J relevalve - 3 õppematerjali - Annaabi.ee\n" j relevalve" - 3 õppematerjali\naasta kevadest. Selle alusel lugesin ma õppeainet TTP0010 “Majanduspoliitika” TTÜ majandusteaduskonna bakalaureuse õppekava üliõpilastele 20152016. õppeaasta sügissemestri teisel poolel. Kahtlemata muutub Eesti majanduslik ja sotsiaalne olukord väga kiiresti ning seetõttu peab paratamatult muutuma ka majanduspoliitika loengukursus. Kuid käesolev lo...\nTÖÖLEPINGU SEADUS Selgitused töölepingu seaduse juurde TÖÖLEPINGU SEADUS Selgitused töölepingu seaduse juurde Koostajad: Egle Käärats Thea Treier Seili Suder Maria Pihl Mariliis Proos 2013 töölepingu seadus Selgitused töölepingu seaduse juurde Töölepingu seadus, vastu võetud 17. detsembril 2008. a, jõustunud 1. juulil 2009. a. Tööelu arengu osakond Sotsiaalministeer...\n1 Eraisik A kuulutab lehes, et müüb remonti vajava korteri Tallinnas Kalamajas. Kuulutusele vastavad ning korteriga käivad tutvumas B ja C. Kuna B pakub 5000 eurot kõrgemat hinda, otsustab A müüa korteri B-le. Nad sõlmivad kirjaliku kokkuleppe pealkirjaga „Korteri müügi leping”, mis sätestab muuhulgas A kohustuse kinnisasi müüa ja B kohustuse nimetatud kinnisasi osta kokkulepitud hinnaga ning poolte kavatsuse vormistada ost-müük notariaalselt. B asub koheselt tegema et...


Kasutatavad materjalid on testitud, nahasõbralikud ja ei sisalda ohtlikke kemikaale Lihtsasti puhastatav Tooli riidest osa on lihtsasti pestav 40°C. Analüü Eesmärk kasutab Premieri partnerlusi, et näidata oma eramärgise rida Sihtmärk NYSE: TGT on ümber ehitanud oma telliste ja mördi äri eramärgiste tootemarkide ümber, mille eesmärk on anda tarbijatele põhjus oma kauplustesse, varaliste etikettide külastamiseks.\nOmadused Auhindadega pärjatud lamamistool on nüüd uue disainiga Hall alusraam annab pehmema ilme.\nÜhevärviline kangas loob luksusliku tunde ja sobib hästi pea igasse interjööri Ideaalne kaaslane reisidel Bliss lamamistooli on võimalik kompaktselt kokku panna. Tänu sellele võtab lamamistooli ladustamine väga vähe ruumi Kolm positsiooni Kolmele erinevale kõrgusele reguleeritav lamamistool: mängimiseks, puhkamiseks ja magamiseks Lõbus ja loomulik kiikumine Lapse enda liigutused panevad lamamistooli kiikuma.\nTagab tootajate varude valikud on beebil lõbu laialt ning selle käigus arenevad ka tema liikumisoskused ja tasakaal täiesti naturaalsel moel Pikk kasutusaeg BabyBjörn Bliss lamamistooli on võimalik kasutada alates sünnist miinimum kaal 3,5kg kuni lapse vanuseni 2 eluaastat.\nKui laps on juba õppinud iseseisvalt istuma, on aeg keerata kangas teistpidi ning kasutada seda lihtsa ja mugava toolina Korrektne pea ja selja toestus Lamamistool on disainitud selliselt et pakkuda ergonoomilist tuge sinu beebi peale, kaelale ja seljale.\nIstmekate vormib ilusti ümber beebi keha ja jaotab ta kaalu ühtlaselt laiali.\nSelline lahendus pakub beebile suurepärast toestust, mis on eriti oluline just noorte beebide puhul, kelle lihased ei ole veel täielikult välja arenenud Õnnelik laps, õnnelikud vanemad Beebi saab sinu lähedal lamamistoolis mängida ja puhata, sel ajal kui sa käid dušši all või naudid tassi kohvi Ohutud ja testitud materjalid BabyBjörni lamamistoolis kasutatud materjalid on beebi naha vastu õrnad ja SFIX Stock Options.\nSamuti on need ka ohutud beebile närida või lutsida. Kõik materjalid on testitud ja heaks kiidetud vastavalt Öko-Tex Standardi järgi.\nSee garanteerib, et toote valmistamisel kasutatud tekstiil on turvaline. Kasutatavad materjalid on testitud, nahasõbralikud ja ei sisalda ohtlikke kemikaale Lihtsasti puhastatav Tooli riidest osa on lihtsasti pestav 40°C.


Mees, vanus ja hormoonid - oluline kolmik | Tervis\nMaret Einmann, 20. jaanuar 2016, 12:15\nMida teha, et aastate lisandudes ei käiks keha enneaegselt alla? Nõu annab meestearst Olev Poolamets.\nNaise puhul peetakse loomulikuks, et tema keha suguhormoonide tase alaneb pärast viiekümnendat eluaastat järsult. Üleminekueaga lõpeb naise viljakas iga ning organism annab keha ümberhäälestumisest märku higistamishoogude, unehäirete ja südamekloppimisega.\nErinevalt naistest ei koge enamik mehi oma reproduktiivsüsteemi lõplikku sulgumist. Raskeid vaevusi seoses vananemisega on umbes kümnel protsendil meestest. Tuleb ette unetust, higistamist, kuuma- ja külmahooge, küllaltki lühikese ajaga kujunevad välja ka erektsioonihäired ja halveneb üldtervis.\nSuuremal osal meestest väheneb aga meessuguhormoonide hulk aeglaselt, keskmiselt üks protsent aastas. Mehe suguhormoonide puudulikkusest tingitud muutuste kirjeldamiseks kasutatakse mõistet andropaus.\n“Andropaus tähistab osalist androgeenide puudulikkust, õiget terminit olukorra kohta tegelikult ei olegi,” lausub dr Poolamets, Tartu Ülikooli kliinikumi meestekliiniku meestearst.\nMeessuguhormoonide tase hakkab langema 30. eluaastates. On mitmeid tegureid, mis seda põhjustavad, näiteks muutused munandite ainevahetuses, kuid hormoonitaseme langus on vanuse kasvades normaalne.\n“Mingil määral oskame seda protsessi pidurdada ja parimal juhul tõesti ka peatada,” märgib dr Poolamets.\n“Protsessi pidurdavad ülekaalu langetamine, kaasnevate haiguste ravimine, näiteks maksa ainevahetuse normaliseerimine, suguteede võimalike probleemide ravi, masenduse ja seesmise pinge vähendamine, elustiili korrigeerimine. Ilmselt tulevikus on võtteid teisigi,” selgitab arst.\nSamas tõdeb dr Poolamets kurvalt, et küllalt sageli kasutatakse noorena spordisaalis trenni tehes meelevaldsetes kogustes toidulisandeid, suisa dopingu-aineid.\nMilline on see laialt levinud aine, mis päästab mehed erektsioonihäiretest? (10)\n“Kaugemad tagajärjed võivad olla küllalt ettearvamatud,” hoiatab ta. “Vaid väga harva, näiteks mõne algse hormooniainevahetuse probleemi korral, vajab inimene noorena suures koguses toidulisandeid või, veelgi hullem, dopingut, sealhulgas ka testosterooni.” Arsti meelest on praegu tegu mingi isemoodi kehalise kultusega. “Seda on kõrvalt kummaline vaadata: noored inimesed peaksid ka oma vaimse poolega tegelema, muidu võib vananedes tulla tõsiseid probleeme nii enda emotsionaalsusega kui ka suhetes teiste inimeste ja sotsiaalse keskkonnaga.”\nKõigil meestel ei ole hormoonide esialgne tase sugugi võrdne – on neid, kellel ongi meessuguhormoone rohkem.\n“Kui kõrgema hormoonitasemega mehel on 30. eluaastate keskel, 40.-50. eluaastates hor- moonide hulk vähenenud, võib ta end oma kehas halvasti tunda, kuigi meditsiiniliselt ja numbriliselt on näidud korras. Mees tajub sel juhul, et looduslik doping on nõrk – ei jaksa kõike nagu varem,” piltlikustab dr Poolamets. “Erinev “normaalne” hormoonide tase lähtepunktis pole aga ilmselt ei hea ega halb – küsimus on ikka selles, kuidas enda taset realiseerida.”\nTuntuim meeste üleminekuea sümptom on seksuaalse võimekuse vähenemine. Bioloogiliste muutuste tõttu organismis vajab mees sugulise erutuse ja erektsiooni tekkeks uut tüüpi stimulatsiooni – head kontakti, laiemat vaadet suhtele.\nkolesterooli ainevahetuse häired,\nHormoonitaseme langused võivad olla ka ajutised.\n“Emotsionaalne pinge, näiteks abielulahutus keskeas, mõjutab päris kindlasti hormoone. Stress ja äng tekitavad pingeid kogu organismi toimimises, see mõjutab peenemat hormonaalset taset ja kogu tervist,” ütleb Olev Poolamets. Enamasti on aga ajutised sügavad hormoonitaseme langused seotud pikaajalise vaimse ja füüsilise ülekoormusega, magamatusega, aga ka raskete üldhaigustega – näiteks pärast südamelihaseinfarkti võib hormonaalne foon muutuda. “Elustiili korrigeerides aga osal meestest hormoonitase taas-tub – kui emotsionaalse poolega on taas kõik korda saanud ja elu uue tasakaalu leidnud,” teab dr Poolamets.\nTänapäeval on teada, et suur ülekaal ja väga vähene füüsiline koormus langetavad testosteroonitaset. Oluline on tervislik kehakaal, normis veresuhkur ja kolesteroolitase, sest heast üldtervisest on otseses sõltuvuses ka kõik ülejäänu.\n“Vähene liikumine ja ülekaal mõjutavad ühest küljest veresuhkrut ja vererõhku, ent langetavad ka testosteroonitaset. Vähenenud testosteroonihulk tekitab aga jõuetus- ja väsimustunnet. Ring sulgubki: väsinu ja jõuetuna puudub soov ja jaks – nn seesmine doping – füüsiliselt aktiivne olla. Hoolimata sellest, et leidub väga elujõulisi ülekaalulisi mehi, tasub nõiaringist välja murda, sest kehakaalu langus võimaldab nii vererõhku kui ka testosteroonitaset mitte ainult stabiliseerida, vaid ka normaliseerida,” kinnitab dr Poolamets.\nTa hoiatab siiski äärmuste eest: “On teada, et ülepiiriliste sportlike koormuste korral hormoonitase langeb, koormust, puhkust ja toitumist reguleerides aga normaliseerub taas.”\nTestosteroonitaseme kohta annab teavet vereproov. Kuigi hormoonasendusraviga saab vajaka jäävaid hormoone organismile tagasi anda, ei pruugi see dr Poolametsa sõnul olla alati parim lahendus.\n“Esmavalik on alati elustiili korrektsioon, hoopis rohkem kasu ja uut jõudu võib ammutada oma probleemidele lahenduste leidmisest. Uue energia saamiseks, aga ka näiteks kevadväsimuse korral ja haigusest taastumiseks on omal kohal kõikvõimalikud eneseabi- võtted – olgu see siis loodusravi, liikumine, toitumise korrigeerimine või mõned muud nõksud. Individuaalses eneseabiarsenalis võiks olla rohkem võtteid kui lihtsalt magamine,” leiab dr Poolamets.\nPäris kindlasti mõjutab suguhormoonide tase mehe vitaalsust. Dr Poolamets toob aga välja, et osal juhtudel on just madal hormoonitase sobiv.\n“Üks patsient on mulle kunagi kinnitanud, et siis ta ei ole nii vihane, agressiivne, endast väljas, tuleb töö ja igapäevatoimetustega paremini toime ning ongi seetõttu lasknud endale hoopis hormoonide taset langetava ravi määrata,” selgitab arst. “Vahel võiks öelda, et kui mees oma munade tagant välja saab, võib ta muutuda peenekoelisemaks, oma emotsionaalse poolega paremini kontakti saavaks, seksuaalsuses rohkem tajuvaks.”\nÜhest küljest võib kõrgem hormoonitase anda parema füüsilise ja emotsionaalse stabiilsuse, teistel juhtudel sootuks vastupidi: siin on, millele tuleviku-uuringutes mõelda, märgib Olev Poolamets. Kuskilt läheb muidugi füsioloogilise toimimise piir: alla teatud normi on see enamikul meestest väga kehv.\nHormoonasendusravil on kõrvalnähte, näiteks võib see muuta agressiivsemaks, ent agressiivsus ei tähenda siin tingimata vägivaldsust. “Reeglina võiks hormoonide tasakaal anda ka parema vaimse tasakaalu, kuid mitte alati,” märgib dr Poolamets.\nPositiivselt mõjub ravi aga näiteks luutihedusele ja seda on rakendatud haiguste korral, millega kaasnevad jõuetus ja suur väsimus. Teoreetiliselt võiks olla mitmeid haigusi, kus testosterooni madal tase mõjub negatiivselt, praktiliselt on teema aga keerukam. “Arstid reeglina imesid ei tee,” nendib Olev Poolamets, “igal inimesel on oma minevik, geneetiline pagas. Ent arst aitab hoida kroonilised tõved kontrolli all ja ravib ägedaid haigusi ning hea arst oskab kindlasti jagada kasulikke ideid, mida oma tervise heaks veel teha saaks.”\nMiks siiski mõni inimene pakatab elujõust, justkui aastad ei teeks temaga midagi, teine aga võib äkitselt “ära kukkuda”? Vananevad nii mehed kui ka naised, aga tõsi, seda saab teha hästi mitut moodi, selgitab Olev Poolamets. “Osa 80aastasi mehi on väga vitaalsed nii mõtlemise kui ka füüsise poolest.” Seda – olla igas plaanis vitaalne – dr Poolamets kõigile soovitabki. “Olla vaimselt aktiivne, arendada ennast, otsida uusi ideid, liikuda, suhelda sõpradega, lähedastega, leida endale sobivad harrastused ja sotsiaalsed võrgustikud.”\nKasutatud Olev Poolametsa, Jüri Uljase, Mait Rauna, Margus Punabi raamatut “Mees muutuvas maailmas”\nVaata ka meeste.kliinik.ee\n10. veebruar 2016, 16:10


