2014: elatustase kasvas, annetused kukkusid - Hea Kodanik\nUudised 2014: elatustase kasvas, annetused kukkusid\n2014: elatustase kasvas, annetused kukkusid\nUrmo Kübar 17. detsember 2015\nEnne aastalõppu jõudsime teha kokkuvõtte 2014. aasta annetustest. Ehkki Eesti majandus kasvas eelmisel aastal pea 3%, vähenesid vabaühendustele tehtud annetused samal ajal rohkem kui kunagi varem. Kui 2013. aastal deklareerisid tulumaksusoodustusega ühingute nimekirja kuuluvad organisatsioonid annetusi 34,9 miljoni, siis läinud aastal 28,3 miljoni euro eest.\nViimase kümne aasta jooksul on annetuste hulk Eestis vähenenud üldse vaid kolmel korral, neist seni enim 2009. ehk masu-aastal, 0,7%.\nSeekordne 19%-ne kukkumine tuli eelkõige suurannetuste kadumisest: kui 2013. aastal deklareeris enam kui poole miljoni euro suuruseid annetusi üheksa organisatsiooni kokku 12,1 miljoni euro eest, siis läinud aastal kuus organisatsiooni kokku 5,6 miljoni euro eest.\nSuurim annetus juriidiliselt isikult oli eelmisel aastal 518 000 eurot, üksikisikult 77 000 eurot. Edukaim annetuste koguja oli SOS Lasteküla, kellele annetati 1,7 miljonit eurot.\nPeab aga meeles pidama, et ses statistikas ei kajastu tulumaksusoodustusega ühingute nimekirja mittekuuluvad annetuste kogujad, mullu näiteks SA Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks ning vähiravifond Kingitud Elu, kellele annetati vastavalt 267 000 ja 122 000 eurot. Nimekirja ei kuulu ka erakonnad, kellele 2014. aastal annetati kokku 1,3 miljonit eurot.\nUmbes 40% vabaühendustele tehtavatest annetustest tuleb anonüümsete kanalite kaudu nagu heategevustelefonid või korjanduskastid, või välismaalt. Ülejäänud summa jaguneb pea võrdselt 2500 siinse ettevõtte ja ligi 59 000 üksikisiku vahel, seejuures on viimaseid aasta varasemaga võrreldes kolmandiku võrra rohkem.\nUmbes kolmandiku võrra on kasvanud ka oma isiklikus tuludeklaratsioonis annetusi kirja pannud inimeste hulk, ent kui nende deklareeritud tulud kasvasid 2014. aastal 27%, siis tehtud annetused oluliselt vähem, 14%. Kõige enam, kokku ligi 3,1 miljonit eurot, deklareerisid annetustena Tallinna elanikud. Suhteliselt kõige rohkem annetajaid elab aga Harjumaal, kus annetusi deklareeris 5,1% elanikest. Võrreldes sissetulekuga annetavad enim Ida-Virumaa elanikud, keskmiselt 1,5% oma tuludest.\nKui annetajaid tuleb juurde, siis annetused muutuvad tillemaks: kui 2013. aastal oli keskmine annetatud summa Eestis ühe annetaja kohta 168 eurot ehk 1,1% tuludest, siis aasta hiljem 146 eurot ehk 1%.\nAnnetajate lisandumist näitab ka novembris avaldatud rahvusvaheline heategevusuuring World Giving Index. Kui mullu oli Eestis küsitlusele eelnenud kuu jooksul heategevuseks annetanud 16% elanikest, siis tänavu 21%. Uuringus osaleva 145 riigi seas oleme sellega siiski alles 92. kohal. Kõige “annetajamad” inimesed elavad Myanmaris (92%), Tais (87%) ja Maltal (78%), lähiriikidest on meist eespool Rootsi (60%), Soome (39%) ja Läti (31%), tagapool aga Leedu (10%) ja Venemaa (9%).\nannetused maakonniti 2014


SALADUS: TUTVUGE VIIE MAAILMA KÕIGE MÜSTILISEMA ETTEVÕTTEGA - MÜSTEERIUMID - 2022\nSaladus: tutvuge viie maailma kõige müstilisema ettevõttega\nKõik on vaadanud filmi või sarja, milles ajaloo suur kaabakas polnud konkreetselt inimene, vaid terve ettevõte või korporatsioon, kes püüdis kasumit, hoolimata sellest, millist kahju see inimkonnale põhjustas.\nHeadeks näideteks on välismaalaste frantsiisiühing Mega Corporation Weyland-Yutani ja filmi "Bladerunner" Tyrelli korporatsioon. Kuid kas olete kunagi mõelnud, et ka reaalses maailmas võib olla selliseid kurjakuulutavaid ettevõtteid?\nAllpool on loetletud 5 ettevõtet, kes ehkki neid ei peeta pahaloomulisteks, kuid nende ümber on kindlasti intriigide õhk, mis võib kõige paranoilisema jääda juuste püsti jätmisel.\nBrasiilia avalikkusele tundmatu, see väike San Franciscos asuv väikeettevõte loob USA armeele raskeveokite nutikaid kaitseprille ja kõrgtehnoloogilisi sukeldumismaske.\n1999. aastal tehnoloogiainkubaatorina asutatud ODG arenes edukalt ainult sõjaliste lepingutega, ilma et oleks kunagi saanud välist rahastamist ja seetõttu oma tooteid ka oma turule ei lastud. Isegi siis on nende kasum astronoomiline.\nAlles nüüd, pärast seda, kui Microsoft maksis ODG mõnede patentide eest 150 miljonit dollarit, otsustas ettevõte investeerida avaturule. Veel 2015. aastal käivitavad nad oma sõjatehnika tsiviilotstarbelise liini, kuid kindlasti mitte samal jõudlustasemel. Ettevõtte asepresidendi Nima Shamsi sõnul asuvad Osterhoudi prillid kuskil Google Glassi ja Oculus Rifti vahel.\n1982. aastal asutatud Renaissance on fondivalitseja, millel on praegu üle 22 miljardi dollari suuruse varade portfell. Ettevõte on kuulus oma nn musta kasti valemite pärast - salajased meetodid ja võrrandid, mida kasutatakse valuuta ja finantsturu kõikumiste ennustamiseks.\nMatemaatikud, statistikud, füüsikud ja muud majanduse eri valdkondadele spetsialiseerunud mõtlejad töötavad välja need hästi hoitud valemid. Kas ettevõtte algoritmid on turu ennustamiseks ja raha teenimiseks tõeline võti või on kõigi nende arvutuste taga veel midagi?\n3. Kentucky praetud kana - KFC\n1930. aastal avas kolonel Harland Sanders oma esimese restorani, kus ta serveeris enda loodud salajase retseptiga maitsestatud kanatükke. Tänapäeval on frantsiisil enam kui 15 000 kauplust kogu maailmas.\nAlgne retsept, milles on kirjas 11 ürti ja vürtsi, mida kuulsa roogi valmistamisel kasutatud, ja mille kolonel ise kirjutas? Seda hoitakse endiselt ettevõtte peakontoris Kentuckys.\n2008. aastal eemaldati see esmakordselt peakontorist, et ettevõte saaks oma turvasüsteemi täiustada. Käsikiri pandi parooliga kohvrisse, mis pandi käeraudadesse turbeeksperdi kätte, kes omakorda lahkus sündmuskohalt soomustatud ja eskortitud autos.\nÜks paar väitis, et leidis retsepti koopia oma keldrist 2001. aastal. Neile esitas restoranikett kohe kohtusse kohtusse kaevamise, kui selgus, et retsept ei vasta originaalile.\n4. Tootsie rullitööstus, Inc.\nWall Street Journal kutsub Tootsie Roll Inc.-i, Ameerika salajase impeeriumi samanimelise kommi valmistajat. Peaaegu 120 aastat tagasi Austria sisserändaja asutatud ettevõtte tehases valmistatakse päevas 64 miljonit ühikut kommi.\nEttevõtte kasumit ei avalikustata kusagil ning selle endist tegevjuhti Melvin Gordonit peeti reaalmaailmaks Willy Wonkaks. Ülendav mees suri 2015. aasta jaanuaris 95-aastaselt pärast ettevõtte juhtimist üle poole sajandi.\nTa ei andnud kunagi intervjuusid, ei esinenud pressikonverentsidel ega pidanud kvartaalseid investorikohtumisi, nagu teevad enamik USA suuremaid ettevõtteid. Juurdepääs Tootsie Rulli tehase sisemusse on rangelt keelatud ja nende sõnul on ainus viis sinna ringkäiguks hüpata üle aia ja hiilida ringi.