaelanikke autodega tooma minna. Pool tunnikest hiljem olid 18 registrijärgset elanikku kohal.\nKa mina olen nüüd registrijärgne Leesi küla elanik. Loobusin Tallinna hüvedest ja vahetasin Kuusalu valla omade vastu, mis vallaametniku tänaste sõnade kohaselt on lahtilükatud teed, kool ja lasteaed - no kahe viimasega pole mul midagi peale hakata. Ja meie talu on eratee lõpus, seega... Samas ei too mina Kuusalu vallale ka üüratut tulumaksu, ma olen ju mitteametlik töötu elustiiliettevõtja, kes endale palka ei maksa ja loodab ühel heal päeval dividende võtta. Seega üsna aus vahetus.\nKui koosoleku päevakorrapunktid olid tagant ettepoole läbi võetud, jõudis kätte aeg, kus naabrimees seadis mind üles külavanema kandidaadina, oma muinastulede öö ajal antud põhimõttelise nõusoleku sain nüüd külarahva ees välja öelda. Ma olen üsna kindel, et ilma Pudisoo noore külavanema eeskujuta, kes pool aastat juba ametis, ei oleks ma seda mitte liiga ihaldusväärset tiitlit enda kanda võtnud. Aga eks me oleme mõlemad tõdenud, et pigem noored kuked kui vanad kännud eesotsas. Ega ükski päris mõistlik ja normaalsel elujärjel inimene seda ametit endale vabatahtlikult võta.\nAga kui te vaatate mu eelmist postitust juulist, siis võib tõdeda, et seda tõbe minust liiga lihtsalt välja ei ravi. Ma lihtsalt armastan Juminda poolsaart. Ma ei ole veel ilusamat kohta kusagil maailmas näinud. Kui eelmisel aastal samal ajal kaalusin veel tõsiselt kevadeni Austraaliasse minna, siis selle asendusreisi ajal Vietnamisse sai selgeks, et mina Eestist kaua eemal olla ei oska ega taha. Ja et mul juuramaailmas praegu suuri ambitsioone pole, siis ei ole mul erilist põhjust ennast Tallinnaga tihedamalt siduda, pigem oma senised seosed vaikselt lahti põimida ja oma elu lähiaastatel Leesile sättida. Lahtiste silmadega vaadates on siin palju erinevaid võimalusi ettevõtlusega tegelemiseks. Leesi poe pidamine on minu jaoks need "lahtised silmad". See kõik aga ei tähenda, et ma oleks mingiks Tallinna vihkajaks kottis pükstega ja rasvase peaga maamutiks hakanud. Tallinn on piisavalt lähedal, et sinna ja tagasi sõita.\nNii siis valiski Leesi küla koosolek konsensuslikult 27.septembril 2015. enda külavanemaks kolmandat aastat poemuti Liisa Ojangu, kes lubas esimese ülesandena aktiivselt tegutseda ja moodustada töögrupp, et külasse jõuaks kiire internet, milleks valguskaablid juba mitu aastat tagasi kohale veeti.\nJa nii algaski inimkatse, kuidas Liisa maale elama imbub.\nBullerjan on toa saunaks kütnud, musitseerib Susanna Aleksandra oma imemõnusalt plaadilt Miracles, kass lõpetas kärbse söömise ja pikutab minu kõrval...pole üldsegi paha algus.\nPosted by Lojangu at 12:34 PM 3 comments:\nJuuli lihtsalt on nii ilus aeg. Näib, et kui inimene on õnnelik ja rahul, siis tekib tahtmine midagi ilusat luua. Nii avastan mina, et kõik maalikesed olen maalinud juulis, lüürilisemad blogid kirjutanud juuli lõpus ja näed nüüd jälle tekkis tahtmine seda ilusat aega jäädvustada, olgugi, et kell on veerand kaks ja selja taga on kolmeteisttunnine poepäev. Aga kui päevatöö teeb rõõmsaks ja on huvitav, siis jaksab peale kahte cappucinot veel peale sulgemist poes uusi kaupu sisestada, hinnasilte teha, muusika saatel koristada ja avastada, et kell on veerand üks, kui poe ukse lukku paned. Ja ka siis ei taha veel koju minna, vaid lasen koera ketist priiks ja suund maantee peale, mina rattaga, koer nelja käpa peal. Ja kui teed valgustab täiskuu, juukseid sasib mahe tuul ja helendavate jaaniusside lugemine 30 juures sassi läheb, ei suudagi ma oma õnne ära uskuda.