Kommentaarid: Liina Kersna: Lapse vaktsineerimata jätmine on väga suur vastutus\nLiina Kersna: Lapse vaktsineerimata jätmine on väga suur vastutus\nSilja Paavle, 25. aprill 2016 13:35\nLihtsalt pettunud/ 26. aprill 2016 22:31\nMa pidasin Liina Kersnat hoopis teistsuguseks inimeseks.Olen väga pettunud,et ta sellist lollust suust välja ajab.Lina,vii ennest kurssi, mis need vaktsiinid enast kujutavad.Tegelikult on enamus Eesti rahvast vaktsineerimata,sest kõige kauem säilitusaine vaktsiinis kestab 10 aastat.Nüüd näägutatakse ainult nende kõige väiksemate kallal.Hirmutatakse lastetoetuse äravõtmisega,aga teadke,et kes oma last armastab,ei tõuka miski võim vaktsineerima.Liina,kõigepealt vaktsineeri ennast ära ja siis targuta.Meie peres oli selline juhus,et väike tütreke jäi kahepoolsesse kopsupõletikku ja kiirabi viis ta Tallinna Lastehaiglasse ja seal ei võetud teda vastu ,sest laps oksendas ka ja arstid arvasid,et on ROTA viiruses.Ema ütles ,et laps on rotaviiruse vaktsiini saanud.Selle peale vastati,et see ei loe midagi.Kiirabi sõitis siis teise haiglasse.Laps oli 3 aastane ja ikka väga haige. Igal aastal sureb Eestis arstide vale diagnoosi tõttu ca 2600 inimest.Millest me räägime.... Kes oled sina,et teisi inimesi hukka mõista,parem pruugi mõista!\nLäkaköha/ 26. aprill 2016 15:52\nLäkaköhavaktsiini garantii on umbkaudu 70% kandis. Nakatuvad väga sageli ka vaktsineeritud. Tean perekonda, kus on nii vaktsineeritud kui vaktsineerimata lapsi. Läkaköha hangiti koolist ja põdesid kõik pere lapsed. Vaktsineerimata laste puhul oli haigus "nagu õpikus". Algas konkreetselt, lõppes konkreetselt, allus ravile. Vaktsineeritud laste immuunsüsteem ei osanud aga midagi peale hakata. Kogu põdemine oli üks suur ja vaevav vindumine. Olete kuulnud seda, et teistkordselt tuulerõugete põdemine on hullem. Arvestades, et vaktsiini peale peaks keha tekitama näilise olukorra, nagu haigus oleks läbi põetud, siis hiljem haigestudes on suhteliselt sama efekt. Põdemine on raskem, haigus on ettearvamatum ning keha ise ei oska end ravida.\nMind häirib väga see, et vaktsineerimist katsetatakse laste peal. Miks mitte siis täiskasvanutele süste surada hoopis - las nemad hoiavad ühiskondlikku vaktsineerituse taset? Enamus täiskasvanutest on kordusvaktsiinideta, kaitse ammu puudulik. Pole ju loogikat, kuidas see haiguste levik vaid meie väheste laste vaktsineerituse taha pidurdub.\nElu/ 26. aprill 2016 09:21\nMina isiklikult ei ole olnud vaktsineeritud mitte ühtainust kordagi. Olen 21-aastane, see otsus sai tehtud minu vanemate poolt ja peaksin ütlema, et olen neile ääretult tänulik! Vaadates tagasi kõikidele aastatele, ainsad haigused mida ma tõesti põdenud olen, on - lapsepõlves kõhugripp, angiin, mis ilmnes ilma kõrge palavikuta, toitumishäire, mis ei ole kuidagi seotud vaktsineerimisega ning väga harva esinev külmetus, kindlasti mitte rohkem kui kord aastas. Seda, millal ma viimati haige olin, ei mäleta! Ühesõnaga olen ma olnud 99% oma veedetud elust tervem kui purikas, samal ajal kui mu sõprusringkkond vaevleb viiruste ning igasuguste muude haiguste all. Teada fakt on see, et vakstineerimine nõrgestab tervist, kindlasti paljudel juhtudel ehk on aidanud mingil määral.. Aga üks tähtis tõsiasi tuleb meelde jätta - ravimifirmad on suuresti tegutsevad vaid rahalisel eesmärgil, muidugi ma ei mõista neid kõiki hukka, 21. sajandi inimkond peab siiski neile ülimalt tänulik olema, teatavasti on tõsi, et tohutul hulgal haigusi on suudetud ravida ja ära hoida, kuid nagu juba üleüldise toodanguga tänapäeval, on tootmist ja ebakvaliteetset tootmist justnimelt üleliia palju, tarbekultuur on oluliselt väiksem. Ning kui palju ebavajalikke ning puhttehniliselt reostavat toodangut on saadaval! See ulatub kõik ka ravimifirmadesse, paljud ravimid pole mõeldud ravimiseks, vaid hoopis RAHA tegemiseks.\n26. aprill 2016 07:35\nKOHUTAV MUTT SEE LIINA\nn m/ 26. aprill 2016 08:18\nkle Kersna mammi mine arene kuskil,teed siin head nägu rahvale ise rott lased kalli lexuse jeebiga ringi rahva raha eest ja kuluhuvitiste peal liugu!!\nheldur/ 25. aprill 2016 21:13\nmul on südamest kahju, et ma Liinale hääle andsin. Ma väga vabandan, seda ei juhtu enam kunagi. Word!\nkus/ 25. aprill 2016 20:32\nsiin Rates punkte panna saab\neesti kodanik/ 25. aprill 2016 18:35\nmeie riigis on odavam surra kui eksisteerida.\nEESTI invaliid 61,, / 25. aprill 2016 20:49\nSURM PEAKS IGA PÄEV TULEMA ! ::___AGA KUS SA SELLEGA:::????\nPOLE ÄRA TEENINUD ---""NÜÜD VIST PANEVAD TÖÖLE SANDID;;\n1::: AGA MIS PUUDUTAB ARSTI --ABI ÜLDSE ;;\nSIIS POLE MINA SANT ---TARTU SÕITMA ENAM VÕIMELINE\nLÄHEMALT ARSTE LEIDA - JA KA PUUGI VASTU VAKTSIINI SAADA ---POLE VÕIMALIK::??? MAALT 32km, LINNA\nPole hullu!/ 25. aprill 2016 21:14\nTuled Elva haiglast välja ja paned õkva Verevi järve- no sinna, kuhu sa ähvardad teisi uputada.\nMähe võta püksist välja, see muidu hoiab sind pinnal. Või lase mõnel "oidini mehel" end vee all hoida.\n25. aprill 2016 18:04\nKahest viimasest kommentaarist küll aru ei saa, vist kellelgi ikka kriibib kusagil. Liina jutt on lihtsalt inimese jutt, kes pole näinud raskemaid ja kergemaid autiste ja veel mitmeidki teisi haigusi põdevaid lapsi, kelle probleemid algasid just vaktsineerimisest. Aga igaühel on ju valik oma teha ja andku jumal, et hästi läheb.\nTahaks teada/ 25. aprill 2016 16:30\nKas rumaluse ja ahnuse vastu ka vaktsiini on?\n:D/ 25. aprill 2016 17:15\nOn ikka. Kaalub umbes 9 grammi, toime jäädav.\nkõige/ 26. aprill 2016 15:43\nparem arstirohi on nuga.\nvahel / 25. aprill 2016 16:25\nmõtlen neid lugusid lugedes,et jah ,pole mingit suuremat jama olnud\nkunagi tuleb niikuinii\nmõni lastehalvatuse puhang jne-eks siis ole kuulda, mis need emad räägivad, kelle lapsed pärast ratastoolis on\npaluks/ 25. aprill 2016 16:19\nliina lehekülje suurust pilti, muidu ei saa artiklist aru\nLiinakene/ 25. aprill 2016 15:53\nsee on väga keeruline teema meie hukutaval padu - infoajastul. Saatuse eest pole pääsu.\nKes elab 100 a vanaks ja kes vähem. Kuid inimkond ei tea veel inimesest niipalju , et mingi 100 a jooksul arstiteaduse arengu peale aru saada, mis on inimesele he aja mis hukutav. Kindlasti on äri huvitatud kasumi loomisest ja seda kaaskodanike arvelt . Isegi lihtsast piimast võib lugeda, et küll see olevat kasulik ja küll olevat kahjulik.\n2 lapse emq/ 25. aprill 2016 14:57\nTe ei riski vaid oma lapse tervisega, vaid ka lapselapse - nimelt kui te tütar jääb rasedana punetistesse -sünnib raske puudega beebi\n25. aprill 2016 15:39\nKumb teist rase on, sina või tütar?\nmillest/ 25. aprill 2016 17:00\nsa aru ei saa kui ei vaktsineeri oma tütart ja ta kunagi rasedaks jäädes haigestub punetistesse on ohus tema beebi elu ja tulevik.\npea ei võta/ 25. aprill 2016 14:45\nMina mehena olen otsustanud seepärast isegi mitte sünnitada, kuna väldin nii keerulisi valikuid.\nKallis Anne/ 25. aprill 2016 14:22\nSinu jutu järgi peaks olema just vastupidi. Kui inimene on nö vaktsineeritud siis mida tal karta on??\nif./ 25. aprill 2016 14:15\nKas see on Riigikoguja või Eestlase arvamus?(pagulaste suhtes on näiteks rahva arvamusega vahe 100%)\nAnne./ 25. aprill 2016 14:14\nNeed, kes ei soovi last vaktsineerida on ühiskonnas väga ohlikud tüübid. Kui nas omadest ei hooli, siis kes on neile andnud õiguse otsustada teiste üle, teistele lastele ohtu tekitades. Tulebki vastuvõtta seadus, et vaktsineerimata inimesed ei saa lasteaeda, kooli jne. , ja neile ei laiene mitte ükski sotsiaalne toetus.\nküsib/ 25. aprill 2016 14:24\nKuida vaktsineerimata laps teisi ohustab, kui need vaktsineeritud on.\nvastab/ 25. aprill 2016 15:34\nLoe kollektiivse immuunsuse kohta. Kriitiline mass vaktsineerimata isendeid seavad ohtu kogu sootsiumi. 1 vaktsineerimata tüüp versus 9 vaktsineeritut on üle elatav, kuid vastupidine enam mitte. Oma varases nooruses suhtlesin lastehalvatust põdenud inimesega. Seliseid haiguse tagajärjel saadud füüsilisi piiranguid, nagu temal,ei tahaks kellelegi.\nLoe ise/ 25. aprill 2016 15:49\nNäiteks kroonilise nõdrameelsuse kohta...\nnii/ 26. aprill 2016 15:44\nviimane lastehalvatuse ohver oli nii 1960ndatel. Pärast seda on olnud juhtumeid, mis põhjustatud vaktsiinidest. Tüsistused.\nCrack/ 25. aprill 2016 16:01\nKas Su esivanem oli vaktsineeritud neandertaallane või homo sapiens. Muuseas kas jumal on ka vaktsineeritud?\nnjah/ 25. aprill 2016 16:10\nVeel mõnisada aastat tagasi oli inimese keskmine eluiga umbes 35-40 aastat. Tänu meditsiini arengule ja vaktsiinidele on arenenud riikides keskmine eluiga tõusnud üle 80a. Tahad keskaega tagasi? Või koguni kiviaega?\nP.S Millist jumalat sa silmas pidasid? Neid on tuhandeid.\nCrack/ 25. aprill 2016 17:28\nHuvitav, et jumalal (loojal) õnnestus luua inimene ja see on juba sadu tuhandeid aastaid elanud ja paljunenud ilma vaktsineerimiseta. See on võimlik. Kuid ennustan, et vaktsineeritud inimene sureb peagi välja.\nSemjonov/ 25. aprill 2016 18:13\nAga oled sa vaatanud kui suur oli varem suremus? Keskmine eluiga? Samas ära siis kasuta ka tänapäevast arstiabi. Kui üht asja teed, siis tee korralikult.\nTõehetk/ 25. aprill 2016 14:10\nLapsevanem võib end lahti siduda Eesti õigusruumist, loobuda lastetoetusest ja vaktsineerimisest, olla looduslaps.\ndream on,/ 25. aprill 2016 14:06\nmõtlesin juba et riigist lahkunud.../ 25. aprill 2016 13:58\npole kaua juba ühegi kersna uudist siin üleval olnud...\n25. aprill 2016 14:10\nvaseke, kuidas sa pidasid vastu, nii palju sappi on kogunenud\n...../ 25. aprill 2016 17:42\nVahur kas sina ???\nvastus/ 25. aprill 2016 20:22\nEi mina olen Evelin, ka ei tunne ära või?\n25. aprill 2016 21:01\nvahur hoiab silma pääl....