\n5. Monsanto ettevõte\n1901. aastal asutatud ettevõte Monsanto on rahvusvaheline põllumajandusbiotehnoloogia ja agrokeemiatoodete valdkonnas. Alates õiguskaitseametnike altkäemaksust ja põllumajandustootjate vastu algatatud kohtuprotsessidest patendiõiguse rikkumise eest kuni keskkonna toksilise saastumiseni kuni radioaktiivse raua leidmiseni rasedates toitudes on Monsanto-l pikk, tume ja vastuoluline minevik.\nMitmel pool tähendab ettevõtte nimi ahnust, skandaali, korruptsiooni ja agressiivset poliitikat. 2014. aastal toimusid ettevõtte vastu protestid samaaegselt 52 riigis 436 linnas.\n* Algselt postitatud 21.02.2015.\nBillboardi järgi on 21. sajandi 10 parimat klippi\nNaised on õnnelikumad, kui nende partnerid kannatavad koos nendega\nVaadake täpselt, millal maandumismasin peaaegu teise alla põrkub [video]\nXô, tuvi: São Paulo kirik kasutab lindude hüpnotiseerimiseks plakatit\nSukelduge hämmastava akvaariumi voodisseHot\nTutvuge koletisega krokodilliga, kes hirmutas maad 230 miljonit aastat tagasiHot\nThe Walking Dead: Limited Edition toob 2. hooaja Zombie HeadisseHot\n4cm väike kiviskulptuur võib muuta kunstiajaluguHot\nTiger Woods tabab teist mandrit\nEksperdid annavad juuksehoolduse näpunäiteid sügisel\nKunstnik loob hämmastavaid illustratsioone, kasutades haruldasi objekte\nToodeTeadusKunst / kultuurNASAJet pakkMuusika\nNaiste intiimelu: raseerimine või mitte? Siit küsimus\nKas vesi, mis meil on meie planeedil, on sama, mis Kuu vesi?\nLihtsa vereanalüüsi abil saab kindlaks teha Alzheimeri tõve.\nKüberkuritegusid on Brasiilias pannud toime peamiselt sugulased ja sõbrad


Tõde kaamerate taga! Need kümme paari on filmides kõrvuni armunud, kuid tõsielus hoopiski vaenujalal - Kroonika\nPierce Brosnan ja Teri Hatcher\nFilmides näidatu tundub tihtipeale päriseluga võrreldes liiga ilus, seda eriti romantilistes filmides. Mitmed paarid mõjuvad ekraanidel kui kõrvuni armunud noored, kuid tavaolukorras ei pruugi nende omavaheline suhe just kuigi roosiline olla. Siiski peavad vaenujalal olevad näitlejad oma tunded alla suruma ja hea filmi nimel üksteisega koostööd tegema.\nRanker.com avaldab kümme paari, kes filmis kui teineteisele loodud näivad, kuid päriselus üksteist karvavõrdki ei salli:\nPierce Brosnan ja Teri Hatcher filmist "Igavene homme" ("Tomorrow Never Dies")\nTeri Hatcher tõdeb, et agent 007 jäi pidevalt proovidesse ja võttepäevadele hiljaks, mistõttu naine tihti närvi läks. Samas nendib Hatcher, et ei kohelnud meest ka kuigi hästi. Hatcher selgitab oma tõrelemist sellega, et oli rase ja hommikud olid tema jaoks rasked.\nLeonardo DiCaprio ja Claire Danes filmist "Romeo ja Julia" ("Romeo + Juliet")\nClaire Danes pidas endast vanemat Leonardo DiCapriot toona väga lapsikuks, eriti kuna DiCaprio tegi meeskonna kulul mitmeid kordi halba nalja. DiCaprio aga arvas, et Danes oli liiga pinges ja loomult kinnine. Näitlejad vältisid teineteist täielikult, kui nad kaamerate ees ei olnud.\nRyan Gosling ja Rachel McAdams filmist "Päevaraamat" ("The Notebook")\n"Päevaraamat" ("The Notebook") on üks armastatumaid romantikafilme tänu Ryan Goslingi ja Rachel McAdamsi vahelisele armastusele, mis ekraanidelt lausa õhkab. Siiski ei saa nad päriselus üldse läbi. Isegi filmi direktor, Nick Cassavetes, tunnistab, et näitlejate omavaheline läbisaamine oli kohutav.\nJamie Dornan ja Dakota Johnson filmist "Viiskümmend halli varjundit" ("Fifty Shades of Grey")\nIsegi enne, kui "Viiskümmend halli varjundit" kinoekraanidele jõudis, arvasid fännid, et tegelaste omavaheline side pole piisavalt tugev. Miski nende pilkudes reetis, et olukord kaamerate taga pole kuigi kiita.\nPatrick Swayze ja Jennifer Grey filmist "Räpane tants" ("Dirty Dancing")\nPatrick Swayze vastas näitleja lootustele, seevastu Jennifer Grey käitus vaatamata oma tuntusele küllaltki ebaprofessionaalselt. Swayze kirjeldab oma autobiograafias "The Time of My Life" üksikasjalikult, kuidas tema ja Grey vaheline koostöö üldse ei sujunud.\nTony Curtis ja Marilyn Monroe filmist "Džässis ainult tüdrukud" ("Some Like it Hot")\nKlassikaline romantika, kus Tony Curtis ja Marilyn Monroe näivad perfektse paarina. Tõde on aga see, et Curtis vihkas Monroega koos töötamist, mida näitab Curtise arvamus, et Monroe suudlemine on nagu Hitleri suudlemine. Curtis küll nentis hiljem, et tegi nalja, kuid tõdes siiski, et Monroe suudlemine oli kohutav kogemus.\nWilliam Baldwin ja Sharon Stone filmist "Silver"\nStone lausa nautis Baldwini piinavat kiusamist ja tegi seda igal võimalusel. Räägitakse, et Baldwin kommenteeris naise huuli ja hingeõhkugi: "Peened huuled, normaalne hingeõhk". Stone olevat ükskord Baldwini suudeldes ta keelt hammustanud nii, et Baldwin ei saanud mitu päeva korralikult rääkida.\nAnthony Hopkins ja Shirley MacLaine filmist "A Change of Seasons"\nHopkins on MacLaine kirjeldanud kui kõige talumatu näitlejanna, kellega ta kunagi on koos töötanud. Näitlejate halb suhe võis mõjutada ka filmi lõpptulemust, mis lausa läbikukkunuks tituleeriti.\nLuke Wilson ja Kate Beckinsale filmist "Vacancy"\nWilson olevat mitmel korral pohmellis peaga tööle tulnud ja eelnenud nädalavahetusel mitmete naistega hullanud. Asi läks nii hulluks, et Wilson leidis kord tööle jõudes ainult fotograafi, mitte aga Beckinsale. Naine oli mehele jätnud kirja, et ta oma ridu üksi loeks, sest see olevat mõlemale näitlejale parem.\nRichard Gere ja Debra Winger filmist "Ohvitser ja härrasmees" ("An Officer and a Gentleman")\nVaatamata suurele armastusele ja heale läbisaamisele, mis filmis paistab, ei sallinud näitlejad teineteist üldse. Winger ütles avalikult Gere kohta "telliskivi".\nKultusfilm "Dirty Dancing" saab järje, kaasa teeb ka Jennifer Grey\nDakota Johnson räägib avameelselt depressiooniga karantiini ajal toimetulemisest: maailm o...\nKLÕPS | Ema suust kukkunud! Pierce Brosnan tähistas pojaga kooli lõpetamist\nKLÕPS | Tundmatuseni muutunud! Pikemate juustega ja ilma habemeta Pierce Brosnan jahmatab ...\nEva Mendes selgitab, miks ei ole maailm Ryan Goslingu lapsi näinud: meil on paigas selged ...\nKLÕPS | Vähemalt jääb oma maitsele kindlaks! 46-aastane näitlejanna veetis lõbusalt aega o... (1)\nJessica Simpson väidab, et hoopis teda sooviti filmi "The Notebook" üheks peaosaliseks: na...


Eesti riigipea kohtus Soome presidendi Tarja Haloneniga Postimees - Estonian World Review\nEesti riigipea kohtus Soome presidendi Tarja Haloneniga Postimees\nEesti riigipea sõnul on Eesti ja Soome heade suhete üheks aluseks tihe koostöö Euroopat puudutavates küsimustes. «Naabritena me mõtleme sarnaselt, meie arusaamad paljudes küsimustes kattuvad. See on seda olulisem ajal, kui euroala mitmed riigid on tõsise finantskriisi ees,» ütles president Ilves.\nPresident Ilves tõstatas kohtumisel ka küberjulgeoleku teema. «Selles vallas võiks Eesti, Rootsi ja Soome seljad kokku panna ja Euroopa Liidu siseselt ühiselt asja ajada,» märkis Eesti riigipea.\nPresident Ilves viibib täna Helsingis, et esitleda Eesti Vabariigi saatkonnas ja Soome ühes suurimas raamatupoes Akateeminen Kirjakauppa, oma esseede, artiklite ja kõnede kogumikku «Omalla äänellä» («Sõna jõuga»).