\nViimaste aastatega olen ma õppinud, et õnne ei maksa oodata kellegi teise näol, eriti mitte mõne suure arrrrrmastuse näol, ka sellel on oma koht ja liblikate tunne kõhus on väga elustav, aga kui oskad nautida iseenda seltskonda, siis on palju kergem õnnelik olla.\nKooli ajal ma kindlasti ei osanud ennast õnnelikuks pidada, no kool oli muidugi nii hirmus asi, et selle kõrvalt oli raske ka lihtsalt elus püsida, saati siis veel õnnelik olla, siis tundus õnnena see, kui sai laupäeval kella neljani päeval magada. Aga peale baka lõppu, kui ootasin Saksamaale minekut ja esimest korda elus sain Leesil elada ka septembris – koeraga põnevaid metsaradu avastada, kanu karjatada ja iga päev mereõhku hingata, teades, et teised on samal ajal linnas tööl ja koolis – vot siis ma tundsin ennast esimest korda elus päris õnnelikuna.\nNii et head sõbrad Tallinnast, ärge siis pahandage, et te suvel mind vähe näete, aga ma ei saa midagi parata, kui linna satun, kibelen kohe Leesile tagasi ning mõtlen vajadusel ka valesid välja, kuidas kohtumistest pääseda ja tagasi oma poolsaarele saada. Nii armas on mulle see...\nPosted by Lojangu at 3:44 PM No comments:\nPlärts on märts\nNii see ikka on - alati, kui peaksin mõnd koolitööd kirjutama, suudan ma parimal juhul blogi kirjutada. Hetk tagasi saabus mulle ka õigustus magistritöö mõneks ajaks kõrvale panna - suur arvuti ei saa enam aru, et tal windows peal on ja väikses 10 tollise ekraaniga linuxi arvutis ma küll teadustööd teha ei suuda, eriti arvestades asjaoluga, et 2009. aastast pärit arvuti ei suuda üle kolme lehe korraga töös hoida.\nAga ma teen siis kohustusliku osa kohe alguses ära. Kui keegi veel ei tea, siis Vabaerakond ületas künnise ja sai Riigikokku 8 kohta. Mina panustasin künnise ületamisse 112 häälega. Rõõm oli nii suurt arvu näha, ma ise ei julgenud 100 häält küll loota ja rõõm oli näha, et hääled polnud tulnud vaid Kuusalu vallast, peaagu sama palju valijaid oli mul Viimsi vallas ja nulli valdasid polnud kuigi palju. Eriti suur rõõm on mul Arturi pärast - ta vaatas mind ka 1. märtsi õhtul etteheitvalt, kui ma talle isikumandaati ennustasin, aga ma nägin ja kuulsin iga päev, kui palju ta endast selle kampaania jaoks andis ja sellisel tööl peab olema suurejooneline tulemus. Mul on hea meel, et sain kaasa aidata. Õppisin nende kahe kuu jooksul palju ürituste korraldamise, suhtlemise, meeskonnatöö kohta ning tundsin ennast meie suurepärases Harju-ja Raplamaa piirkonna meeskonnas vajalikuna. Me rääkisime kampaania käigus kogukondade Eestist ja olime ise oma meeskonnaga ka omamoodi toimiva kogukonna eeskuju. Ma muide juba igatsen kampaania - ja kihutuskoosolekuid ja voldikute jagamist.\nPõnev on näha, mida teeb Vabaerakond edasi. Homme algavad koalitsiooni konsultatsioonid. Viimastel päevadel on juhatus pannud paika punktid, millest me ei tagane, kui nendega ei arvestada, läheme rahulikult opositsiooni. Peamised punktid on erakondade rahastamise vähendamine, haldusreform, sh kohalike omavalitsuste muutmine kahetasandisliseks, pealinna regiooni seadus, tööjõumaksude koormuse vähendamine, et saaks luua uusi töökohti. Täpsemalt on meie nö punastest joontest rääkinud Artur Kahekõnes: http://etv.err.ee/v/elusaated/kahekone/saated/82f880c9-cb59-4886-b84e-aa20c8137422 ja Ringvaates: http://etv.err.ee/v/meelelahutus/ringvaade/ringvaate_lood/de43a6f7-11b6-41e0-b945-18dbb007a4a5.