KAHJU! Epp Mäe alistus MMi pronksimatšis Rio olümpiavõitjale | Õhtuleht\nKAHJU! Epp Mäe alistus MMi pronksimatšis Rio olümpiavõitjale (1)\nAts Kuldkepp, Mart Treial, 24. oktoober 2018, 21:22\nEpp Mäe - Erica WiebeFoto: Reuters/Scanpix\nMaadleja Epp Mäe kaotas Budapestis peetaval MMil naiste raskekaalu (-76 kg) pronksimatši punktidega 0:4 Rio de Janeiro olümpiavõitjale Erica Wiebele (Kanada).\nÜhtki korralikku heidet pronksimatšis ei nähtud. Kohtunik ärgitas esimesel poolajal eestlannat korduvalt maadlema, ent lõpuks ta kannatus katkes ning 30 sekundit enne vaheaega sai Wiebe tänu Mäe passiivsusele 1:0 edu. Tõsi, teise minuti alguses sai Mäe konkurendi jalast kinni, kuid pooleminutiline maas pusimine tulemust ei toonud.\nTeise kolmeminutilise perioodi algfaasis surus Wiebe Mäe ringist välja ning teenis veel ühe punkti - 2:0. Viimasel minutil hakkas Mäe aktiivselt ründama, haaras kanadalannal jalast kinni, kuid vastane suutis tema rünnaku tõrjuda ja pööras olukorra hoopis enda punktideks, seisuga 4:0 ka matš lõppes.\nMäe võitis oma senise karjääri ainsa MMi medali aastal 2015, kui sai kaela pronksise autasu. Kusjuures Wiebele oli tänane medal karjääri esimene MMilt.\nHoolimata suurest kaotusest medali eest heitleva Epp Mäe treener: vormi taha ei jää Epul midagi\n23. oktoober 2018, 19:50\n22. oktoober 2018, 00:05\nTokyo olümpiale pürib 100 eestlast, suurem osa jääb kvalifikatsiooni kadalippu toppama (6)\n27. september 2018, 00:05\nEnne pronksimatši: Wiebe on eestlannale tuttav vastane – 2014. aasta MMil jäi Mäe peale 7:3, aga Rio olümpial oli 8:3 parem Wiebe.\nLohutusring: Mäe vastaseks oli Rio olümpial pronksmedali kaela saanud kasahh Elmira Sõzdõkova. Mäe lükkas esimesel kolmeminutilisel perioodil Sõzdõkova korra matilt välja ja sai sellest ühe punkti. Seisuga 1:0 esimene periood ka lõppes.\nTeise perioodi alguses oli Mäe liialt passiivne ja kohtunikud andsid punkti Sõzdõkovale (1:1). Seejärel suutis Mäe vastase matile suruda ja korraks tundus, et lähedal on ka seljavõit, aga kasahhitar punnis vastu ja päästis ennast halvimast. Sellegipoolest sai Mäe kaks silma juurde ja läks 3:1 ette.\nPool minutit enne lõppu läks Sõzdõkova riskima ja Mäe suutis ta kõhuli saada ning 5:1 juhtima minna. Sama õnnestus kuus sekundit enne matši lõppu ka Sõzdõkoval (3:5), aga enamaks ta suuteline polnud.\nEpp Mäe (paremal) alistas MMi lohutusringis Elmira Sõzdõkova ning jõudis pronksimatšile. Foto: Kuvatõmmis/UWW\nMäe kaheksandikfinaal: Esimesel perioodil pani Gray Mäe ühe korra matile kõhuli ja oli kolme minuti järel 2:0 ees. Teisel perioodil tuli ameeriklanna paremus veelgi kindlamalt esile ja ta läks 6:0 ette. Minut enne lõppu lasi Mäe ennast jalgupidi mitu korda üle vedada ja protokolli läks 0:10 kaotus.\nKvalifikatsiooniring: Nigeeria maadleja Blessing Joy Onyebuchi alustas matši tunduvalt aktiivsemalt ja läks punktidega 6:0 ette. Mäe vähendas kaks minutit enne lõppu kaotusseisu 6:7 peale. Seejärel läks Onyebuchi uuesti 13:8 ette, aga 1.14 enne lõppu suutis Mäe vastase haarde murda ja Mäe surus Onyebuchi matile selili. See tähendas automaatset võitu.


Neljakordne Poola meister Kajetan Kajetanowicz lisab auto24 Rally Estoniale konkurentsi | Rally Estonia\n29 juuni 2015 Rally Estonia / Kleeps / Neljakordne Poola meister Kajetan Kajetanowicz lisab auto24 Rally Estoniale konkurentsi\nNimekiri sõitjatest, kes konkureerivad 17.-19. juulil sõidetava auto24 Rally Estonia võidule ja unikaalsele võitjakiivrile on taas täienenud ja seda Poola hetke ühe parima sõitja Kajetan Kajetanowiczi näol. Neljakordne Poola meister ja hetkel FIA ERC sarjas Craig Breeni järel teist kohta hoidva Poola rallisõitja jaoks on see esimene start Eestis ja koos kaardilugeja Jaroslaw Baraniga on nad Ford Fiesta R5 autoga ühe soosikud ralli võidu osas.\nKajetanowicz-Baran on tänavu võitnud ühe FIA ERC Euroopa autoralli meistrivõistluste etapi, Jännerrallye Austrias, järgmisel etapil, Liepajas läks kirja katkestamine. Kahel järgmisel etapil Iirimaal ja Assoori saartel jäid Kajetanowicz-Baran Breeni järel teiseks ja on nüüd FIA ERC üldarvestuses teisel kohal, kaotust Breenile on 21 punkti. Kajetanowiczi ja Breeni vahel on oodata ka auto24 Rally Estonial põnevat heitlust, mõlemad soovivad saada punktilisa ja rallivõitu, kuid kindlasti peavad nad arvestama ka kiirete Eesti ja Soome sõitjatega, kelle vastu neile kodusematel teedel pole lihtne saada.\nKajetan Kajetanowicz: Osaleda esimest korda auto24 Rally Estonial, mis on kiirem ralli kui legendaarne Soome MM-ralli, see on midagi erilist ka kogenud sõitjatele. Eestis pole lihtne kohe alguses kiirelt sõita, kuna siin ootavad sõitjat ees kiired teed, pimedad kurvid, hüpped, millele minnakse peale põhjagaasiga, see kõik ei ole sugugi lihtne. Ma annan endast kõik, et pigistada välja kõik meie Fiesta R5 autost. auto24 Rally Estonia on meile korralik väljakutse, huvitav, ootamatu ja pisut hullumeelne, mis teeb sellest eriti nauditava. Sellelt etapilt on punktide saamine meile üsna raske, seda tiheda konkurentsi tõttu ja seda olulisemad need meile on.“\nauto24 Rally Estonia dirketori Urmo Aava sõnul on Kajetan Kajetanowiczi startimine Eestis väga oluline.\n„Kajto, nagu fännid teda kutsuvad startimine tänavusel auto24 Rally Estonial lisab võistlusele veelgi teravamat konkurentsi. Poola on meie ja Eesti riigi jaoks oluline sihtturg, sest Euroopa mastaape arvesse võttes on ta Eestile üsna lähedal ning samuti on oluline, et tegu on riigiga, kus elab pea 40 miljonit inimest. Kajto on atraktiivne sõitja, kes lisab Baltikumi suurimale autospordisündmusele väärtust ja toob siia kindlasti hulganisti Poola fänne,“ ütleb Urmo Aava.\nKokku on FIA ERC Euroopa autoralli meistrivõistluste kuuendale etapile, auto24 Rally Estoniale eelregistreerunud 50 meeskonda 18 riigist.\nauto24 Rally Estonia osalejate nimekiri: http://rallyestonia.com/competitors/erc/entry-list/