Ei, täna ei toimunud reaalset prkatilist õppetööd, oli kuiv koolitus. Moreeno keskusest Aivar ja Tuuli rääkisid saalitäiele õpsidele alkoholist.Nooh. nagu ma poleks teadnud, mida ma kuulama-vaatama lähen. Kostüümid olid suurepärased. Oleks tahtnud pärast igat lugu jälle uut, aga nägime ainult.“See on parim vahend kumerust sõrme, mida olen proovinud. See aitas mul unustada probleemid ja eemaldada kühm jalgsi. Salli sind.”.Viimane matkapäev tõotas tulla taas pikk, läbida tuli ca 30 km, aga Pireti jalgade seisukord pani natuke muretsema, kas me lõpuni ikka jõuame.Enne Liiva järve hüppamist riivanud Vanapagan suure varba küünega jalgsi matkamiseks, need ehitis- Suure Munamäe vaatetorn. Mis algselt.4 juuli 2017 Kui on raatsimist sokkidesse auk teha, siis võib suure varba kõrvale väikese meie majutuspaik oli peaaegu linna teises otsas luteri kiriku lähedal, ent ent valikus oli ka praetud muna, omlett köögiviljadega ja pannkook .6 sept. 2015 Võõrutamine oli kuidagi iseeneslik, sobis ka Anitale. Muidugi on ka toorained muutunud, kuid muna ja juust olid ennegi olemas, Need kinnituvad peanaha lähedal tugevalt juuksekarva külge. See on põhjus, miks suure osa netiapteegi ostudest moodusta vad Helbe käib praegugi üsna palju jalgsi.Alles oli 4 jaanuar, mil lõikudele ajakirjades ja meediaväljaannetes oli must ka väike lugu (2 suure peavad siin kuue varba maal ilusti kokku.Sealt jalgsi mööda Henryl näiteks turritas vahepeal üks selline taim varba otsas. Ühe okkaga oli varba Clermont-Ferrondi lähedal.Heameel taasnägemise üle oli niivõrd suur, Koopasse saabumiseks tuli ette võtta väike jalgsi matk, Vahepeatused varba tuulutuseks.Eelmisel päeval oli Gert oma varba ujudes vastu kivi ära löönud nii, Linn oli küll suur, kes käisid jalgsi teises lähedal asuvas linnas ning metsas.\nsiis piltlikult oli ta tõesti lähedal, et ta oli hästi suur? juurde- esimene must see oli meil kosk. Sinna pääses jalgsi mööda 45min pikkust.K ja S olid märganus kuskil meie hotelli lähedal mingit , oli valge sõre liiv juba varba all jahe ning vesi et lennuk.Kell õhtupoolikul oli “must to do” list ikka veel prügikastis ja ma mõtlesin, et peaks igaks juhuks ikka vaatama, kas midagi väga olulist äkki tegemata.Aga Tiit Paulus oli mulle suur rõõmus üllatus. Rikkus ja jõudeelu tundusid nii tuttavad ja nii lähedal. kord palav ja kummik hõõrus varba villi.Avastasin üht Akiba paralleeltänavate võrgustikku, sama mille peal oli olnud kahekorruseline Touhou pood ja mis oli erinevalt peatänavast üks paras kolaturg.Peale pildistasmist liikusime edasi lähedal asuvase Tidepools ületamiseks see jalgsi läbida. Vool oli jälle mõnusalt hotellis varba sirgu lasta.R 4 jaan: Mikumi - Mbuyuni - Matassi - Mazombe - Iringa - mägifarm Sao Hilli lähedal, 21 jala suure varba küüned on ära tulemas nii jalgsi kui autoga.Mõtlesin siin, et teen kokkuvõtte viimasest aastast. No teate küll – nagu on kombeks staarblogijatel ja vähem-staarblogijatel. Igaljuhul tuleb välja.Igal haldjal oli pikk lillevars uhkete kellukakannudega, kuhu sisse ta oma tarkused Pasknäär: Istus üks suure kotiga mees mu pesa lähedal lagendikul. PP: Jalgsi mina ei lähe! Suur valik jah: poolik jogurt, kortsus viinerid, kaks muna, kanapuljong ja kassitoit… (läheb voodist välja, lööb varba vastu sokki ära).Muuseum oli suur ja vaatamist seal jätkus, Tagasitee mõtlesime teha samamoodi osaliselt jalgsi Kuna koht oli suht lähedal.Palmetto. Kaunis varahommik Palmetto lahesopis, tuult pole üldse ja vesi on peegelsile. Täna hommikul teatas Andrea, et tal on meeletu ameerika hommikusöögi.\nVabandan teie ees, kes te olete kannatlikult uut postitust oodanud. Viimsed nädalad on olnud hullumeelselt pööraselt ja arulagedalt kiired ning põnevad.(331 m jalgsi) *9.2* Tallinna tuba puhas. saun oli väga hea. köök meeldis Rita saun, hubane ühisruum lauatennise lauaga, vaikne, kesklinnale väga.17 okt. 2013 Kuna Koon oli Tartus, siis ei jäänud ööseks sinna vaid eelistasin 2 päeva järjest rännata Täna nägin unes, kuidas Vinnimaa maja oli Tuumajaam… keldris oli suur bassein Ma ei mäleta, kas me kuhugi teatasime ka, et lähedal-asuvad asulad Eniveis, eile leidsin salaamit. ja muna. ja hapukoort.ka 22512 see 22105 ning 21791 oli 21601 ta 19987 aga 19823 oma 17373 mis 1530 mind 1529 suure 1529 kolme 1528 korral 1520 näha 1505 seega 1503 otse 665 elab 664 kellel 664 kahjuks 663 lähedal 663 arv 662 sõita 662 laps 63 juriidiliselt 63 jooksevad 63 jalgsi 63 iseloomulik 63 isaga 63 inflatsiooni .Raul ja M veedavad need Bangkokis hulkudes, süües toiduturgudel, jalutades väikestel tänavatel, kolades mööda kaubanduskeskusi ja, rauli puhul, püüdes.3 | 2017. 52. Liputoimkond ja üks rühm kandsid Naiskodukaitse talvist pidulikku vormi, teine rühm oli talvises välivormis rakmete, kiivrite ja relvadega.28 apr. 2015 Ja tegelikult kogu Nõukogude Liit oli justkui üks suur okastraadiga Kui oleks kanu siis müüks mune, kümme muna maksab 8 rbl. et teab metsavendade grupi asukohta Loosi lähedal metsas. Lähimasse töökohta mingi jalgsi, tööriistad üle õla, või sõideti sõnnikuvankris, jalad üle vankriääre rippu.Suur Siiditee – see oli karavani- ja K 3 okt: Dzutul-puki klooster – Darchen, ca 13 km jalgsi – Barga kuid Wèináni linna lähedal avanevad.Kell oli viis hommikul ja enamvähem kohal. Autonina vastu merd, peaaegu. Päris mereni ei pääsenud, sest roostik oli kõrge.See kõrge Jumal teeb nii suure sinust lugu, Selle autor oli Puhja kihelkonna köster Käsu Hans, kes sai laulu aine Põhjasõjast. mitmekesisus oli tollal veel tundmatu, aga aerutamine, jalgsi matkamine ja eriti uisutamine talviti Nooreestlaste otsiv vaim avaldus ka rühmitusele lähedal seisva Tammsaare loomingus.„Suhteliselt kesklinna lähedal, vaikne ümbruskond.” aga ka jalgsi on mõnus „ hommikusöök väga hea,suur valik,voodi oli mugav ja linnale vaade.\nJalgsi õnneks ei saa aru, et sest siis kui tema nina taas baasi poole keeras oli suur valge veel väljas Järgmisesse “jõekäär väga lähedal maanteele.Teeme seal kohe mitu tiiru, et kõik kalad ära näha. Eriti tore oli üks suur millega vabalt su suure varba otsast elavad talu lähedal ning ilmselt.Piltidelt isegi meenutab natuke Mehhiko piiri lähedal asuvat Big Bendi mis kühm see tee peal Tegu siis soolakristallidest moodustunud suure.Oli pime, kuid giidi massiivne 4.päev algas hommikuse jalgsi safariga (morning bush walk) et jaanalinnud söövad seemneid ning ründavad oma suure varba.Mac käis kaks päeva järjest Tallinnas. Kuna Koon oli Tartus, siis ei jäänud ööseks sinna vaid eelistasin 2 päeva järjest rännata (õnneks eile oli transport.Praegune aeg, jõuluootuse aeg on heade tegude aeg ja suurlaagri staap otsustas, et pikendab kõige soodsamat võimalust laagrisse registreerumiseks, nii et kõige.Suur ka oli kõhu nõue. varba ärä lei. punan muna hõlma all, kas see viimne unease ju nii lähedal? — kerkutiid jalgsi, jah, nädälän kõrd.Voodi oli tegelikult hästi suur, 180 seega tuleb sutsaki kusagil lähedal ära käia. Õnneks on 20.august nädala Õhtuti seevastu liigun palju jalgsi.peal 13522 varvas varba 4325 väsimus teeb pehme 14505 hagema: kes näeb 7656 susi suur 1616 sutt. 1641 käo muna. 5888 tuvikesi 4516 haug: hända pidi 6089 hännas 873 jõesuus. 2812 kala jalgsi: taevasse minna 2407 lamp: kuu laste 4724 õli ei ole 14634 lähedal: pada nii hele 8191 pandud.Frank Sinatra (Frank Sinatra) An American Legend (See oli väga hea aasta [Frank Sinatra Collection] (Liiga lähedal mugavust-12).2013. aastal esitatud ideed. Home. Ujuvsild. Raadi parki oli 3 aastat aasta tagasi planeeritud Näiteks on väga raske jalgsi liikuda Pikal tänaval Fortuuna.\nsiis võib suure varba kõrvale millest andis aimu lavaga suur saal. Muidu oli see kinnisvara aga aga üsna majaka lähedal.Esimene olümpia oli suur pöördepunkt. Kehvema libisemise korral asetuvad kepid suure varba jagu klambrist tahapoole ja väga hea kui oleks kodu lähedal.Olulisem tähelepanematus oli see, ütlesin, et jah, olen ju juba nii lähedal. Hakati naerma, et minna oli veel 30 km et väikese varba otsas.Väike kokkuvõtlik kirjatükk, oli mõeldud esialgu K A le, kel Portugali reis aprillis ees, kuid ehk kulub kellelegi veel marjaks ära. Väike minupoolne.Raul ja M veedavad need Bangkokis hulkudes, süües toiduturgudel, jalutades väikestel tänavatel, kolades mööda kaubanduskeskusi ja, rauli puhul, püüdes.Minu üllatuseks oli enne Riiat ehitatud pikk jupp uut maanteed selline suur, umbes nelja meetri kõrgune, on silla ületamine jalgsi üsna tõsine ettevõtmine.Eelmisel õhtul Lodži hotelli saabudes üllatas vastuvõtu töötaja meid väga meeldivalt soojade suurte shokolaaditükkidega küpsistega.Kuna kirjutasin kõike seda pool aastat pärast reisi, oli palju asju, mis kirjutamise käigus meelde ei tulnud, või mida ei osanud ühegi kindla päeva juurde.Kast pärast kasti andnud pudelit, kuni kõik kuus olid tühjad ja laud oli suur viis hommikul, ja seal ta jäi kuni lähedal keskpäeval rulood.See mets on Kaali mõisa lähedal ja teda nõndanimetatud Varba sarapikus asub suur hall Kui Tõll kuulda oli saanud, et suur ja vägev vaenlane.Kuid hiljem, kui jalgsi käima hakkasin, Üllatus oli suur, Marina lähedal oli luksuskorter-elamute rajoon.