\nMinu täpne edasine ülesanne erakonnas on praegu lahtine, küll aga lubasime Harju-ja Raplamaa meeskonnana kooskäimist jätkata.\nEt see blogi ei muutuks poliitblogiks ja mina vaese EKRE wunderkindi sarnaseks, kes juba nii varajases nooruses on minetanud oskuse tavalise inimese moodi rääkida, kirjutan ma ka oma muudest mõtetest.\nNagu alguses mainisin, peaksid järgmised kaks kuud mööduma magistritöö taktis. Töö üldine pealkiri on ühisvara jagamine al 01.07.2010 - kohtupraktika analüüs. Täna ma kogu hingest üritasin kohtupraktikat analüüsida, aga suurepärane Riigiteataja otsingumootor ei leia mitte ühtki Ringkonnakohtu lahendit mitte üheski valdkonnas. Ja maakohtu lahendid on isikuandmete kaitsmiseks nii ära x-tatud, et raske on aru saada, kes mida üldse nõudis ja lõpuks sai. Lisaks tean ma seda, et see suurepärane otsingumootor ei näita kõiki lahendeid. Tean oma kogemusest kohtus töötades, et see vaene isik, kes päevad läbi lõpplahendeid x-tab, ei saa x-tada lahendeid, mis on üles laetud pdf-na. Seega need ka avalikkuse ette ei jõua. Ühel kaugel kohtu tööpäeva hommikul ta helistas mulle ja käskis kohe kõik lahendid wordi failideks ümber muuta... Mind võtab sügavalt ohkama riigiasutuste töökorraldus ja põhimõtted. Sain hiljuti siseinfot MTA uute töötajate värbamise osas ja edaspidi võtan komplimendina, kui mind sinna tööle ei võeta - järelikult oskan oma peaga mõelda.\nTäna õhtul seadsin sammud kino poole, lootuses saada Stephen Hawkingi eluloofilmist entusiasmi teadustöö kirjutamiseks ja mõtted eemale segavalt meeleseisundilt, mis mind kord kvartalis halvab, kui ühe teatud inimesega lähemalt suhtlema satun. Vastuseta armuunelmais kondamine mõjub ainult dieedile hästi, kõike muud segab. Tulemus oli vastupidine. Peategelane magas ka poole lõunani ja jättis kõik kooliasjad viimase hetke peale. Doktoritööd ei hakanud kirjutama enne, kui oli teemavalikus kindlalt veendunud. Oma hirmsa haiguse elas üle tänu armastusele armastatuna oma armastatu poolt. Ehk armastus oli ikka kõige tähtsam... vähemalt filmis.\nKokkuvõttes - plärts on märts ja varsti on mul sünnipäev. Kuidas tähistada?\nPosted by Lojangu at 4:04 PM No comments:\nMa olen Eestit armastanud\nMa olen Eesti riiki armastanud. Ma olin nii uhke, kui Harju Maakohtusse tööle läksin ja sain riigi esindajaks, tundsin vastutust oma tööd teha hästi ja viisakalt, sest ma tegin seda riigi nimel ja heaks.\nMa ei tahtnud jääda 2012 Saksamaale õppima, sest Eesti oli mulle nii kallis. Ma ei tahtnud minna 2014 Austraaliasse tööle, sest Eestist ei olnud paremat paika. Ma olen pidanud tuliseid vaidlusi, miks ei peaks noored Eestist ära minema. Kõik, kes mind lähemalt tunnevad, teavad, et ma olen olnud tõeline Eesti patrioot.\nKuni käesoleva ajani. Nädala alguses saabus elektriarve. Näitu teatades rõõmustasin, et peaks tulema keskmisest väiksem arve. Arve tuli rekordiliselt suur, sest nüüd oleme siin ka jõudnud olukorrani, kus võrgutasu on arvel suurem kui elektrienergia enda hind.\nJa ma olen kurb, sest selle taga on minu kalliks peetud Eesti riik.\nEsmaspäevast alates on mul taas peale kolme kuud ravikindlustus, sest sain üliõpilase staatuse tagasi. Kolm kuud olin ilma kindlustuseta, sest septembrist alates ei töötanud ma enam Harju Maakohtus. Aga töötuna ma ennast arvele võtta ei saanud, sest minu nimi kajastub äriregistris OÜ Leesi pood juhatajana, olgugi, et juhataja kohustuste täitmise eest ma kunagi raha pole saanud. Sellepärast ei saanud ma ei töötu ravikindlustust ega töötutoetust, vaatamata sellele, et minu eest vajalikud maksud kohtus töötamise ajal makstud olid.