Kodune granaatõuna mahla retsept - retseptid - 2021\nKodune granaatõuna mahla retsept\nGranaatõuna on puuvilja, mis annab kehale asjakohaseid toitaineid, nagu A-, C- ja B9-vitamiin. Lisaks nendele toitainetele on sellel ka kontsentreeritud mineraalne element nagu kaalium, mis soodustab närvisüsteemi juhtimist. Omatehtud granaatõunamahla lisamine päevase koguse hulka suurendab oluliselt lihaste funktsiooni ja sellega harjutuste praktikat. Oma kõrge veesisalduse tõttu on see looduslik diureetikum, samuti kasulik soolestiku parasiitide raviks.\nLisaks puuviljade kasutamisele looduslikes või magustoitudes on selle kasutamine jookides väga kasulik tervisele. Saate kombineerida puuvilju aromaatsete maitsetaimedega, mahlade, smuutidega, piimaga, jogurtiga jne.\n3 küps ja värske granaadid\n4 küpset maasikat\n2 supilusikatäit mett või 2 supilusikatäit suhkrut.\nKuidas valmistada granaatõuna mahla:\nValige granaadid, mis on ideaalses seisukorras.\nPeske granaadid . Terava noaga lõigake viljad pooleks, nii et mahl oleks kergem välja võtta.\nKasutage elektrilist mahlapressit, mida kasutatakse tsitrusviljade pressimiseks, näiteks: sidrunid, apelsinid, mandariinid jne. Kui ei, kasutage käsitsi mahlapressit.\nAsetage iga pool granaatõuna mahlaplaadile. Vältige suure surve avaldamist, et terad ei jäta vilja nahka.\nTeine võimalus on oad ekstraheerida ja segada vedelikuga.\nKui granaatõunade mahl on ekstraheeritud, tuleb vedelik läbi peene sõela ja vältida nahade ja seemnete jälgi.\nValige värsked apelsinid. Peske need ja lõigake need pooleks.\nPange iga pool oranži mahlasse, kas elektrilisse või käsitsi. Tee mahla\nLäbiviidud seemnete vältimiseks kandke apelsinimahl läbi sõela.\nPeske maasikaid rohke veega. Eemaldage roheline osa.\nSegistis lisage granaatõunade mahl, apelsinide mahl ja neli maasikat . Lisa mee või suhkru vastavalt eelistustele. Samuti võite maitse järgi kasutada magusainet.\nKülmaga serveerimiseks võib piimakokki lisada mõned jääkuubikud. Soovi korral võite mahla ka toatemperatuuril võtta.\nTeil võib olla kaks klaasi granaatõunamahla päevas; üks hommikul ja üks õhtul. Sel moel aitate teil ennetada teatud haigusi, mis kahjustavad teie elujõudu ja tervist. Kui olete harjutusrežiimis, paraneb teie jõudlus. See madala kalorisisaldusega mahl on suurepärane võimalus ülekaalulistele inimestele.\nKooritud kammeljasfilee veini ja austrikastmega\nCopyright 2021 \_ Kodune granaatõuna mahla retsept


By Iti-Triinu Grepp - August 29, 2016\nMõnda aega panen tähele, et pidevalt satub meie vestlusesse lause, mis algab sõnadega „Kui me Austraalias oleme...“ ning enamasti lõppeb see mõne optimistliku sooviga. Selge on see, et unistused on suured ja meil mõlemal on kindel ettekujutus kõigest, mis tulla võiks. Ei ütleks, et loodame, et Austraalia mingi imeväega midagi muudab. Samas tean, kui palju see mind juba kahe kuuga mõjutada jõudis. Eks asi olegi pigem selles, et kui julged teha nii suure muutuse, oled kõigele rohkem avatud ning ühtäkki tundub ka kõik võimalik. Sellele me toetumegi ja sellepärast seame endale kõrgeid eesmärke.\nMida toob meie esimene kuu?\nPärast saabumist on meil aega vaadata ringi Melbourne’is. Ma juba tean, kust lähen sushit ostma, mitut erinevat sorti TimTame tahan, mitu liitrit Milot ära joon ja siis veel kõik meat pied, lamingtonid ja rocky roadid. Lõpuks võiks otsa tulla veel üks ehe Austraalia grillipidu, aga seda võibolla pigem siis, kui perega koos oleme.\nVarsti pärast Melbourne’i ootab meid Tas…\nLendab aeg või aeg lendab\nBy Karl Henri Velling - August 06, 2016\nHei, jäänud on vaid 28 päeva ehk vähem kuu aega kuni me alustame reisi Austraalia poole. Käed sügelevad juba kohvreid haarama ja pea ees lennukitesse sukelduma, et jõuda elus teist korda teisele poole ekvaatorit. Esimene kord juhtus see mul Brasiiliasse minnes, millest saate lugeda eelmises postituses.\nAlustasime oma "vajalike reisitarvete" ostude tegemist ostes 2 reisiadapterit. Nimekiri on veel pikk ja pidevalt tuleb uusi asju juurde või siis mõistame, et osad asjad ei ole ikka nii tähtsad. Üks olulisemaid asju, mis me ostnud oleme, on kaamera ning loodetavasti oleme me piisavalt pädevad operaator Kõpsid, et vahelduseks pakkuda kirjapildile ka videopilti. Vaja on veel osta sellele korralik pulk, et ennast ja teisi filmida ning võib olla ka paar lisakinnitust.\nAga ostud ostudeks, peaksin ka ennast tutvustama paari sõnaga ja rääkima, kust tuli minul tahtmine Austraaliasse minna. Ma olen Karl Henri, aga pigem Karl ning lõpetasin just gümnaasiumi 20 aastaselt. Olin ka vahet…


Kuidas eraldada pehmod tõelistest meestest? - Feministeerium\nKuidas eraldada pehmod tõelistest meestest?\nKaisa Kase 13.02.2017\nOlin mõelnud pealkirjateemalisele arutelule meedias, kui sattusin lugema Bear Gryllsi autobiograafiat, tuttava soovitusel. Algus ei tõotanud head – raamatu esikaanelt vaatas vastu autori nägu, tolmu ja mudaga kaetud. Tagakaanelt selgus, et tegu on endise Briti eliitüksuse võitlejaga, kes on roninud Mount Everesti tippu, juhtinud ekspeditsioone maailma ekstreemseimatesse kohtadesse ning valitud Maailma Skautide Ühingu peaskaudiks. Avasin raamatu juhuslikust kohast, seal oli juttu enese proovilepanekust, jõhkratest füüsilistest väljakutsetest, rügamisest ja rabelemisest.\nNeed tüütud normid\nOlin vahetult enne lugenud Ühendriikides tehtud uuringuid selle kohta, millistele normidele tuleb meestel ja naistel vastata, et sealses kultuuris neid mehelikuks või naiselikuks peetaks. Meestelt oodatakse, et nad oleksid riskialtid ja domineerivad, väärtustaksid võitmist ja staatust ning seaksid esikohale töö. Mehelikkusenormiga kohandumiseks tuleb kontrollida emotsioone ja toetuda üksnes iseendale. Suhetes naistega peaks mees domineerima, seksuaalpartnereid võiks olla nii palju kui võimalik ja homoseksuaalsuse suhtes tuleks väljendada põlgust. Lisaks kehtib arusaam, et meeste puhul on vägivald vahel vajalik ja aktsepteeritav. Ootasin, et see Bear Grylls kannab endas kõiki neid väärtusi – esikaane pildil nägi ta igati mehelik välja, vähese eelinfo põhjal kiirgus temast võitlusvaimu ja valmidust riske võtta. Arvasin, et mind ootab ees nelisada lehekülge seesuguste soonormide rõhutamist. See tundus liig juba enne alustamist.\nTegelikkus osutus vastupidiseks. Raamat pani sügavamalt mõtlema “mehelikkusele”, “naiselikkusele” ja nende kombinatsioonidele meis kõigis. Täieliku emotsionaalse kontrolli asemel kirjeldas autor ikka ja jälle kordi, mil ta on nutnud (raamat kannabki pealkiri “Muda, higi ja pisarad”). Hoolimata saavutustest jäi ta tagasihoidlikuks, rõhutades muudkui tiimi ja hea õnne tähtsust. Kui olukord nõudis, suutis ta endale toetuda, kui vaja, leidis tuge teistest ja jumalast (usust hoolimata ei näe ta probleemi samast soost inimeste vahelises abielus). Parimast sõbrast rääkides rõhutas autor uhkusega, et tegu on väga andeka kunstnikuga.\nTegele sellega, mis sul hästi välja tuleb\nSuhtumist staatusesse ja võitmisesse väljendas mõte: “Ma ei olnud kunagi roninud selleks, et inimesed mind imetleksid, ma olin alati roninud sellepärast, et see tuli mul üsna hästi välja.” Hoolimata väljakutsetest ei leidu raamatus kellegi halvustamist või ülalt alla vaatamist, autor väärtustab lihtsalt igaüht, kes teeb seda, mis tal hästi välja tuleb – nii Ema Teresat kui töömeest, kes kraavi kaevab.\nSuhete valdkonnas muutus lõhe mehelikkuse normidega eriti äärmuslikuks. Selle asemel, et uhkustada seksuaalsuhete arvukusega, räägib Bear Grylls oma piinlikest läbikukkumistest tüdrukutele lähenemisel ja varakult tehtud otsusest hoida seksuaalsust tulevase abikaasa jaoks. Nüüdseks abielus ja kolme poja isana, rõhutab ta avalikes sõnavõttudes pere tähtsust enda elus. Need väärtused meenutavad hoopis üht teist loetelu, mille teadlased on koostanud – loetelu tunnustest, mida seostatakse naiselikkusega. Uuringu kohaselt on naised need, kellel tuleb kohanemiseks investeerida end lähisuhtesse, hoida seksuaalsust püsisuhte piirides, luua ja hoida toetavaid ja sõbralikke suhteid ning säilitada tagasihoidlikkust enda võimetest ja saavutustest rääkides.\nNii mehelikkus kui ka naiselikkus?\nBear Gryllsi näide illustreerib tõsiasja, mis soonormide rõhutamises on kaduma läinud – üks inimene võib väljendada nii mehelikuks kui ka naiselikuks peetud omadusi. Ta ei ole selles erand. Teadusuuringute kohaselt on erandiks pigem inimesed, kes väljendavad üksnes enda soo stereotüübile omaseid käitumisviise. Ajuehituses on meeste ja naiste vahel leitud erinevusi, kuid suurem osa inimestest jääb neis äärmustes vahepeale.\nNii mehelikuks kui ka naiselikuks peetud tunnuste väljendamine võib tuua nii mõneski valdkonnas edu. Näiteks on teadlased intervjueeritud silmapaistvalt loovaid inimesi, kelle saavutused on nende tegevusvaldkonda märkimisväärse panuse andnud, nende seas nii teadlasi, loovisikuid kui ka ühiskonnategelasi. Teadlased märkasid, et intervjueeritud väljendasid mõlemale sugupoolele omaseid tunnuseid – mehed hindasid tavapärasest rohkem pereväärtusi ja naised olid domineerivamad kui suguõed. Mõlemad säilitasid samal ajal enda sugupoolele omaseks peetavad jooned. Uuringu autori sõnul annab see eelise loovates ülesannetes ning suurema psühholoogilise paindlikkuse. Nende tulemuste valguses võib öelda, et riigis, mis tõstab esile innovatsiooni ja edasijõudmist teaduses ning loovisikute rahvusvahelisi saavutusi, ei tasugi alavääristada pehmete väärtustega mehi või jõulisust väljendavaid naisi.\nEdu tuleb, kui kohaned olukorraga\nInimesed, kes väljendavad mõlemale soole omaseid käitumisviise, tulevad paremini toime ka igapäevaelus. Nad valivad käitumisviisi lähtuvalt olukorrast, mitte soonormist. See tähendab, et kui ülesandeks on tegeleda kassipojaga, väljendavad nad “naiselikku” mängulisust, kui olukord nõuab teiste survele vastuseismist, siis hoopis “mehelikku” iseseisvust.\nSee viib küsimuseni, kuivõrd tasubki käitumist või emotsioone hinnata lähtuvalt soost. Selle asemel, et mõtiskleda, kas emotsioon või käitumine on ikka kohane mehele või naisele, tasub küsida, kas see on kohane konkreetses olukorras. Nutmine on sobiv viis kaotusvaluga toimetulekuks hoolimata soost. Rusikahoopide jagamine on kohane vastaval treeningul, koduseinte vahel mitte. Vastassugupoolele omaseks peetud tunnuste väljendamine ei tee kedagi vähem tõeliseks meheks ega naiseks.\nKaisa Kase on õppinud sotsiaalteadusi.\nMari Peegel / 21.10.2020\nChristian Mogensen: incel’id nõuavad seksi, aga tegelikult otsivad nad õnne\nTavaliste inimesteni on teadmine incel’itest – digitaalsest meeste kogukonnast, kelle liikmed defineerivad ennast võimetuse järgi leida tüdruksõpra – jõudnud nende…\nMarion Pajumets / 29.09.2020\nKuidas on kliimamuutus ja mehelikkus seotud? Kas leidub sellist mehelikkust, mis oleks loodushoidlik? Kas meeste lugupidav suhtumine loodusesse toob kaasa…