Ära unusta kala! Miks rasvhapete- ja vitamiinirikas kala praegu toidulaual eriti oluline on? - DELFI Naistekas\n„Nädalas on soovituslik süüa 2-3 portsjonit kala, seega piisab juba 200 grammisest forellifilee portsjonist, et seal peituvad vajalikud rasvad ja toitained täiel määral kätte saada,“ ütleb Heimon Kala tehnoloog Hele Tagaküla. Tehnoloog soovitab lisada hõrgud soolatud forellifilee viilud näiteks vitamiinirohkele salatile või täiendada kalafileega hommikuvõileibasid, et toitainerikkast kalafileest maksimumi võtta.\nKui tuntuim D-vitamiini allikas on päikesevalgus, siis põhjamaiselt pimedas keskkonnas ei saa sellele siiski lootma jääda. Paljude jaoks tuleb aga üllatusena, et toiduainetest sisaldab D-vitamiini enim just kalaliha! Seda tänu sellele, et D-vitamiin on rasvlahustuv — ehk organism suudab kõige efektiivsemalt seda omastada rasvasest toidust. Näiteks mõnesajas grammis forellifilees sisaldub rohkem päikesevitamiini, kui on inimese päevane normkogus, seega ei ole ka toidulisandite manustamine tingimata vajalik, kui toidulaual on piisavalt D-vitamiinirikkaid toite.\nToitumisterapeut avaldab, milliseid toite peaksid sööma, et immuunsüsteem tugevana püsiks (4) 27.03.2020


Külmseadmed – Pakume oma klientidele laia valikut erinevaid külmseadmeid, meil on Itaalias 70 tehast, mida esindame Eestis, kõik tooted tulevad otse tehasest ja on kvaliteetsed. Valime alati välja kauni disainiga tooted ja testime neid enne oma valikusse lisamisel. Tooted püüame alati tarnida kliendile kiirelt ja tema ukse ette.\nKülmkambrite uksed (1)\nKülmkapid rst. teras (6)\nSügavülmkapid rst. teras (1)\nKlaasustega sügavkülmkapid (6)\nPehme jäätisesegud ja pulbrid (2)\nDrop-in külmletid (17)\nSigari kapid (2)\nKülmsahtlikapp toiduainetele (21)\nLauapealsed külmvitriinid (39)\nLauapealsed kuumletid (30)\nNeutraalsed vitriinletid (7)\nSushi külmlettid (1)\nSüvistatavad külmikud (2)\nKülmsahtlikapp jookidele (8)\nVäikesed külmriiulid (6)


Odava päikeseenergia saladus avastati juba 150 aastat tagasi: perovskiit - Forte\nFoto: Wikimedia Commons, kasutaja Rob Lavinsky (iRocks.com)\nArengud päikeseenergia-tehnoloogia tõhustamise vallas on masendavalt aeglased.\nIga päev saab meie koduplaneet pihta röögatu hulga tasuta energiaga, meie aga pole siiamaani leidnud tõeliselt tõhusat viisi selle kogumiseks ja rakendamiseks.\nTeadlased uurivad mitmeid uusi materjale, mille toel päikesepatareide jõudlust tõsta, kuid üks paljutõotavamaid sellistest ühenditest pole konstrueeritud laboratooriumis.\nTegu on hoopis kivimiga. Täpsemalt ühe konkreetse mineraaliga, mida inimkond on tundnud juba üle 150 aasta.\nKüsimuses, kuidas päikeseenergiat paremini rakendada, lähevad spetsialistide arvamused lahku. Mõned peavad parimaks lähenemiseks suure hulga odavamate — ja vähem tõhusate — patareide kasutuselevõttu. Teised usuvad, et tuleviku energiaallikaks on hoopis kallid, aga oluliselt tõhusamad päikesepaneelid.\nKui perovskiidipõhiste päikeseelementide uurimine aga loodetud tulemusi annab, võivad endale võidukalt õlale patsutada kummagi leeri esindajad!\nEsimesed perovskiidiproovid koguti Uurali mäestikus Venemaa keskosas aastal 1839.\nTegemist on tähelepandamatu välimusega kristallilise metallorgaanilise ühendiga, mis suuremas osas koosneb kaltsiumtitanaadist. Toona ei osanud keegi aimata, et ühendil võib olla mingisuguseid märkimisväärselt erilisi omadusi.\nAlles hiljem avastati, et ühend neelab valgust ja võib funktsioneerida pooljuhina. Esmakordselt tuli teadlastele pähe mõte seda päikesepatareides rakendada aastal 2009.\nSuur kaubamaja kütab end külastajatega (7) 20.06.2013\nJärjekordne läbimurre: päikeselennuk, mis lendab üksnes päikeseenergial nii päeval kui ka öösel (14) 05.05.2013\nEhkki toonased esialgsed katsed andsid üsna tagasihoidlikke tulemusi — perovskiitpatareide tõhusus ei ületanud 3,5 protsenti ning nende kasutusaeg osutus üsna lühikeseks —, on tehnoloogiat vahepealsete aastate jooksul oluliselt tõhustatud.\nTraditsioonilistes ränipõhistes päikesepaneelides kasutatakse vähemalt 180 mikromeetri paksuseid materjale. Perovskiitpaneelide paksus ei ületa üht mikromeetrit, kuid need suudavad valgusest kinni püüda sama suure hulga energiat kui ränipaneelid.\nTunnustatud päikeseenergia-teadlane Michael Grätzel on viimastel aastatel põhjalikult nende üliõhukeste perovskiitmaterjalide omadusi uurinud ja konstrueerinud koguni 15-protsendise tõhususmääraga prototüübi.\nTa loodab, et täpsem peenhäälestamine võimaldab tõsta tõhusust 20–25 protsendile: samale tasemele, mida pakuvad praegu laborites arendatavad päikesepatareid.\nPerovskiidipõhise päikeseenergia-tehnoloogia tasuvuse nurgakiviks on materjali odavus — see on peaaegu sõna otseses mõttes odav nagu muld.\nPerovskiidilademeid leidub kõikjal maailmas mitmesugustes geoloogilistes tingimustes. Mineraali viimine pigmendi kujule on suhteliselt lihtne protsess.\nPerovskiitpigment kantakse kihtidena elektrit juhtivale materjalile, mis aitab elektrone kanaldada, kuid valguse käes on ühend ise (tänu pooljuhi-omadustele) elektrilaengu tõhusaks kandjaks.\nUurijad usuvad, et perovskiidipõhiste päikeseelementide tootmine võib olla oluliselt odavam kui ränipatareide masstootmine.\nVõimalik, et selleks piisab vedela pigmendi kandmisest õhukestele kiledele. Perovskiitpigmenti peaks olema võimalik pindadele ka pihustada.\nTõsi, ränipõhiste päikesepatareide hind langeb pidevalt. Välistatud pole võidujooks, milles uudsete tehnoloogiate, nt perovskiitpatareide tootmise laiendamine peab püüdma jõuda ette olemasoleva tehnoloogia hinnalangusest.\nUSA energiaministeeriumi andmetel toodavad praegu kasutatavad päikesepatareid energiat hinnaga 75 USA senti vatt. Fossiilkütustest ammutatava energiavati hinnaks on umbes 50 USA senti.\nKui perovskiitpaneelid neile pandud ootuseid õigustavad, usuvad uurijad, et nende toodetava energia hind ei pruugi kujuneda kõrgemaks kui 10–20 senti vatist.\nPäikeseenergia tootjad kavatsevad anda veerandi Euroopa elektrist


Koduomanikele, kellel on naabrid väga lähedal, on privaatsuse loomine aias prioriteet number üks, sest tihtipeale kaasuvad tiheda asustusega valjud hääled või mitte just kõige kaunimad vaated.\nÕiged taimed õiged kohas\nVäldi invasiivsete liikide istutamist ning ära lase end ümber veenda ka sellel, kui nende kasvatamine tundub meelitavalt lihtne. Invasiivsed liigid kipuvad teisi taimi välja sööma ning vähendavad bioloogilist mitmekesisust. Juhtumid, kus kiire privaatsusefekti nimel on eelistatud kärme kasvuga invasiivset liiki, mis on hakanud halastamatult levima ning hävitanud kohalikud taimed, ei ole kahjuks just harvad. Seetõttu tee vajadusel koostööd maastikukujundajaga või küsi kohalikust puukoolist või taimeaiast soovitusi.\nFOTOD | Raja oma aeda pilkupüüdev veesilm 08.07.2019\nErinevat tüüpi taimed privaatsuse loomiseks\nIgihaljad puud. Igihaljad puud on suurepärased privaatsuse loojad, sest nad varjavad naabreid aastaringselt. Parim valik on igahaljad okaspuud, mille oksad ulatuvad maani. Tiheda varjava seina loomiseks tuleks igihaljad puud istutada sellise vahega, et nende oksad puutuksid vaevu kokku. Samuti on tore kombineerida igihaljaid puid igihaljaste põõsastega, just nagu siintoodud fotol näha.\nNäiteid sobivatest igahaljastest puudest:\n- Hariliku elupuu erinevad sordid. Sihvakamatest kasvavad Eestis kenasti nn püstjas elupuu „Fastigiate“ ja sammaselupuu „Columna“. Ideaalne valik kiireks privaatsuse tekitamiseks on ka levinud hekisort „Brabant“, mis kasvab aastas isegi kuni 30 cm ning sirgub vabalt kasvades kuni 20 meetriseks hiiglaseks. Samas talub „Brabant“ hästi ka pügamist ja püsib tihedana. Toredaid nüansse saab lisada elupuu keravormidega „Tiny Tim“ või „Little Giant“.\n- Omapärase võra ja küljespüsivate käbidega keerdmänd on samuti tore lisand aias. Noores eas on ta suhteliselt kiirekasvuline. Mullastiku ja niiskuse suhtes vähenõudlik.\n- Kanada kuusk ehk valge kuusk. Eriti silmapaistev on kaks korda aastas värvi muutev sort “Rainbow’s End”, mille teine juurdekasv on säravalt kreemikaskollane ja jätab puukesest tillukeste tuledega ehitud jõulupuu mulje.\n- Mägi-ebaküpress „Sungold“ oma kaunilt rippuvate kuldkollaste niitjate võrsetega on uhke lisand igas aias. Mullastiku suhtes vähenõudlik. Sageli arvatakse, et ebaküpressid on meie kliimas kasvatamiseks liiga õrnad, kuid tegelikult ei tasu nende kasvatamist peljata.