\nJa ma olen pettunud, sest selle taga on minu armsaks peetud Eesti riik, kes pidavat ettevõtjaid väärtustama.\nJaanuari alguses vaatasin oma pangakontot ja leidsin, et märtsini tuleb alles jäänud rahaga elada väga säästlikult ning siis saab natukeseks vabamalt hingata. Nimelt oli mul lootus saada kuus 220 eurot õppetoetust. Toetust saaksin alles märtsis, sest siin saan 25-aastaseks ja alles sellest vanusest loeb riik mind vanematest eraldi leibkonnaks. Siit küsimus - kui ma selle vanuseni olen riigi arvates vanemate ülalpeetav, siis miks mitte maksta selle vanuseni ka lastetoetust? Mina ei tahtnud/saanud olla nii kaua vanemate ülalpeetav ja käisin kaks aastat täiskohaga tööl. No riigi silmis pigem kuritööl, sest nüüd tuleb karistus. Kuna eelmine aasta oli mul maksuameti andmetel ühe kuu kohta sissetulek suurem kui 329 eurot, siis sel aastal ei saa ma sentigi õppetoetust, sest riik vaatab toetuse määramisel eelneva aasta sissetulekuid.\nJa ma olen pahane, sest sellise süsteemi mõtles välja minu kiidetud Eesti riik, kes pidavat noori ja haridust väärtustama.\nMa ei käi praegu tööl, sest kevadel pean esitama magistritöö. Ma ei otsi suveks tööd, sest mais tuleb Leesi pood avada ja seal töötada või õigemini heategevuslikku tööd teha, sest seni on minu sealt saadud tasu aegunud ja mahakandmisele kuulunud toidud. Ma ei kahetse poe pidamist, sest ma olen selle kaudu väga palju õppinud. Maal ettevõtlusega tegelemine on aga vähetulus ja kulude tagasi teenimine aeglane. Eriti, kui maksan käibemaksu ja tööjõumakse samadel tingimustel, kui suured Tallinnas aastaläbi tegutsevad ettevõtted. Ma ei saanud poe avamiseks ka toetust, sest EAS jaekaubandust ei toeta ning Töötukassa toetuse saamiseks oleks ma pidanud enne poe avamist töötu olema, Leaderil olid selle perioodi rahad otsas. Sellegipoolest sain hakkama ja Leesi pood avab mais uksed kolmandaks tegusaks suveks. Siiski tundsin kurbust, kui 2013 aasta lõpus toimus Kuusalu valla tänuüritus ja Leesi poe taasavamist tänuväärseks või isegi märkimisväärseks ei peetud.\nMa ei teeni praegu raha, sest kooli kõrvalt kulub ülejäänud aeg Vabaerakonna valimiskampaaniale. Seda kampaaniat teeb iga liige tasuta oma ajast ja oma rahadega. Ma näen, kuidas me väsima hakkame, sest üritada sammu pidada teiste erakondadega, kes oma tegevuseks riigilt aastas kokku 5,4 miljonit eurot saavad, on peaaegu nagu tuuleveskitega võitlemine... või pigem rahaveskitega, sest nende tuulikuid liigutab maksumaksja raha.\nKirjutatu läbi lugenud, ei imesta ma üldse, miks ma reede õhtul, kui peaks rõõmu tundma nädalavahetusest, voodis lohutamatult nutsin. Kui kaotad usu riiki, mida oled terve elu pühaks pidanud, variseb kokku terve sinu tõekspidamiste süsteem.\nKui peale märtsivalimisi siin riigis midagi muutuma ei hakka ja võimule jäävad samad erakonnad, siis, käsi südamel, sügisel mina siit riigist lahkun.\nPosted by Lojangu at 7:02 PM No comments:


Restoranipidajatest idufirma loojateni. Suure rahasüsti saanud lahendus haukab tüki 2,5 miljardi eurosest ärist - Ärileht\nRestoranipidajatest idufirma loojateni. Suure rahasüsti saanud lahendus haukab tüki 2,5 miljardi eurosest ärist\nKaidi Tiitsoni ja Juan Borrase asutatud tarnerakendus Outvio on just viimase pooleteise aastaga maailma tabanud koroonapandeemia mõjul suure hoo sisse saanud.\nViimase nelja aasta suurima esmainvesteeringu saanud idufirma lihtsustab oluliselt veebitellimuste kohaletoimetamist.