Mõtlesin, et kui mina oma tegemistega alustasin oli see alguses suht keeruline kuna eriline tuntus puudus. Kui aga otsa lahti sain siis hakkas juba asi sujuma. Otsustasin, et kui ma leian kellegi kes on minu silmis väärt esiletõstmist siis Teda ma ka Teile tutvustan.\nTäna ma tutvustan teile kedagi minu jaoks väga erilist. Noort disainer/moeblogijat Elisa Heinsart. Hiljuti oli sel neiul sünnipäev ja minu kingigituseks talle oli vest ( mis on ka siin blogis üleval ..kusagil suht algusaja postitustes) millega ta tegi vapustava fotosessiooni. Tulemas on ka minu intervjuu temaga- tema intervjeerija ja mina inervjueeritava rollis. Rohkem pilte ja suurem ülevaade tema siiani tehtud töödest leiad siit : http://heinsar.blogspot.com/\n...and supergirls don't cry.\nOlen juba väga ammu tahtnud endale superman'i T-särki. Inglismaal nägin seda meestel seljas vähemalt 3 korda päevas aga imekombel polnud seda seal kusagil müügil. Eestis lõpuks leidsin selle Bershkast. Tegelikult ma tahaksin sellist pusa ( ma tean, et see olevad Pull&Bearis müügil olnud aga ma jäin kahjuks hiljaks) Igatahes siin paar pilti sellest särgist ja prillidest mille ma Inglismaalt kaasa tõin. Ka väikene tõestus kuidas mulle ei sobi tume huulepulk.\nSärk 249.- Prillid 10.-\nMa pean kohe ära mainima, ma olen nii excited kuna pühapäeval sean sammud Manchesteri poole. Kindlasti teen sissekande seal tehtud piltidest ja soetatud moe ''pärlitest''.\nNüüd veel väike teadaanne. Laupäeval, 16 oktoober kell 12-18 toimub Moeblogijate täika. Asukohaks on kohvik Cafe Peterson, narva mnt 15 (vana keskuse Pro kapital kõrval, kollane maja). Viru keskuse kõrvalt 10 mintsa jalutuskäigu kaugusel Pirita poole. Seal on võimalik soetada osa minu varem õmmeldud garderoobist ja ka ka õmblen spetsiaalselt selle jaoks osad asjad ( Nt. selliseid mantleid nagu ma talvel tegin (virsiku karva), beaniesid, ehteid jne). Pikema sissekande sellest teen ma arvan, et nädalavahetusel.\nPaar pilti minu eelmise nädala fotoseeriast.\nPluus: kaltsukast 20.-\nSeelik: New Yorkerisy 77.- (sealne euro hindadeks teisendamine on lahedalt hindu kergitanud:D)\nKõrvarõngad: DIY eelmisest tutorialist.\n..ja pult ongi lahe..\n...jah ma tean ma olen jälle pilves ( so wat)\nSain ühest blogist inspiratsiooni ja õmblesin sellise külgedelt pikema lõikega pluus/kleidi. Kuna see mu lemmik riie siis ma olen seda juba neli korda juurde ostnud. Ja neil piltidel ma kannan oma lemmik beanie't. See on nii mugav, et ma kannan seda ka siseruumides...ala kodus. Need sukad on muidu väga ilusad ja maskid 10.- aga need vajuvad metsikult alla ehk ma pean sinna mingi silikon kummi sisse meisterdama ilmselt, et neid kanda saaks. Jah mul on harjumus teha piltidel väärakaid nägusid... ja ma teen neid ka edasipidi..so wat. Kuna ma tegin üks päev 912 pilti siis mul on veel paari päeva jagu fotomaterjali varutud:)\njeppp ma oleks nagu pilves...aga kamoon ilus ilm oli:)


Ajaloorubriik: Pelgulinna Timuti tänava lugu | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nSildid: ajaloorubriik, ehitus, hoone, Jaak Juske, kinnistu, linn, maa, maja, omanik, Pelgulinn, remont, riik, tööstus, töötus\nAastatel 1910 kuni 1939 kandis tänav Tarabella tänava (Tarabellastraße; Тарабельская ул.) nime. Tarabella nimi olevat tulnud Pelgulinna ühe suurima maaomaniku Albert Kooba koera nimest. 1930. aastate esimeses pooles peeti Tarabella 26 asuvas endises tööstushoones Peeteli koguduse jumalateenistusi.\nTimuti 3 – 1930. aastatel.\nTimuti 3/1 – 20. sajandi esimesel kümnendil.\nTimuti 5 – 1909. aastal.\nTimuti 7 – 20. sajandi esimesel kümnendil.\nTimuti 9 – 21. sajandi alguses praeguse kuju saanud vana elumaja.\nTimuti 11 – ehitamisel olev elumaja.\nTimuti 13 – 1895. aastal.\nTimuti 15 – 1912. aastal.\nTimuti 17 – 20. sajandi teisel kümnendil, arvatavasti 1930. aastatel kapitaalremont. Selles nurgapealses majas on asunud toidupood.\nTimuti 19 – vana ühekorruseline elumaja.\nTimuti 4 – 20. sajandi teisel kümnendil.\nTimuti 6 – 1910. aastal.\nTimuti 8 – 1913. aastal.\nTimuti 8a – 1909. aastal.\nTiumuti 10 – 20. sajandi teisel kümnendil.\nTimuti 12 – 20. sajandi teisel kümnendil.\nTimuti 14 – 20. sajandi teisel kümnendil, kapitaalremont 1952. aastal.\nTimuti 16 – 20. sajandi teisel kümnendil.\nTimuti 18 – 1911. aastal.\nTimuti 20 – 1939. aastal.\nTimuti 22 – 1913. aastal.\nTimuti 24 – 1954. aastal ehitatud tänane Kolde lasteaia hoone. Kapitaalremont koos juurdeehitusega 2012. aastal.\nTimuti 30 – 1913. aastal, kapitaalremont 2006. aastal.\n23.09.2013 Ajaloorubriik: Pelgulinna Heina tänava lugu\nPelgulinnas asuva Heina tänava (Wiesenstrasse) nimi esineb juba 1878. aasta linnakaardil. Ametlikult kinnitati see aga 1882. aastal. Täna ulatub 1,5 kilomeetri pikkune Heina tänav Telliskivi tänavast raudteeviaduktini Ristiku tänava lõpus. Tän\nUuem uudis: Ajaloorubriik: Pelgulinna Rohu tänava lugu ››\n‹‹ Vanem uudis: Mida teha olukorras, kus üürnik või endine omanik keeldub rahvastikuregistris elukoha andmeid muutmast?