\nIgihaljad põõsad. Igihaljad põõsad aitavad katta madalamaid pindu. Neid on tore istutada kõrgemakasvuliste puude ette või kasutada neid istumiskohtade või terrassi ääristamiseks.\nIstutamisnõuanded. Nii nagu okaspuude puhul, nii istuta ka igihaljad põõsad selliselt, et nende oksad napilt kokku puutuksid. Nii jääb neil ruumi kasvada ning aja jooksul moodustavad kokkukasvavad oksad kena tiheda võra.\n- Iileks ehk astelpõõsas. Kenade tumeroheliste ja nahkjate lehtede ning uhkete punaste marjadega on näiteks Meserva iileks „Blue Princess“, mis talub hästi ka pügamist („Blue Princess“ on emastaim ja viljub vaid isastaime olemasolul). Talveks tuleks teda meie kliimas katta.\n- Läiklehine mahoonia. Kuni 1 m kõrgune igihaljas põõsas. Lehed tumerohelised ja tugevalt läikivad, ogajalt saagja servaga, kaunid kollased õisikud. Augustis ja septembris küpsevad sinakasmustad vahakirmega kaetud marjad on söödavad. Kuni 60 sentimeetri kõrguse aeglaselt kasvava sordi „Atropurpurea“” lehestik on talvel kaunilt tumepunane.\nHekitaimed. Hekki on kõige lihtsam luua sambakujulise kasvuga puudest või püstise kasvukujuga põõsastest. Hekiks sobivad taimed, mis reageerivad pügamisele tihedamaks muutumisega. Tiheda heki saamiseks istuta taimed vahega, mis on umbkaudu pool nende täiskasvu läbimõõdust.\n- Harilik elupuu\n- Erinevad kukerpuud ja kontpuud\nVastupidavad ronitaimed. Elujõulised ja tugevad ronitaimed levivad nii laiupidi kui kõrgusesse ning moodustavad kiiresti uhke elusa seina. Vali taimedele tugi vastavalt sellele, mil moel su valitud taimed ronivad. On olemas selliseid ronitaimi, mis mässivad oma köitraod ümber tugistruktuuri ja selliseid, mis kinnituvad pinnale tillukeste „iminappadega“. Ronivad taimed kasvavad hea meelega võreseintel ja trosse mööda, pinnale kinnitujad aga sobivad hästi krohvitud aiamüüri kaunistama. Erinevatest ronitaimedest ja nende hooldamisest saad põhjalikumalt lugeda SIIT.\n- Harilik metsviinapuu. Selle kiirekasvulise ronitaime tumeroheline lehestik muutub sügise hakul kaunilt leekivpunaseks. Sügisel valmivad ka väiksed sinised marjad (NB! metsviinapuu marjad on mürgised).\n- Roniv hortensia. Roniv hortensia on tõeline kaunitar ja ronimismeister. Taime kinnitumise eest hoolitsevad lüheldased õhujuured, mis justkui sulandavad ennast aluspinnaga kokku. Suured tumerohelised nahkjad lehed püsivad värskena sügiseni. Kreemikasvalgeid suuri õiekobaraid puhkeb suvi läbi.\nDekoratiivsed kõrrelised. Dekoratiivsed kõrrelised on parimad privaatsuse loojad suvisel ja sügisesel ajal, sest enamasti saavutavad nad täislopsakuse just soojematel kuudel. Istuta kõrrelisi kohtadesse, kus need hästi välja paistavad ning mida sa suvel kõige enam kasutad. Vali võimalikult kõrgekasvulised sordid.\n- Amuuri siidpööris\n- Hiina siidpööris\n- Teravaõiene kastik\nPuude leinavormid. Enamik leinavormidest on spetsiaalselt nii aretatud, et nende oksad kaarduksid allapoole. Kuna leinavormidel on tüüpiliselt väga tihe lehestik, siis on nad suurepärased privaatsuse pakkujad. Puude leinavormid võivad olla päris kallid ning reeglina istutatakse neid soolotaimedena. Arvesta istutades ka seda, et puul oleks ruumi laiutada.\n- Punaselehine leinapöök on kaunis puu, mis jääb aias kohe silma.\n- Euroopa lehis „Pendula“ on toredate allalangevate kasvudega sort. Eelistab päikesepaistelist kasvukohta.\n- Meie kliimas tunneb end eriti hästi leinajalakas, mis moodustab uhke, suure ja kaunite tumeroheliste lehtedega vihmavarju. Sortidest on levinuim „Camperdownii“, mis talub ka varjulist kasvukohta.


Suure-Jaani linn, Suure-Jaani vald ja Olustvere vald andsid alates 2000. aasta aprillikuust ühiselt välja ajalehte Leole.\n2005. aasta oktoobris ühinesid Suure-Jaani linn ning Suure-Jaani, Olustvere ja Vastemõisa vald üheks omavalitsuseks - Suure-Jaani vallaks. 2017. aasta 21. oktoobrist ühinesid Suure-Jaani vald, Kõo vald, Kõpu vald ja Võhma linn Põhja-Sakala vallaks.\nLeht kajastab volikogu ja valitsuse tegemisi, õnnitleme sünnipäevalapsi, anname teada sündidest ja surmadest ning kajastame piirkonnas toimuvat. Põhirõhk on pandud kohalike inimeste tegevuse tutvustamisele.\nAlates 2001. aasta juunikuu lehest (15. numbrist) saab LEOLE lehte lugeda ka võrguversioonina. Kõik lehenumbrid on samas kättesaadavad pdf-dena. VeebiLEOLE ilmub kuu esimesel-teisel tööpäeval. Siin on võimalik avaldada neidki artikleid ja fotosid, mis paberväljaandesse ei mahu. Samuti annab selline ilmumisviis võimaluse lehte lugeda igas Eestimaa paigas, kuid ka Californias, Torontos ja mujalgi.


Kommentaarid - Algab valimismäng „Kõik püüavad konservatiivi” - Eesti Päevaleht\nAlgab valimismäng „Kõik püüavad konservatiivi” - kommentaare 1-16\nRegistreeritud (18) Anonüümne (42)\nTuleb välja, et valdavalt on Eesti valija konservatiiv\nKümned, kui mitte sajad tuhanded noored on lahkunud, Eesti elanikkond on vananenud - on kõigiti loomulik, et konservatiivsemad meeleolud domineerivad.\nJa teed neile laia maailma on sillutanud liberaalid, kes nüüd ootavad, et keegi neid valiks? Naljaninad.\nRuulib minnalaskmine ja uute kutsumine, mitte konservatiivsus. Kui mujal Euroopas rahvas mõtleb immigratsiooni peale, siis meil pole isegi ühtki poliitikut, kes arvutaks uute venekeelsete immigratsiooni tegeliku mahu. Mõni poetab mokaotsast, et statistikaameti järgi tuleb aastas venekeelseid 1000 siia.\nEKRE suurim pluss on see\nEt ta vastandub otseselt Eestis aastatega väljakujunenud jätkusuutmatule eliitsotsialismile.\nEKRE võiks valimisel vähemalt teise koha saada olukorras, kus esimene jääb opsitsiooni.\nEi tea ikka kas tuleb midagi sellist kusagilt välja? Kui aga vaadata eelnevate valimiste tulemusi, siis võib teha järelduse, et meie valija on ... noh, ei ole eriti intelligentne. Kui mitu korda on võimalik reha peale astuda? Tuleb välja, et meil on ikka väga mitu korda võimalik.\nSee on ikka väga rumal konservatiiv, kui läheb valima ja valib kellegi muu kui EKRE esindaja. IRL näiteks pole ju seda, 1990ndatel tegutsenud tuntumad konservatiivid, nagu Eller, Kama, Tarto on poliitikast ammu eemal.\nValin Isamaa või Vabaerakonna, vaatame kes on ringkonnas. Kolhoose tagasi ei taha, nägin neid küll.\nelagu ekre, elagu kolhoosikord. Kui on kord siis olgu kord sest kolhoosikord on ainuõige kord.\nTarto tütar on EKRE- s!\nTänud, tänane päev on olnud väga lõbus...\nSeoses Ekre kongressiga on olnud väga lõbus lugeda Eesti rahvastikukriisist, igasugu anonüümseid nõuandeid rasestumisvastaste vahendite keelamisest jne. ja siis vaadata siin Londonis kõiki neid isasid, kes lükkavad kärusid (ema ei ole kaasas!), 4 last ja isa, isa ja lapsed poes toitu ostmas (kusjuures, isa saab täitsa hästi hakkama ja mitme mudilasega), isa lastega arsti juures jne. Mõnus!\nHahahaha, leidke veel põhjuseid, miks meil ei peaks naistena enda ühiste laste isadele mitte mingeid ootusi olema...\nSu vastus jätab mulje, et oled samasugune äärmus, kes sobiksidki nende meestega ühise laua taha kes nii mõtlevad ja käituvad. See pole ka lahendus, et mehed hakkavad nüüd massiliselt naiste ampluaad ülevõtma , ja kui ei võta oled konservatiiv.\nOh Issand, viimasele kommenteerijale pole mitte midagi öelda...\nVabariigi taastamise aegadel püüdsid kõik olla võimalikult parempoolsed, isegi kui nende programm tegelikult mingite väljamaa sotside pealt maha viksitud oli.\nSajandivahetuse paiku oli moes parempoolse retoorika ja vasakpoolse poliitika abil kaua võimul püsida.\nNüüd on siis käes aeg, kus kõik vägivaldsete uuenduste läbisurujad konservatiivi nime kanda üritavad?\nKonservatiivid kuuluvad Konservatiivsele. Aga nad peavad loomingulise mõtlemisega olema ja NATOst lahkumist taluma. Helme lubas meie suveräänsust suurendada ja esimene samm viib Soome tasemeni. Järgmisi ilmselt ei tule, sest minevikust teame, et me pole kunagi Soomest iseseisvamad olnud ja tuleviku poolelt on teada, millega täieline iseseisvus lõpeb.\nMiks sa valetad! EKRE- s pole keegi kunagi rääkinud, ega kirjutanud, midagi NATO vastu, või väljaastumisest!\nongi valelikud , nad ju libedad .