\n„Tingimused, mis nad meile pakkusid, ei olnud väga head.”\n2019. aasta alguses valiti ettevõtlusfestivalil Startup Day parimaks nooreks idufirmaks Outvio. Tiitliga pidi kaasnema veerand miljoni eurone rahastus Põhjamaade äriinglite programmi (Nordic Angel Program) investoritelt. Aasta lõpus kirjutas Äripäev artikli „Aasta idufirma jäi rahastusest ilma”, sest Outvio ei jõudnud investoritega kokkuleppele.\n„Nende pakutud tingimused olid rohkem iseloomulikud laenule, mitte investeeringule ning oleksime pidanud seda arvestades ebaproportsionaalselt palju kontrolli ettevõtte üle ära andma,” räägivad kolm aastat tagasi tegevust alustanud Outvio, e-poodidele mõeldud tarnerakenduse loonud firma asutajad Kaidi Tiitson ja Juan Jose Borras Aguilar.\nSamal ajal ongi Tiitson ja hispaanlane Borras ettevõtet seni ise rahastanud, summa küündib 200 000 euroni. Raha said nad selleks kahe restorani müügist. Üks neist oli kunagine populaarne restoran Alter Ego, mille nad müüsid viis ja pool aastat tagasi. Tiitsoni sõnul õppisid nad tollest ajast väga palju, kuidas peaks inimesi ja meeskondi juhtima. „Ükski kogemus pole juhuslik või raisatud, kõigel on oma mõte,” märgib ta.


Marju Lepajõe stipendiaadid jätkavad tema elutööd — Tartu Ülikooli Sihtasutus\nMarju Lepajõe stipendiaadid jätkavad tema elutööd\nTartu Ülikooli teadlase ja silmapaistva ühiskonnategelase Marju Lepajõe mälestuse jäädvustamiseks asutasid Marju Lepajõe perekonna esindajad, AS Postimees ja Tartu Ülikooli Sihtasutus Marju Lepajõe mälestusfondi. Selle eesmärk on tunnustada ning väärtustada teadus- ja tõlketegevust, millega jätkatakse või jäädvustatakse Marju Lepajõe elutööd.\nPerekonna esindaja ja stipendiumifondi asutaja Madis Lepajõe sõnul jäi Marjul väga palju tööd pooleli, ehkki plaanid olid tal juba aastateks tehtud. „Loodan, et saame mälestusfondi kaudu toetada Marju töö jätkamist ja tema vaimse pärandi ulatuslikumat tutvustamist,“ selgitas ta stipendiumifondi loomise põhjust.\nEesti tähtsamaid kultuuriajakirju ja -ajalehti välja andva sihtasutuse Kultuurileht juhatuse esimees Toomas Väljataga sõnul esindas Marju Lepajõe humanistlikku vaba vaimu, rõõmu teadmistest teadmise pärast ja usku, et haridus teeb inimese vabaks. „Seda mõtteviisi on tarvis jätkata ja on hea, kui mälestusfond saab siin kaasa aidata,“ lisas Väljataga.\nStipendiumifond moodustub eraisikute, organisatsioonide ja ettevõtete sissemaksetest. Esimesel aastal on stipendiumifondi suurus 10 000 eurot, mille pani täies ulatuses välja AS Postimees.\nEile, 10. septembril kuulutas Tartu Ülikooli Sihtasutus välja Marju Lepajõe mälestusfondi stipendiumikonkursi. Taotlusi on võimalik esitada 10. oktoobrini. Stipendiumile on oodatud kandideerima kõik, kellel on vähemalt magistrikraad ning kes aitavad oma teadus- ja tõlketööga jätkata või jäädvustada Marju Lepajõe elutööd.\nEsimesed stipendiumid antakse üle Marju Lepajõe sünniaastapäeval, 28. oktoobril.\nMarju Lepajõe (28.10.1962–04.07.2019) oli usundiloolane, klassikaline filoloog, tõlkija ja Tartu ülikooli usuteaduskonna patristika ja klassikaliste keelte lektor. Samuti oli ta külalisuurija mitme välisülikooli juures. Ta on „Kreeka-eesti Uue Testamendi õppesõnastiku“ autor. 2010. aastal pälvis Marju Lepajõe Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali artikliauhinna, 2015. aastal Valgetähe V klassi teenetemärgi ja 2018. aastal Enn Soosaare eetilise esseistika auhinna.\nMadis Lepajõe, perekonna esindaja ja stipendiumifondi asutaja, 517 8562, madislepajoe@gmail.com\nTriin Vakker, TÜ sihtasutuse juhataja, 5554 0773, triin.vakker@ut.ee