Vylet Nails küünelakieemaldaja 100 ml\nArtikli nr: 0655 Kaal: 0.15 kg\n3,43 € 500 tükk tüki kohta 3,43 € / 100 ml\nalates 1 tk 3,77 €\nalates 10 tk 3,67 €\nalates 50 tk 3,59 €\nalates 100 tk 3,50 €\nalates 500 tk 3,43 €\nIga naine teab, kui aeg on küps, värske koos lakiga küüned käed või jalad. Kui ainult vana mantel värvi, et sa saad nii raske füüsiline küünte eemal. Siin Vylet-küüned aitab teil kohe küünelakk eemaldaja. Toitev ja kiiresti eemaldada oma vana küünelakk. All vedelikud, mis on ei, kas kodus või professionaalselt, jäi oma varustuse, professionaalne küünte Poola remover on oluline vahend. Kui soovite mängu stiili oma küüned oma riided, see juhtub, et värv tuleb vältida uue värvi. Mingit probleemi neid Poola Remover, kes Leia, puhastamine, desinfitseerimine ja eemaldamine on siin kategoorias. Kohaldada Remover Vylet-küüned vatipadjake või on Zellette. Koht puhastada ja vajutage lihtsalt kuigi pinnal küünte küünte ummistuvad vatt või tselluloosist tampooniga. See võib võtta mõne hetke. Seejärel libistades pad/tampoon kerge surve ees üle küünte vaba servani. Näete, kui palju vana lakk käed või jalad on läinud. Peaks jääma ikkagi veidi vana kihti, sa lihtsalt taas korratavad kahjustatud piirkonda. Juurdepääsu kutse - tooted-, see on väärt!\nPikkus 0.039 Meeter (m)\nLaius 0.029 Meeter (m)\nKõrgus 0.083 Meeter (m)


Kas korteriühistu saab korteri omaniku võlgnevuse pärast nö välja tõsta? - Korteriomandiõigus - vastused.ee\nKas korteriühistu saab korteri...\nKüsimus: Kas korteriühistu saab korteri omaniku võlgnevuse pärast nö välja tõsta?19.12.2011\nKorteriomanik on korteriühistule praeguse seisuga võlgu umbes 500 eurot. Võlg on tekkinud viimase aasta-pooleteise jooksul, kuna igakuiselt on makstud koostatud arve summast natukene vähem. Küsimus selline, kui korteriomanik iga kuu mingi summa ära maksab, kas siis on võimalik ta korterist välja tõsta? Kui ühistu peaks pöörduma kohtu poole, mis siis ette võetakse?\nMis on korteriomaniku õigused sel juhul?\nKas talvel, kütteperioodil akende lahti hoidmine aeg-ajalt (tuulutamine) on kuidagi reeglite vastane?\nTere, korteriühistul puudub õigus korteriomanikku korterist välja tõsta. Võlgnevuse korral tuleb pöörduda kohtu poole, paludes võlgnevus kohtul välja mõista, mille järel tegeleb võla kättesaamisega juba kohtutäitur. Protsess on küll aeganõudev, kuid viib siiski kindlalt võla kättesaamiseni.\nKui korteriühistu pöördub kohtusse korteriomaniku vastu, siis on korteriomanikul õigus esitada oma vastuargumendid (kui need on olemas), mille ärakuulamise järel teeb kohus oma otsuse. Kõnealuse juhtumi puhul, kus korteriomanik tasub igakuiselt üksnes osa esitatud arvest, tundubki olevat sellise juhtumiga, kus korteriomanik ei nõustu osaliselt korteriühistu nõudega. Seega tasub enne kohtusse pöördumist konsulteerida juristiga veendumaks, et korteriühistu nõue korteriomaniku vastu oleks õiguslikult korrektne.\nAkende lahtihoidmine telveperioodil aeg-ajalt ei ole otseselt keelatud.


Posted by Sigrid Naelapea on 14.10.2015\n„Vali Vabadus!“ on peamiselt keskkoolides toimuv noorteürituste sari, seekord aga saime kutsehariduskoolina sellest osa ka meie. Selle tuuri eesmärgiks on innustada noori mõtlema ja tegema oma elus positiivseid valikuid. Ome ettevõtmist tutvustavad nad selliselt: "Atraktiivse bändi, põnevate loengute ja pärast koolitunde toimuvate noorteõhtute abil julgustame noori massi järgimise asemel ise oma elus olulisi otsuseid tegema ja nende eest vastustust võtma.Olla füüsiliselt vaba ja sõltumatu on oluline, kuid veelgi tähtsam on olla vaba mõtleja – mõista erinevaid valikuvõimalusi ja valikute tegelikke tagajärgi."\nMeie inglise keele tundi külastas neiu Šotimaalt, kes tutvustas oma kodumaad ja kultuuri ning pani isegi kohalikku rahvatantsu tantsima. Teda assisteeris noormees Inglismaalt, kes pea kuus aastat Eestis elab ja päris hästi ka eesti keelt räägib, ning eestlannast neiu, kes oli abiks tõlkimisega. Majandusettevõtlus tundi aitasid meie külalised põnevust tuua aga inimkaubanduse teemadel arutlema innustades.Nad tõid huvitavaid elulisi näiteid ja julgustasid välismaiste tööpakkujate taustasid hoolega uurima.\nLõunapausidel tutvustas sööklas oma muusikat poprokkbänd Escape Route Šotimaalt, ning kutsus ka õhtusest kontserdist osa saama. Need noored ja õpetajad, kellel avanes võimalus loengutes osaleda, olid väga rahul. Köögipersonal rõõmustas aga täiesti teistsuguse tööpäeva üle vaatamata sellele, et osaliselt sai muusika saatel suhelda vaid käemärkide abil.\nSuur tänu tuuri seltskonnale meeldejääva päeva eest ning õpetajatele, kes oma tunde loenguteks loovutasid.\nVäike pildivalik päevatoimetustest siin.\nLast changed: 14.10.2015 at 13:49


AME - Täislahendus tootmisettevõtetele\nAME on terviklik lahendus tootmisprotsesside haldamiseks. Planeerige, määrake vastutajat ja kontrollige hõlpsasti oma ettevõtte tootmisvoogu.\nAME püüab pakkuda sujuvat juhtimiskogemust kõigile tootmisprotsessis osalejatele, automatiseerides igapäevaseid ja rutiinseid ülesandeid.\nRakendades agiilse juhtimise põhimõtteid, annab AME kohese ülevaate kõigist ettevõtte projektidest, mis hõlbustab sujuvat koostööd.\nMiks valida AME?\nAME on loodud ja välja töötatud inimeste poolt, kellel on suur kogemus nii IT- kui ka tootmisvaldkonnas. Selline ühendamine aitab tagada, et tarkvara lahendaks tootmisettevõtete kõige levinumad valupunktid, jäädes samal ajal tavakasutajale piisavalt mugavaks.\nAME annab kohese ülevaate kõigist teie ettevõttes käimasolevatest protsessidest, mis aitab teil võtta koheseid meetmeid, et tagada pidev töö ja õigeaegsed tarned.\nEsialgu oli tarkvara mõeldud tarbetute kulutuste tuvastamiseks ja kärpimiseks ning muude tegevuste kulude optimeerimiseks. Seetõttu saaksite üsna kiiresti käegakatsutavaid tulemusi.\nErinevalt teistest tootmisettevõtetele mõeldud tarkvaratoodetest pakub AME sujuvat kasutajakogemust, mis tähendab, et selle kasutamiseks ei ole vaja täiendavaid halduskulusid.\nKuidas näeb välja projekti liikumine AMEs\nUus projekt lisatakse AMEsse ja jagatakse asjakohastesse etappidesse, alates ettevalmistamisest kuni viimistlemiseni. Igale etapile määratakse kavandatud normid ja lisatakse ajakavasse.\nIga päev, kui töötajad täidavad oma tööülesandeid, sisestavad nad ise või spetsiaalselt selleks määratud isik vastavaid andmeid AMEsse. Seda protsessi on lihtsamaks tehtud nii palju kui võimalik, et sellega saaks hakkama ka inimene, kellel ei ole spetsiifilisi arvutioskusi.\nSellele projektile määratud haldur võiks näha selle kulgemist Gantt'i diagrammil ja võrrelda planeeritud tulemi tegeliku tulemiga. Nii on lihtne märgata, kui mõni kavandatud etapp jääb graafikust maha, ja võtta asjakohaseid meetmeid õigeaegse valmimise tagamiseks.\nViimases etapis haldur lõpetab projekti, koostades saatelehti ja väljastades vajadusel lõpparve. Projekt on nüüd lõpetatud ja on aeg analüüsida selle tulemusi, et parandada järgmise projekti käiku.\nAME pakub palju erinevaid funktsioone. Siinkohal loetleme kõige populaarsemad neist, mis ei vaja põhjalikku selgitust. Kõigi funktsioonide täieliku loetelu saamiseks võtke meiega ühendust.\nProjektiregister Tööaja jälgimine Projekti planeerimine Kava/tegeliku olukorra võrdlus Töötajate palgaarvestus ERP Laohaldus BOM ja töökorralduse koostamine\nMe teame, kui raske on leida seda, mida te vajate, selle hinna eest, mida olete valmis maksma. Eriti kui tegu on keerulise tarkvaraga, mida sageli pakutakse kindla tervikuna, millel on palju ebavajalikke funktsioone, mille eest tuleb siiski maksta.\nMeie aga kasutame AME puhul täiesti teistsugust lähenemist. Lühidalt öeldes anname teile võimaluse valida ja maksta ainult nende funktsioonide eest, mida te reaalselt vajate. Nii tagame, et hind ei hüppaks ja meie toode jääks taskukohaseks.\nPalun andke meile kohe teada, kui olete huvitatud AME rakendamisest oma ettevõttes. Võtame ühendust ja arutame kõiki võimalikke probleeme, mida AME võiks teie jaoks lahendada, ning anname üksikasjaliku selgituse iga selle funktsiooni kohta koos konkreetse hinnapakkumisega.\nMe hoolitseme selle eest, et AME kasutamine tasub end kiiresti ära.\nKõigi AME puudutavate päringute puhul võtke meiega ühendust e-posti aadressil info@ame.ee


Konverentsilaud Modulus, U-raam, 2400x1200 mm, valge/ kask | AJ Tooted Eesti\nKonverentsilaud Modulus, U-raam, 2400x1200 mm, valge/ kask\nLihtsa, Skandinaavia disainiga konverentslaud. Konverentsilaua plaat on kergest, kuid vastupidavast laminaadist, lihtsustades transporti ning montaaži. Stabiilne U-raam on metallist.\nKonverentsilaual on ajatu disain, mis on ideaalne modernsesse kontorisse. Lihtne konverentsilaud sobib suurepäraselt ruumi keskseks esemeks ning seda saab kombineerida pea kõigi toolidega. Kerge laminaatkattega tasapind muudab laua hästi käsitletavaks. Laminaat on vastupidav kriimustustele ja niiskusele ning seda on lihtne puhastada. Valge ja must lauaplaat on siledad ning tänu sellele ei jää plaadile selgelt nähtavaid sõrmejägli. Eksklusiivne kontorimööbli seeria Modulus on disainitud ja toodetud AJ-i enda poolt. Rohkelt erinevaid hoiustamise lahendusi ning värvivalikuid võimaldavad teil luua lõpptulemuse, mis vastab just teie individuaalsetele soovidele - olenemata sellest, kas tegu on väikese kodukontori või suure avatud bürooga. Modulus sarja mööbel on disainitud vastavalt moodulite põhimõttele, mis tähendab, et iga element sobitub ideaalselt kokku ülejäänud kollektsiooniga. Tänu sellele on väga lihtne tellida mööblit juurde, kui teie ettevõte kasvab. Tänu sellele näeb teie kontor just selline välja, nagu ette kujutasite!