\nSellise"maapealse"(mis iganes sellega mõeldi,jäi minule arusaamatuks)pahna eest ei maksa ükski konservatiiv mitte centigi sest tegemist järjekordse isehakanud politioloogi( mõttetu hämajaga) clickiennustusega,Loll jutt.et enamus Eesti rahvast on konservatiivid.suhu tagasi kui vaadata Riigikogu kooseisu on seal vaevu-vaevu 15% tegelikke konservatiive ja ülejäänud on ikka valitud sallijate/tolerastide/pederastide poolt sotsid ja globalistide/soroslaste poolt reformistid ning peamiselt populistliku ajupesu läbinud kümnendiku eesti pensionäridest ja muulaste häältega slaavilembesed tsentristid.\nMeie rahvas veel mäletab konservatiivset elu okastraadi taga, ega taha seda tagasi.\nKui sa okastraadi taga veedetud aastates midagi konservatiivset näed, oled vist küll asjadest pehmelt öeldes veidi valesti aru saanud. Nojah, Ljonja ajal oli säilitamist küll ja veel aga seda nimetati stagneerumiseks mitte säilitamiseks. Gett joor fäkts raght.\n"Meie rahvas veel mäletab konservatiivset elu okastraadi taga, ega taha seda tagasi."\nKas okastraadi taga käidi ooperis ning joodi portselantassidest kohvi? Millised sonetid olid okastraadi taga kõige populaarsemad? Milliste maailmakuulsate kunstnike maalid rippusid okastraaditaguses muuseumis?\nValdavalt on Eesti valija uskumatult rumal, kuna ta soovib et elu muutuks ja läheks paremaks, aga ise valib lausa idioodi järjekindlusega samu parteisid kes on juba pikalt võimul olnud ja näidanud vaid oma küündimatust. Kui refide etteotsa valida Kallas ehk nöörist tõmmatav nukk, siis saate veel kiiremini vaesuva ja tühjeneva Eesti.\nJa praegune kesksi..t\nrikastab Eestit, nagu mühin?\nJa toob aga Eestlasi venemaalt, nimeks grisha ja vasja.....?\nKui tahate avatust ja niiöelda antikonservatiivsust, siis selle jaoks on olemas väike retsept - vähemalt viiskymmend aastat heaoluyhiskonda. Sellist, mis isegi mittetöötavale inimesele kolmanda maailma kõrgema kesklassi elustandardi kehtestaks. Töötavast iniemsest rääkimata. Kui kõht on täis, meel hea ja peale maksude maksmist ning elamiskulusid jääb raha veel hobideks, reisimiseks ja säästmiseks yle ning on ka suurel määral jõudeagea, siis muutuvad ka inimesed igasugu tobedustele avatumaks. Nii, et kulla progressivistid - pyhendage oma jõud sellele, et konservatiivsed inimesed oleks hästitoidetud, rõõsad ja roosad ja siis on nad ka sallivusideedele avatumad. Nii, et igasugu homoõigustega või illegaalsete immigrantide promomisega tasub siin piirkonnas tegelema hakata alles viiskymmend aastat peale heaoluyhiskonna kättejõudmist. Senikaua võivad ka vähemusiiguste aktivistid oma energia panustada yhiskonna ylesehitamisele ja konservatiivide poputamisele, et nood järeleandlikumaks muutuks.\nNeed ajad on pöördumatult möödas. Sa kirjeldad 60-date aastate USA ühiskonda, aga tööinimesele ei tule iial enam nii head aega tagasi.\nSelles asi ongi -kui tahad progressi, siis pead looma sellised tingimused, et vanad kännud ei viitsi enam uuele vastu hakata, sest kõht on täis ja hea on olla. Veits torisevad, kuid sellega asi ei piirdu. See aga on paraku võimalik vaid heaoluyhsikonnas ja Eestisse tuleb see yhiskond esmalt luua. Kes on kõige suuremad aktivistid paregu? Eks ikka need, kel vaba aega ja raha - Igausgu mariannemikkod ja teised, kes on maksumaksja raha toel heaoluyhiskonda jõudnud.Kui konservatiivid ehk siis rahva enamus heaoluyhiskonda jõuavad, kyll nad siis heatahtlikumaks muutuvad. Selleks aga tuleb väähemusõigused paraku kõrvale jätta ja kõuigepealt tagada enamikule maksimaalne võimalik heaolu ja alles siis vähemuste eest võitlema hakata, meeldib see aktivisitidele või mitte. Tahate muutusi, siis looge enne selleks vajalik pinnas.\nSee skeem töötab alati - isegi Kaprali Aadu tuli võimule tänu sellele, et lubas saksa rahvale Esimese Ilmasõja eelse olukorra taastamist. Enne Esimest Ilmasõda oli nimelt suur vaimustus ja progressiusk ja tolleaegsetes oludes suurim majanduslik heaolu ning ajastu kandis nime le belle epoque. Maakeeli - ilusad ajad. Ja saksmannid tahtsivad neid aegu tagasi.\nÄdalbert, olen kokku puutunud roosade feministidega, kelle abikaasad on mitteroosad ärimehed. Nad rahastavad koduste roosade feministide roosat meelelahutust, sest sellises meelepettes on nende naised õnnelikud. Pealegi teeb kodutööd ära teenija...er...majasokk...er...peaaegu pereliige.\nKas selline feminism on ehtne ja aus? Ei.\nTegemist on naeruväärse teatriga.\nSeriaalis "Homeland" ütlesid CIA onud, et asjadest saab siis aru, kui avastatakse, kust tuleb rahastus. Ma üritan oma elus CIA onude nõuannet järgida. See on kuidagi lihtsam ja selgem kui sogane sõnadevaht.\nKonservatiivsus tähendab eeskätt pereväärtusi.Harmooniline pereelu vajab ühiskonnalt eeskätt aga liberaalseid väärtusi, et püsiksid ka meie perede väärtused.\nEt kodukantslist ka meie lapsed kord jutlusi pidada suudaksid ja tahaksid.\nEks ole ,\nkonservatism ilma libedate vöidukäiguta ei tule köne alla ?\n"Konservatiivsus" Ekre arusaama järgi tähendab enda isoleerimist rahvusvahelisest kogukonnast. Sellel paistab olevat kaugem siht- eraldada Eesti lääneliitlaste toest ja sokutada tagasi idanaabri mõjusfääri. See on nii läbinähtav.\nHiiögav analüüsivõime - lääneliitlaste tugi võib olla kahe teraga mõõk, juhul kui seal ka edaspidi paduislamiseerimine jätkub. Kui juba täna on nt Rootsi kohati sama totalitaarne kui Valgevene siis võib juhtuda, et sündmuste samas suunas arenedes on ennast sellest isoleerimine juba eluliselt oluline.\nisoleerida ennast röövpankadest on rahvale kahjulik ?\nHuvitav, kus kohas on see EKRE põhikirjas kirjas, et just täielik eraldatus on neil kavas , äkki viitsid viidata ?\nSamas ma toon näite, Hollandis keset linna , inimesed ei kasuta kaardinaid, nad on avatud olemisega, eks väike asi aga kas meie oleme valmis selliseks lihtsaks liigutuseks ? Ma arvan, et me olemegi loomult kinnisemad ja ei pea absoluutselt kõike lääne poolt üle võtma aga see, et seda tegevust nimetatakse automaatselt "batja" hõlma alla ronimeseks on puhas demagoogia kuna enam ei osata või ei viitsita põhjalikumalt enam kommenteerida vastuargumente.\nJa no see peade veeremise jutt ,mida kõik saavad aru, et on kujundlik , peetakse meile ahastavaid ja emotsionaalseid loenguid justkui EKRE oleks ISIS juba, terve mõistus on ka ikka olemas.\nValige aga ekre ja kahekümne aasta pärast pole teil enam eestlaste riiki. See Putini lemmikpartei Eestis täidab oma ülesande ja kindlasti.\nKas Ekre on see, kes idaimmigrante sisse veab? Kui see jätkub on siin sajandi lõpuks oblast - see on vääramatu.\nEesti valija on tõesti konservatiivne ja mis veel hullem, lisaks veel parempoolne. Seepärast praagib Bloomberg meid koos teiste baltlastega kaduvaiks rahvasteks. Aga EL ise oma vasakliberaalsete totrustega, mille Macron on ümber nimetanud liberaalseks demokraatiaks, on ise meid sinna pimedusse peletanud. Ka kõik meie eelmised valitsused on teinud pingutusi, et meil ei tekiks heaoluühiskonda ja sundinud targemad pead siit lollidemaalt lahkuma. Nüüd oleme siin siis oma viletsuses ja vaesuses ja ei jõua oma Eurovisiooni laulikule isegi kleiti selga osta. Aga autor on teinud tänuväärse töö, koostamaks Eesti erakondade välimääraja, et valijatel midagi valimistel sassi ei läheks. Aga see töö pole ka päris täiuslik, sest viibides tõejärgse ühiskonna tingimustes, pole ka temal võimalik tõe ja vale vahel vahet teha. Lõpuks on tõde ikka valija silmades, milliseid hoolikalt propagandalahusega üle pestakse.\nEi kao me kuhugi. Meid lihtsalt saab mingi aeg vähem olema, aga ei pole mingit põhjust arvata, et praegused demograafilised trendid on igavikulised. "Valgustatud" lääneeurooplasi aga ootab vältimatu häving: kas vaikne hääbumine neegrite ja araablaste hulka või ka otsene füüsiline likvideerimine, kui nad kord omal maal selgeks vähemuseks jäävad.\nMeie siin Läänemere idakaldal oleme niikuinii kõige "põlisemad" kõigist eurooplastest ning ilmselt jääme me selleks ka tulevikus. Suures osas ilmselt tänu mingile geneetilisele konservatiivsusele, mis eristab meid enesealalhoiuinstinkti kaotanud läänlastest.\nSee EKRE pole mingi konservatiivide erakond vaid padupopulistlik pealisehitus endiste kolhoosnike Rahvaliidule.\nValik pole ju raske! On ainult üks erakond, kes valijaid poliitmaastikul oma otsekohesusega kõnetab. Neid ma valingi.\nKui poleks olnud kolhoosnike,poleks Eesi aja alguses libaeliidil midagi krabada olnud.Krabada oli palju,kolhoosid olid rikkad.\nValige aga neid kes oskavad pangast miljoneid nii pihta panna, et plekkigi külge ei jää siis saate pealtvaatamisega ise ka rikkaks.