PowerPointi ja Skype ' i ärirakendus kuvatakse väliste kuvarite jaoks vale suurusega - Office'i tugi\nPowerPointi ja Skype ' i ärirakendus kuvatakse väliste kuvarite jaoks vale suurusega\nMicrosoft 365 rakendus PowerPoint PowerPoint 2019 Office 2016 PowerPoint 2016 PowerPoint 2013 Skype’i ärirakendus Skype for Business Rohkem... Vähem\nKui teil on rohkem kui üks kuvar ja väline kuvar on erineva ekraani eraldusvõimega kui esmane kuvar, võib ilmneda probleem, kus PowerPoint või Skype ' i ärirakendus kuvab väga suure või väga väikese.\nMicrosoft on selle probleemi lahendamiseks juba välja andnud. Saate kinnitada, kas teie rakenduses on värskendus, kontrollides allpool olevaid versioone. Lahendus nõuab Windows 10 versiooni 1607, mida nimetatakse ka Windows 10 aastapäeva värskenduseks.\nMitme kuvari kasutamisel võib Office ' i rakendustes siiski esineda hägune tekst. Lisateavet leiate teemast spikriteemad Office ' i rakenduste vale suurus või hägune kuvamine .\nLahendatud PowerPointis ja Skype ' i ärirakenduses\nPowerPoint 2016, PowerPoint 2013, Skype’i ärirakendus 2013 ja Skype ' i ärirakenduse 2016 toetavad nüüd olukorda, kus teil on rohkem kui üks kuvar ja väline kuvar on erineva ekraani eraldusvõimega kui esmane kuvar. Nende paranduste kuvamiseks peate kasutama Office ' i ja Windows 10 teatud versioone (või uuemaid).\nSelle probleemi lahendamiseks on vaja järgmist Windowsi versiooni: Windows 10 versioon 1607 ehk Windows 10 aastapäevavärskendus.\nSelle paranduse korral kirjeldatakse PowerPoint või Skype’i ärirakendus nõutavat versiooni järgmises jaotises.\nPowerPointi ja Skype ' i ärirakenduse värskendatud versioonid\nKui olete Microsoft 365, Office 2016 või Office 2013, mida praegu (juulis 2017) kodukasutajaks peate olema juba saanud selles artiklis kirjeldatud värskendusi.\nKui olete Microsoft 365, Office 2016 või Office 2013, mida praegu (juulis 2017) kasutate, võib juhtuda, et te ei saanud selles artiklis kirjeldatud värskendusi. Office ' i värskenduste toomise ajakava sõltub organisatsiooni soovidest.\nRakenduse värskenduse olemasolu kontrollimiseks vaadake mõnes Office‘i rakenduses menüüs Fail Office‘i versiooni numbrit. Office 2016 installimiseks on kaks erinevat tehnoloogiat. Office‘i versiooni number sõltub sellest, millist tehnoloogiat teie toote installimiseks kasutati. Selle teabe otsimiseks tehke järgmist.\nKlõpsake menüü Fail nuppu Konto (lehe vasakus servas).\nLehe paremas osas jaotises Tooteteave on teave rakenduse ja värskenduste kohta, mis näeb välja selline nagu esimesel pildil (klõpskäivitustehnoloogia korral) või nagu teisel pildil (Microsoft Installeri tehnoloogia korral):\nMicrosofti Installeri tehnoloogia korral:\nKui nähtaval on kaks nuppu nagu esimesel pildil, peaks versiooninumbrid olema vähemalt järgmised:\nSkype’i ärirakendus 2016\nKui nähtaval on üks nupp nagu teisel pildil, peaks versiooninumbrid olema vähemalt järgmised:\nSkype’i ärirakendus 2013\nkodukasutajatele mõeldudOffice 2013 ja Office 2016 hoitakse automaatselt kursis.\nMicrosoft 365 ettevõtteversioon pakette hoitakse automaatselt ajakohane. Toode antakse välja järk-järgult, seega ei jõua see kõigini korraga. Kui töötate asutuses, millel on Office, kuid teil ei ole Microsoft 365 tellimusi, saab Office ' i värskenduste toomisel asutus tõenäoliselt juhtelemente.\nLisateavet uusimate värskenduste kohta leiate teemast Office‘i värskenduste installimine.