Martin Helme kinnitab: Auvere jaam alustab taas tööd selle nädala lõpust - ÄRILEHT\nMartin Helme (keskel)\nKuna plaanitust pikemaks veninud Auvere elektrijaama garantiihooldus mõjutas negatiivselt Eesti Energia kolmanda kvartali majandustulemust, soovis rahandusminister Martin Helme saada täna Auveres ülevaadet tööde hetkeseisust. Praeguste plaanide kohaselt peaks Auvere jaam taas tööd alustama selle nädala lõpust.\n„Kohtumisel kinnitasid peatöövõtja General Electricu esindajad, et hooldustööd on lõppenud ning elektrijaam alustab taas tööd selle nädala lõpus,“ ütles Eesti Energia üldkoosolekut esindav rahandusminister Martin Helme pärast täna Auveres toimunud kohtumist ettevõtte juhtkonna, ametiühingute ning Auvere elektrijaama ehitanud General Electricu esindajatega.\nMinistri hinnangul on Eestile jätkuvalt oluline säilitada energiasõltumatust tagav juhitav tootmisvõimsus. „Auvere jaam on meie energiajulgeoleku seisukohalt oluline, sest suudab põlevkivist ja taastuvatest allikatest toota elektrit mahus, mis katab üle veerandi Eesti elektritarbimisest ja seda hoolimata sellest, kas päike paistab või tuul puhub,“ põhjendas Helme.\nMai keskpaigas välise soojusvaheti lekete tõttu seisatud Auvere 300-megavatise võimsusega elektrijaam on Eesti Energia kõige efektiivsem ja konkurentsivõimelisem juhitav elektrijaam, mis on võimeline andma aastas 2,2 teravatt-tundi elektrit võrku.\nHelme kohtus ka Eesti Energia ametiühingute esindajatega ning sai ülevaate, et ettevõetud ümberkorraldused on läbi viidud plaanipäraselt. Kõikide lahkuvate inimeste abistamiseks teeb Eesti Energia aktiivset koostööd Töötukassa ja haridusasutustega. Suuremaid koondamisi Eesti Energia juhtide kinnitusel lähitulevikus ette näha pole.\nRahandusminister külastas tänasel Ida-Virumaa väljasõidul ka Narva piiripunkti, kohtus maksu- ja tolliameti esindajatega ning tutvus tolliametnike töökorraldusega.\nEesti Energia juht elektrikatkestuste likvideerimisele kulunud ajast: sellist droonivõimekust, millega saaks kõiki Lõuna-Eesti liine korraga kontrollida, meil ei ole (68) 31.10.2019\nÜlikalli Auvere jaama remont venib veelgi pikemaks (18) 09.10.2019\nEesti Energia juhatuse esimees Hando Sutter: põlevkivil põhinev suurtootmine välja ei sure (11) 18.09.2019\nEesti Energia avaldas Ida-Virumaad raputava masskoondamise numbrid (143) 03.09.2019


Irina P. – Otsivad tööpakkumisi lemmikloomahoidjatele – Pere24.ee\nTere, ma olen Irina olen 13-aastane. Otsin suveks osalise tööajaga tööd. Mul on hea meel koertega jalutada. Kogemus oli aeg-ajalt jalutamas sõbranna koertega ja minu koeratega. Kui teil pole võimalust oma koertega jalutada, aitan hea meelega.\nTöötasu: 5-20 € tunnis\nInstitutsioon: Haabneeme kool


Vihm on tänavust viljasaaki mõjutanud erinevalt - Põllumajandusuudised\nAutorid: Põllumajandus.ee , põllumajandus.ee • 6. september 2016\nVihm on tänavust viljasaaki mõjutanud erinevalt\nKevadine põud ning augustikuu tugevad, sagedased sajud on mõne põllumehe viljasaagi täielikult rikkunud, teise põlluharija oma aga mitte oluliselt.\nMõned põllumehed on praeguseks välja öelnud, et selle aasta viljasaak jääb alla igasugust arvestust. Viljakoristuse päevi on just viimase kuu jooksul olnud vähevõitu, need üksikud päevad tähendasid põllumeestele pikki tööpäevi, kirjutab ajaleht Raplamaa Sõnumid.\nKäru valla Kädva küla põllumees Tarmo Vest ütles, et viljasaagist pole üldse mõtet rääkidagi, sest seda lihtsalt ei ole. Osa talivilja jäigi mehel põllule, sest suure niiskusega olid terad kasvama hakanud, mistõttu tuli osa põllumaast lihtsalt üle niita. Suvivilja saab Vesti sõnul veel õnneks koristada, kuid iga vihmane päev võtab jälle ühe tööpäeva vähemaks. Suvi on tema sõnul olnud juba kevadest saadik ebasoodne ning paljuski jäädi lootma lubatud soojale ja ilusale augustile. Kuid august on olnud kõike muud kui ilus.Väheste kuivade ilmadega on ta enda sõnul rakkes hommikust öötundideni, et võimalikult suur kogus saaki ikka kätte saada. Kokku oli Vestil saak vaja koristada umbes 330 hektari suuruselt pinnalt. 70 hektarit on ta oma sõnul juba maha kandnud ja lihtsalt üle niitnud. Suviviljadest on veel maas 120 hektarit kaera, tatart, mille koristamiseks oodatakse kuiva ilma. Selline kehv vilja-aasta mõjub põllumehele üsnagi laastavalt. Vesti sõnul tal küll õnneks loomi ei ole, aga kitsamalt tuleb edaspidi läbi ajada sellegipoolest.Ära tuleb jätta soovitud investeeringud ning võib-olla lausa loobuda mõnest põllutöömasinast..Loe pikemalt 31. augusti Raplamaa Sõnumitest


Vanamees ja meri – inimene ja tema hing – Andres Soosaare veeb\nBy AS 27/06/2015\nEvelin rääkis talvel kord, et talle pakutakse võimalust produtseerida “Vanamees ja meri” lugu teatris. Olime muidugi õhinal plaani poolt, kuid ei teadnud midagi sellest, kuidas kuulus lugu pidi teatritükiks saama. Ma ise ei olnud teksti üldse lugenud ja ajasin oma jutte suuresti kirjaniku ja tema loo üleüldisest tuntusest lähtuvalt. Jah, kunagi väga ammu näidati nõukogude kesktelevisioonis üht seriaali Hemingway keerukast elust ning sealt oli siiani jäänud mällu mingi äng tema elu suhtes, samuti suures koguses viimaseni lühikeseks teritatud pliiatsijuppe. Aga juuni alguseks oligi etendus valmis saanud, mul romaan innukalt ja väga hea muljega läbi loetud ning eile oli ka meil võimalus etendust oma silmaga kaeda. Et lehed olid etendusest kirjutanud õige vastuoluliselt ja ebalevalt, s.h kurtnud, et näitlejad ei räägi etenduses ning üldse raske on toimuvast aru saada, siis olid etenduse eel meilgi ootused omal moel kõhklevad. Olgu siinkohal kohe kogetu lõppdiagnoosiks öeldud, et toimunu jättis igati positiivse mulje, kuid vähemalt loo enda teadmine on tegijate taotluste mõistmiseks igal juhul vajalik. Küllap oleks veel parem, kui teataks ka isiksuse psühholoogia põhitõdesid


Kuidas kriimust arvutiekraanil parandada - Arvutid\nPõhiline / Arvutid /Kuidas kriimust arvutiekraanil parandada\nKriimustatud arvutiekraan? Sind kriimustama arvuti monitor või LCD-teleri ekraan võib olla tüütu ja väga märgatav. Arvuti ekraanil olev kriimustus tundub veelgi hullem ja paremini nähtav, kui taust on valge. Kuidas saaksite selle suure kriimu kaduma panna? Allpool on mõned näpunäited, mis kustutavad kriimustuse täielikult ja muudavad selle nähtamatuks. Ekraani parandamiseks ei pea te isegi midagi ostma minema. Ekraani parandamiseks vajalikud asjad on juba teie kodus.\nArvuti ekraan on kriimustatud - kuidas seda parandada\nKUIDAS ARVUTI VÕI teleriekraanilt kerged kriimud eemaldada?\nTeie arvuti ekraanil oleva väga kerge kriimustuse saab eemaldada a-ga pliiatsi kustutuskumm ja kergelt hõõrudes.\nTeine toode, mida saate kerge kriimustuse jaoks kasutada, on alkoholi hõõrumine . Lisage väike kogus vatitupsule ja hõõruge kriimustust õrnalt, kuni see kaob.\nkiireim viis kuivatada riideid\nTeie arvuti ekraani sügava kriimustuse saab eemaldada või parandada, kasutades ainet, mis võib sügavalt kriimustada ja selle kaduda.\nKUIDAS ARVUTI VÕI teleriekraanilt sügavaid kriipe eemaldada?\nPühkige ekraan puuvillase või mikrokiudlapiga.\nHankige mõni kätevesi või vaseliin ja lisage see vatitupsule või sõrmele.\nLükake käsivedelik või vaseliin ettevaatlikult otse kriimustusse.\nKasutage kriipsu „täitmiseks“ nii palju kui vaja.\nLase tarretisel või kreemil mõni minut kriimustada.\nMõne minuti pärast kasutage lappi ja pühkige kreem või želee õrnalt minema.\nÄrge pühkige liiga suure survega, kuna soovite osa ainest kriimustada.\nVajadusel korrake, kuni kriimustus on kadunud.\nSeda ekraani kriimustuste parandamise meetodit saab kasutada kõigil Arvutiekraanid , DLP ekraanid , Lameekraaniga televiisorid , LCD monitorid , Sülearvuti ekraanid , LED-ekraanid , Plasmaekraanid ja veel.\nmiks mu xbox üks x ise välja lülitub\nMÄRGE: Kui teil on ekraanil või kuvaril kriimustus, mida ei saa ülaltoodud meetodite abil eemaldada, võite proovida mõnda erinevat kriimustuste eemaldajat.\nEsimesel tootel on näidatud parimad tulemused kriimustuste eemaldamisel ekraanidel. Seda nimetatakse NOVUS plastist poolakakomplekt . See kriimustuste komplekt sisaldab 3 erinevat ühendit kriimustuste parandamiseks. Toote pilt on allpool ...\nNOVUS plastist poolakakomplekt - ARVUTIKRAANI KRAAPIDE EEMALDAMISKOMPLEKT\nMobiiltelefoni ekraanid ja isiklikud mänguseadmed.\nCD-d, DVD-d, videomänguplaate, LP-sid.\nPlasmatelerite, LCD-telerite, LED-telerite ja arvutimonitoride kärpimine ja ekraanid.\nTeist toodet nimetatakse Displex Display Polish . See kriimustuste parandamise komplekt on valmistatud Saksamaal ja on tõestatud, et see eemaldab ekraanil väiksemad kriimustused, kui seda õigesti kasutada. Toote pilt on allpool ...\nkuidas kenmore'i kuivati taimerit kontrollida\nEemaldage ekraanil olevad väikesed kriimustused rakendusega Displex Display Polish\nTelefoniekraanid ja personaalsed pihuseadmed.\nCD-d, DVD-d, videomänguplaadid.\nLED-telerid, plasmatelerid, LCD-telerid ja arvuti ekraanimonitorid.\nKui teil on arvuti ekraanil või teleriekraanil mõni kriimustus, mida te ei saa parandada ega eemaldada, andke meile sellest teada ja küsige allpool oma küsimus ning me aitame teil leida lahenduse mis tahes tüüpi ekraanil kriimustuste kõrvaldamiseks.\nkuidas töötab nõudepesumasina seebidosaator\nkuidas saada internetti Samsungi nutiteleris\nelement tv ütleb, et käivita automaatne skannimine\ncomcast-kaablikarbi hind kuus\nkuidas kingi uuesti kokku liimida