«See on tragöödia – nii siis kui ka nüüd.» München ja Krimm ehk Kuidas (mitte) pigistada silma kinni agressiooni ees - Arvamus\n«See on tragöödia – nii siis kui ka nüüd.» München ja Krimm ehk Kuidas (mitte) pigistada silma kinni agressiooni ees\n27. oktoober 2018, 21:01\nSudeedisakslased tervitamas piirkonda sissemarssivaid Saksa vägesid Hitleri-tervitusega. FOTO: Wikimedia Commons\nKõik ajaloolised võrdlused alati lonkavad, ka Krimmi liitmise kõrvutamine Müncheni kokkuleppega. Sellegipoolest on mõlema sündmuse puhul tegemist tragöödiaga, leiab Tšehhi ajaloolane, totalitaarsete režiimide uurimisele pühendunud Pavel Žáček usutluses venekeelsele Vabadusraadiole.\nTšehhoslovakkia president Edvard Beneš äratati üles kella kahe paiku öösel. Kantseleiülem kandis ette, et Suurbritannia ja Prantsusmaa saadikud härrased Newton ja de Laçroix nõuavad, et riigipea nad viivitamata vastu võtaks. Beneš jõudis end vaevu riide panna ja kabinetti minna, kui diplomaadid juba päral olid. Nad tulid teatama, et London ja Pariis soovitavad Saksamaa tingimused vastu võtta, loovutades neile Tšehhoslovakkia riigi piiriäärsed alad. Ühisest sõjategevusest ei saa juttugi olla. «Aga meil on ju ometi teiega liiduleping, mille järgi te olete kohustatud meid aitama!» pöördus president Prantsusmaa saadiku poole. «Ma tean. Aga ajad muutuvad, monsieur le Président,» vastas too vaikselt, ent vankumatult.\nNiisugune nägi nii Beneši mälestuste kui ka stenogrammi põhjal välja vestlus, mis peeti Tšehhoslovakkia riigipea residentsis Praha lossis 22. septembri varahommikul 1938. aastal. Siis mõistis Beneš lõplikult, et abi vastasseisus agressiivse naabriga ei ole tema riigil abi oodata enam kuskilt. Agoonia kestis ent veel terve nädala, kuni kaheksakümne aasta eest ööl vastu 30. septembrit kirjutasid Suurbritannia, Saksamaa, Itaalia ja Prantsusmaa riigijuhid alla Müncheni kokkuleppele, mille kohaselt tuli Tšehhoslovakkia valdavalt etniliste sakslastega asustatud piiriäärsed alad üle anda Suur-Saksa riigile. Tšehhoslovakkia esindajaid läbirääkimistele ei kutsutud, neile anti lihtsalt tulemus teada. Samal ajal esitasid Prahale ultimaatumi Poola ja Ungari valitsus. Esimene nõudis osa Tešini Sileesia üleandmist, mille pärast oli juba 1919.-1920. aastal Tšehhoslovakkiaga sõjajalale sattunud, teine aga Lõuna-Slovakkia ja osa Taga-Karpaatia liidendamist, kus elas ungari etniline vähemus.\nVasakult paremale esireas: Briti peaminister Neville Chamberlain, Prantsuse peaminister Édouard Daladier, Natsi-Saksamaa juht Adolf Hitler ning Itaalia diktaator Benito Mussolini ja välisminister Galeazzo Ciano enne Müncheni kokkuleppele allakirjastmist, mille järgi anti Sudeedimaa Saksamaale. FOTO: Wikimedia Commons\nVastu paljude juhtivate poliitikute ja sõjaväejuhtide arvamust ning kutsumata kokku parlamenti, nagu nägi ette põhiseadus, nõustus president Beneš, keda toetas ka enamik ministreid, Münchenis dikteeritud tingimustega. Sõjaväele anti käsk lahkuda vastupanu osutamata Saksamaale üleantavast piirkonnast. «Oleks kergemeelne viia rahvas sõtta praegu, millal oleme jäänud isolatsiooni,» ütles president tema juurde protestima saabunud kindralitele. Üks neist oli Praha sõjaväeringkonna ülem Sergej Vojcechovský (Sergei Voitsehhovski), endine Vene valgekaartlaste kindral, kes oli asunud teenima Tšehhoslovakkia riiki. Hiljem, juba 1945. aastal, võttis Nõukogude vastuluure SMERŠ ta Prahas kinni ja saatis koos sadade teiste Tšehhoslovakkia kodanikega, kelle seas leidus nii vene, ukraina kui ka mitme muu rahva või piirkonna kunagiste enamlastevastaste liikumiste esindajaid, Siberi vangilaagrisse. Võimule tagasi pääsenud Edvard Beneš ei suutnud – või ka ei tahtnud – millegagi neid oma riigi kodanikke abistada. Veel kolm aastat hiljem korraldati Prahas kommunistlik riigipööre ning Beneš andis sõnakuulelikult võimu üle kompartei juhile Klement Gottwaldile.\nKa kaheksakümmend aastat hiljem peetakse Müncheni kokkulepet ja selle tagajärgi Tšehhi ja Slovakkia ajaloo üheks kõige traagilisemaks ja vastuolulisemaks episoodiks. Vaidlus selle üle, kas Tšehhoslovakkia oleks pidanud vastupanu osutama või mitte, ei leia tõenäoliselt kunagi lõplikku lahendust: oma argumendid on nii president Beneši otsuse pooldajatel kui ka vastastel. Kuid viimastel aastatel on nõndanimetatud Müncheni sobing kerkinud taas kõrgemale puhtajaloolise käsitlusobjekti staatusest. Nimelt tõi Venemaa nelja aasta eest Krimmi liidendades Euroopa poliitilisse praktikasse tagasi mõiste «anneksioon».\nMa usun, et läbi kukkus tuntaval määral kogu Tšehhoslovakkia välispoliitika, selles osas aga, mis puudutab lõpliku otsuse langetamist, ka riigi juhtkond eesotsas Benešiga.\nSellest, mida võib leida ühist München-1938 ja Krimm-2014 vahel, kas tšehhid olid natside okupeeritud Euroopas kõige vaguram rahvas ja kas leidub ajast sõltumatuid retsepte, kuidas agressorile vastu seista, kõneles Vabadusraadioga Tšehhi ajaloolane, totalitaarsete režiimide uurimisele pühendunud Pavel Žáček.\nMüncheni kokkulepe on ammugi läinud ajalukku õpikunäitena agressori lepitamise kohta. Millisest loogikast teie arvates lähtusid lääneriigid, kui läksid välja kokkuleppe sõlmimise peale Adolf Hitleri ja tema liitlase Benito Mussoliniga?\nSuurbritannia ja Prantsusmaa püüdsid aega juurde võita. Oli ilmselge, et neid mõnevõrra vapustas Saksamaa taasrelvastumise kiirus ja otsustavus, millega Hitler asus lammutama Versailles' süsteemi. Vapustas seegi, kui kiiresti ta kehtestas oma riigis totalitaarse diktatuuri, millel oli sõjaks valmistumisel üks oluline eelis, nimelt otsuste langetamise kiirus. Nii et jah, selles võidujooksus aja peale tõid lääneriigid Tšehhoslovakkia ohvriks.\nTraditsiooniline Tšehhi narratiiv sedastab nende sündmuste kohta: «Me tahtsime sõdida, aga sellist võimalust meile ei antud.» Sõjaväe lahinguvalmiduse ja rahva võitlusvaimu tõusu näiteks tuuakse 23. septembri 1938. aasta üldmobilisatsioon. Teiselt poolt on paljud ajaloolased, näiteks Jan Tesař omal ajal kõmu tekitanud raamatus «Müncheni kompleks, kinnitanud, et toonast Tšehhoslovakkia valitsevat eliiti ei saa kuidagi süüst puhtaks pesta, et nad kukkusid igati läbi, olid abitud ja otsustusvõimetud. Kellel teie arvates õigus on?\nMa usun, et läbi kukkus tuntaval määral kogu Tšehhoslovakkia välispoliitika, selles osas aga, mis puudutab lõpliku otsuse langetamist, ka riigi juhtkond eesotsas Benešiga. Riik oli kakskümmend aastat paigutanud suuri vahendeid riigikaitsesse ning teinud võimsaid pingutusi sõjaväe ülesehitamisel, rajanud terve piirikindlustuste liini, Tšehholovvakkia vabariigi sõjavägi oli hästi välja õpetatud ja hästi varustatud. Aga välispoliitiliste vigade ja lääneliitlaste otsuse tõttu tulla vastu Saksamaa nõudmistele ei olnud sellest vähimatki tulu. Sõjavägi ei sõdinud, varustus ja laskemoon läksid lõpuks vastase kätte. Sel olid traagilised tagajärjed: just 1938. aasta kriis provotseeris viimaks Teise maailmasõja, mille tulemusel me läksime 1940. aastate lõpul Nõukogude mõjusfääri ja muutusime Nõukogude Liidu satelliitriigiks.\nTšehhi dokumentaalfilm üldmobilisatsioonist ning poliitilis-diplomaatilisest kriisist 1938. aastal:\nVenemaal võrreldakse üsna sageli Müncheni kokkulepet aasta hiljem Nõukogude Liidu ja Natsi-Saksamaa vahel sõlmitud Molotovi-Ribbentropi paktiga. On see õigustatud? Kas võib öelda, et ehkki mõlemad kokkulepped olid amoraalsed ja tõid ohvriks agressorite naaberriigid, vastavalt siis Tšehhoslovakkia ja Poola, oli neil siiski teatav sõjalis-poliitiline mõte?\nNeid asju tuleb enesestki mõista hinnata omaaegses kontekstis. Lühiajalises plaanis oli loomulikult tegemist Natsi-Saksamaa eduga: Müncheni tulemus oli Tšehhoslovakkia tuntav nõrgenemine ja seejärel juba hävitamine, Moskva tulemus Poola isoleerimine ja järgnev jagamine. Nõukogude poolelt vaadates oli asi lisaalade omandamises Poola arvelt, Nõukogude Liidu piiri nihutamises mitusada kilomeetrit läände. 