HAMA Autotarvikud - priginaaltooted meie online kataloogis\nLeidke parimad populaarsete HAMA autovaruosade diilid\nHAMA Auto audio tarvikud\nMiks peaksite ostma HAMA`i autotooteid?\nKlientide hinnang: 4.1/5 Suurepärane HAMA`i toodete hinna/kvaliteedi suhe võimaldab teil märkimisväärselt raha kokku hoida ja oma autot parandada.\nTurvaline tellimine 200 päeva jooksul Ärge enam kahelge internetist ostmisel! Kasutage Turvalise Ostmise lisavõimelust, kui tellite HAMA`i asendusosi, saate oma tellimuse tagastada 200 päeva jooksul alates ostu sooritamise kuupäevast.\nParima hinna garantii Soovite kokku hoida? Otsite parimaid hindu HAMA`i toodetele? Sellisel juhul vaadake meie pakkumisi ja veenduge ise, et selle brändi varuosade ja tarvikute hinnad on suurepärased.\nHAMA Online Autotarvikud kataloog\nElektrisüsteem: varuosade kataloog HAMA`lt\nSalongitarvikud: varuosade kataloog HAMA`lt\nKlientide arvustused HAMA`i autovaruosade & toodete kohta\n4.1 Parima hinnanguga 13 kliendi arvates\n5 tähega 3\nJätke arvustus varem ostetud HAMA`i varuosade kohta\nParimad HAMA toodete pakkumised\nOtsite soodsaid asendusosasid oma autole parandus või hooldustöödeks? Ostke originaalseid HAMA tooteid meie poest ja säästke kuni 19%\nHAMA Essential Line Telefoni autolaadija\nArtikli number: 173618\nVäljundvoolutugevus (A): 3\nInstallatsioonipinge (V): 12-24\nÜhendused / Pistikud: USB type-C\nTooteliin: Essential Line\nPingehüpe kaitse: jah\nTootjapoolne soovitatud hind28,23 €\nMeie hind 22,87 €\nArtikli number: 45616\nTootjapoolne soovitatud hind54,13 €\nHAMA Telefoni autolaadija\nArtikli number: 14197\nInstallatsioonipinge (V): 12, 2\nTootjapoolne soovitatud hind14,31 €\nMeie hind 11,59 €


Traditsioonilist vastlapäevatoitu | Kambja Valla Sõnumid\nElu Traditsioonilist vastlapäevatoitu\nFoto: Frugan (cc)\nVastlapäev on alati veebruari-märtsikuu esimesel noorkuu teisipäeval. Selleks ajaks olid talvised lihad söödud, järgi olid jäänud vaid seajalad. Sealt tulebki traditsioon keeta vastlatoiduks seajalgu ja seajalgadega oasuppi. Vastlakuklid on uuema aja maius. Eriti on uus lisandite – moosi, martsipani, šokolaadi, karamelli… lisamine – tulemus pole paraku meie traditsiooniline vastlakukkel.\nTänapäevalgi süüakse vastlapäeval keedetud seajalgu, oasuppi ja vastlakukleid. Kui oasuppi ei saa teha, tehakse hernesuppi, samuti asendatakse seajalgu suitsulihaga. Supi keetmiseks on soovitav seajalad eelmisel päeval ära keeta.\nTõrvandi Peomaja oasupi retsept\n1 keskmine suitsukoot,\n500-600 g põldube,\n75 g sibulat,\n3-4 l vett.\nVõib lisada 100-150 g odrakruupe, kuid ei pea. Maitsestamiseks soola, pipart, maitserohelist (rohelist sibulat, tilli ja peterselli). Juhul, kui on keedetud suitsukooti või seajalgu, siis võib veerandik osa veest olla seajalgade keeduvedelik, tuleb tummisem tulemus.\nSuitsukoot pannakse keema koos eelnevalt pestud ja kupatatud ubadega; juhul, kui supi sisse pannakse kruupe, siis kruubid ka. Porgand ja sibul kuubistatakse ja praetakse pannil läbi. Kui oad on peaaegu pehmed, võetakse suitsukoot leeme seest välja, eemaldatakse sellelt liha ja tükeldatakse ära. Nüüd tuleb keeduleemele lisada liha ja köögiviljad ning maitsestada.\nTõrvandi Pagari traditsioonilise vastlakukli koostis:\nkohapeal valmistatud pärmitainast kohapeal küpsetatud kukkel,\nmõnusasti vahule löödud Nopri talumeiereist pärit vahukoor,\npeale tublisti tuhksuhkrut.\nVastlakukleid saab tellida Tõrvandis Talevi poest või telefonil 741 5487.\nKirjutas ja toitu valmistab\nEelmineJaanuarikuu toredad kohtumised Aarikel\nJärgmineEsimesed võistlused Reola krossihallis edukalt läbi viidud


Liimitest “Sõitmine”: valige parim kahepoolne teip | Artiklid 2020\nLiimitest “Sõitmine”: valige parim kahepoolne teip\nKui te ei suuda midagi lindiga parandada, on teil natuke linti.\nSeotud materjalid Keermelukkude kontrollimine: kumba valida?\nAlgselt ostetud proovidel olid erinevad geomeetrilised parameetrid. Kontrollimiseks lõikasime neist välja võrdsed ringid - ja nende abil kinnitasime ettevalmistatud plastkonksud värvitud lameda metallpinna külge. Jõudu rakendati 30-kraadise nurga all, hinnates liigendi vastupidavust nihkele ja eraldumisele. Lõppude lõpuks ei tööta kleeplint kas puhta vahetuse või puhta pausi jaoks. Tüüpiline näide on esiklaasile liimitud DVR-hoidik. Mõõtmised viidi läbi Megeoni dünamomeetriga jaotusväärtusega 0, 25 N.\nErichKrause lint meeldis meile rohkem kui teised: kõige võimsam „käepide” madala hinnaga vilt. Ühiku hind on aga kõrge: selle raha eest ei saa palju kinni pidada. Kuid kui teil pole palju vaja, võtke see.\nEes on palju tööd, näiteks kleebiste liistud? Pöörake tähelepanu hiina lindile Avioro proffi: omadused on vaid pisut halvemad ja palju odavamad.\nJa veel. Erinevalt tavalisest liimist kleepub kleeplint osadele peaaegu silmapilkselt. Õhuke lint, erinevalt paksust teibist, ei kompenseeri pinna karedust. Tolstoi võib tihedalt oma "maandumiskoha" külge klammerduda, kuid samal ajal suudab ta selle alusel murda. Muide, see on erinevat värvi - valge, must, läbipaistev.\nAviora, Hiina Rahvavabariik Aviora, Hiina Rahvavabariik\nKahepoolne kleeplint vahtpõhjale peeglite paigaldamiseks, 19 mm × 10 m\nHind ~ 290 ₽ Ühiku hind 0, 15 ₽ / cm²\nMusta värvi hiina lint avas oma lõuad jõuga 55 N. See on meie proovi üks kõrgemaid tulemusi.\nAviora proffi, Hiina Rahvavabariik Aviora proffi, Hiina Rahvavabariik\nKahepoolne vahtlint, 19 mm × 25 m\nHind ~ 270 ₽ Ühiku hind 0, 06 ₽ / cm²\nValge alusega lint loovutati jõuga 48 N - see on hea tulemus.\nErichKrause, Saksamaa ErichKrause, Saksamaa\nKahepoolne vahtlint, 1 mm × 15 mm × 2 m\nHind ~ 150 ₽ Ühiku hind 0, 5 ₽ / cm²\nValge aluse lint vabastas liimitud osa ainult pingutusega 66 N. Parim tulemus! Kuid ühiku hind on liiga kõrge.\nFIT 11825, PRC FIT 11825, HRV\nKahepoolne kleeplint, 48 mm × 25 m\nHind ~ 290 ₽ Ühiku hind 0, 02 ₽ / cm²\nLäbipaistev pael loovutati kilogrammi pingutusega 10 N. Üldise tausta taustal on see üks halvimaid tulemusi. Ja hind pole madal.\nScotch, USA Scotch, USA\nKahepoolne lint, 12, 7 mm × 6, 3 m\nHind ~ 150 ₽ Ühiku hind 0, 19 ₽ / cm²\nIlmselge autsaider: läbipaistev lint loovutati jõuga 9, 5 N. Ja seda on ebamugav kasutada: kaitsekihti pole, seetõttu püüab lint kleepuda kätele.\n"Hetke paigaldamine", Saksamaa "Hetke paigaldamine", Saksamaa\nKahepoolne kleeplint, 1, 5 m × 19 mm\nHind ~ 160 ₽ Ühiku hind 0, 56 ₽ / cm²\nSaksa skotilint osutus väga heaks: valge aluse lint talus 55 N jõudu.\n3M 80123, Saksamaa 3M 80123, Saksamaa\nAkrüül kahepoolne kleeplint kohese kleepumisega, 20 mm × 5 m × 1, 1 mm\nHind ~ 950 ₽ Ühiku hind 0, 95 ₽ / cm²\nSaksamaa mustal alusel toode andis ühe parima tulemuse: - 55 N. Kuid hind on lihtsalt kõrvulukustav.


Naftatransiidi kuldaeg möödas\nKuigi transiidiärimehed teenivad naftaveolt endiselt kümneid ja sadu miljoneid kroone, on kuldajad jäädavalt möödas ja konkurents ülitihe.\nNii tegi 2001. aastal üks suuremaid naftatransiidifirmasid, Endel Sifi ja Anatoli Kanajeviga seotud Pakterminal 926 miljonit krooni käivet ja sai 720 miljonit krooni kasumit. 2005. aastal oli ettevõtte käive vähenenud 565 miljoni ja kasum "vaid" 216 miljoni kroonini. Järsu kasumlikkuse languse on läbi teinud ka kunagine suur rahaveski E.O.S.\nNäiteks sobib ka Paldiskis asuv Heiti Hääle ja Tiina Mõisaga seotud Alexela Terminal, mille käive on nelja tegutsemisaastaga neljakordistunud, samas kui kasum on kasvanud kaks korda. Ettevõtte juhi Heiti Hääle sõnul kasvavad konkurents ja kulud pidevalt, siiski näeb ta veel ruumi kasvuks. "Tumedate produktide osa väheneb ja heledate oma kasvab ning meie oleme puhtalt heledate turul," rääkis Hääl.\nTransiidi Assotsiatsiooni tegevjuhi Andrus Kuusmanni sõnul on naftatransiidi vähenemise üheks põhjuseks kindlasti suurenenud konkurents. "Varem oli osa Eesti terminale mõne naftatoote osas peaaegu monopoolses seisus Läänemere idaosas," ütles Kuusmann. "Tänaseks on valminud sadamad Soome lahe idatipus Venemaal, ümber on profileeritud Ventspilsi terminalid."\nLisaks sellele ei teinud Kuusmanni sõnul veel kuus-seitse aastat tagasi Eestis asetsevad terminalid suuri investeeringuid, nüüd aga investeerivad kõik naftatoodetega tegelevad terminalid suuri summasid, mis väljendub samuti majandustulemustes.\n26 miljoni naftatonnini kasvanud transiit sai möödunud aastal veel ühe konkurendi, kui torud avas Vene tööstusgigandi Severstaliga seotud Trendgate, mis suudab mahutada sama palju vedellasti kui Eesti suuremad firmad.\nEttevõttel on plaanis Eesti killustunud ja konkureeriv naftatransiit koondada. Veel tänavu liidetakse Trendgate'iga E.O.S ning uuel aastal võetakse üle Eurodek. Plaan liita Pakterminal esialgu luhtus eestlastest väikeosanike vastuseisu tõttu. Muuga sadama nelja naftaterminali ühendamisel tekiks Eestisse ligi 4 miljardi krooni suuruse varade mahuga ettevõte.