1941. aasta suvel, Nõukogude-Saksa sõja puhkedes, oli sel oma kindel sõjalis-strateegiline tähtsus. Teiselt poolt tõukasid 1938.-1940. aasta geopoliitilised muutused Kesk- ja Ida-Euroopas maailma ühemõtteliselt sõtta. Lääne demokraatlikud riigid samal ajal, kes tahtsid aega võita, ümber relvastuda ja selleks sõjaks paremini valmis olla, oma sihte ei saavutanud. 1940. aasta mais-juunis näitas seda äärmise selgusega Prantsusmaa kiire ja katastroofiline purustamine. Suurbritannia sattus olukorda, milles pidi terve aasta natse üksinda tagasi lööma.\nNii et seda ei saa öelda, et sõjaväelased ei oleks täitnud omal ajal vabariigile antud tõotust.\nNõukogude Liit püüdis Kesk-Euroopa geopoliitilises muutumises osaleda juba Tšehhoslovakkia kriisi ajal, lubades Praha valitsusele sõjalist abi. Ent Tšehhoslovakkia ja Nõukogude Liidu 1935. aasta lepingu kohaselt oleks sellist abi saanud osutada ainult juhul, kui tšehhe ja slovakke oleks abistanud samuti nende põhiliitlane Prantsusmaa. Seda aga ei juhtunud. Kuidas suhtuvad ajaloolased praegu sellesse episoodi: kas Prahal oleks olnud šanss pääseda tänu Moskvale?\nKui lähtuda kättesaadavatest allikatest, sealhulgas alates 1990. aastate algusest osaliselt avalikustatud Nõukogude arhiivimaterjalidest, võib kinnitada, et see ei olnud tõsiselt mõeldud katse. Puudusid konkreetsed Tšehhoslovakkiale sõjalise abi osutamise plaanid, seda enam, et kahel riigil puudus tookord ühine riigipiir, Poola ja Rumeenia aga ei olnud nõus Nõukogude sõjalisi jõude läbi laskma. Pealegi ei pulbitsenud president Beneši ega Tšehhoslovakkia valitsuse südames sugugi tung muuta oma maa teiseks Hispaaniaks, kus neil aastail oli kodusõda osaliselt kujunenud varisõjaks (proxy war) ühelt poolt Nõukogude Liidu ning teiselt poolt Saksamaa ja Itaalia vahel. Moskva ja Praha vahel puudus samuti vähegi regulaarne luurealane koostöö.\nMida tähendas München Tšehhi ühiskonnale? Oli see šokk, mis mingis mõttes murdis tšehhid? 1939. aasta märtsis ju, kui natsid okupeerisid Tšehhi, Slovakkiale aga anti marioneti staatuses «sõltumatus», vastupanu samuti ei osutatud. Vahetevahel on olnud kuulda umbes selliseid avaldusi, et «tšehhid istusid terve sõja vaikselt ja muudkui neetisid Hitlerile tanke». Kuivõrd väljendub selles tõde, kuivõrd stereotüüp?\nMüncheni-järgsed piirid ei andnud Jäänuk-Tšehhoslovakkiale enam mingeid kaitsevõimalusi. Ning jah, 1939. aasta märtsi järel muutus siinne kaitsetööstus tõepoolest Hitleri impeeriumi sõjamasina osaks. Seda tuleb tunnistada. Tšehhi päritolu tankid osalesid Prantsusmaa purustamises ja Wehrmachti operatsioonides Nõukogude Liidu territooriumil. Tšehhoslovakkia sõjavägi ei sõdinud ja saadeti laiali. Aga on veel üks aspekt: paljud sõjaväelased võtsid juba 1939. aastal osa vastupanu esimesest etapist põrandaaluse organisatsiooni Rahvakaitse (Obrana národa) raames. Okupatsioonivõimu repressioonide käes hukkusid sajad inimesed. Tuhanded suutsid välja murda Prantsusmaale, hiljem Suurbritanniasse, samuti Poola ja seejärel Nõukogude Liitu, osaledes Teises maailmasõjas nii läänerindel kui ka idarindel. Nii et seda ei saa öelda, et sõjaväelased ei oleks täitnud omal ajal vabariigile antud tõotust. Võtmetähtsusega tegur on siin asjaolu, et Tšehhoslovakkia okupeeriti juba enne Teise maailmasõja algust. Aktiivset sõjategevust ei olnud siin päris sõja lõpuni välja, alles 1945. aasta mai algul puhkes Praha ülestõus.\nSudeedimaa Reich'i koosseisu inkorporeerimisele pühendatud postkaart (kaart Natsi-Saksamaast ja sakslastega asustatud aladest Tšehhoslovakkias). FOTO: SCANPIX\nBeneš sõnas Müncheni konverentsi päeval peetud traagilises kõnes ministritele ja kindralitele, et «puhkeb suur Euroopa sõda ja [liitlastel], kes ei taha praegu sõdida koos meiega parimais tingimusis, tuleb võidelda ka meie eest, kui meil enam niisugust võimalust ei ole. Saabub ränkade arvete õiendamise aeg.» Oli ta prohvet? Või oli see tolle hetke aje õigustada omaenda otsusekindluse puudumist, soovimatust astuda sõtta, mis paistis lootusetu?\nVaevalt oleks sellisel juhul nii edukalt õnnestunud Tšehhoslovakkia ühiskonna kommuniseerimine ja sovetiseerimine: patriootliku omakaitse kogemus oleks võinud ellu kutsuda sellised ühiskondlikud-poliitilised jõud, mis natside diktatuuri järel oleks osutanud vastupanu ka uuele, kommunistlikule diktatuurile.\nMilleski oli Benešil loomulikult õigus. Pärast seda, kui lääneriigid olid Tšehhoslovakkia arvel suutnud pisut sõja algust edasi lükata, arenesid sündmused ju täpselt nii, nagu oli kujutanud Tšehhoslovakkia president. Prantsusmaa maksis tõepoolest hiljem tohutut hinda, kui samuti okupeeriti. Suurbritannia vaevu pääses sellest saatusest. Teiselt poolt ei ole Beneši kõnes sõnakestki Tšehhoslovakkia välispoliitika läbikukkumise kohta, mis ju pidanuks kindlustama riigi suveräänsuse ja välise julgeoleku, siduma maa rahvusvaheliste lepingute ja garantiide süsteemiga, nagu see sõdadevahelises Euroopas eksisteeris. Seda ei suudetud teha. Ei suudetud raudkindlalt enda poolele tuua Prantsusmaad: seal kardeti pärast Esimest maailmasõda, kus riik oli kandnud tohutuid kaotusi, hirmsasti uut sõda. Suurbritannia, kui meelde tuletada, otsest liidulepingut Tšehhoslovakkiaga ei sõlminudki, vaid osales kõigis kombinatsioonides kui Prantsusmaa liitlane. Olukord oli tõepoolest traagiline. Kuid mulle tundub, et isegi sellises olukorras oleks Tšehhoslovakkia sõjavägi võinud osutada vastupanu. See oleks avaldanud oma mõju ka sõjajärgsele olukorrale. Vaevalt oleks sellisel juhul nii edukalt õnnestunud Tšehhoslovakkia ühiskonna kommuniseerimine ja sovetiseerimine: patriootliku omakaitse kogemus oleks võinud ellu kutsuda sellised ühiskondlikud-poliitilised jõud, mis natside diktatuuri järel oleks osutanud vastupanu ka uuele, kommunistlikule diktatuurile.\nEksiilist Tšehhoslovakkiasse naasnud president Edvard Beneši vastuvõtt Prahas 16. mail 1945. 5 oktoobril 1938 sundisid sakslased ta tagasi astuma, misjärel suundus ta mõned nädalad hiljem pagulusse Suurbritanniasse. FOTO: SCANPIX\nKrimmi annekteerimist 2014. aastal võrreldakse eriti Ukrainas päris sageli 1938. aasta sügisega, Sudeedimaa ärakiskumisega Tšehhoslovakkia küljest. Kui õigustatud on niisugune võrdlus? Ja kas võiks öelda, et Müncheni päevilt on demokraatlikud riigid siiski midagi õppinud, mõistnud, et agressiivsele tegevusele tuleb vastu astuda, kas või majanduslike ja poliitiliste sanktsioonide abil?\nNagu teada, kõik ajaloolised võrdlused alati lonkavad ja see praegune ei ole selles mõttes mingi erand. Müncheni kokkuleppele allkirja andes said lääneriigid õigupoolest kaasosaliseks suveräänsest riigist, nimelt Tšehhoslovakkiast, ühe tüki äralõikamises ja Natsi-Saksamaale üleandmises. Krimmi korral on tegemist ainult ühe riigi otsuse ja sammudega teise riigi suhtes: Venemaa Ukraina vastu. Seda esiteks. Teiseks lääneriigid 2014. aastal, erinevalt 1938. aastast, ei olnud sugugi nõus selle riigi tegevusega, mis võttis naabrilt territooriumi ära. Nad valisid mittesõjalise, suhteliselt mõõduka reageerimisviisi, aga igal juhul nad reageerisid, mitte ei kiitnud heaks. Teatavat negatiivset mõju Venemaa välispoliitilisele seisundile ja majandusele on sanktsioonid ka avaldanud. Mulle tundub, et tolles olukorras oli see ainuke reaalne viis öelda agressorile «ei». Selge see, et niisugune olukord ei meeldi üldse Ukrainale, sest see võib väga kergesti konflikti lahendamise pikaks ajaks edasi lükata. Selles mõttes ma näen siis paralleeli minevikuga ja võin öelda, et meie, tšehhid, mõistame oma ajaloolise kogemuse põhjal Ukraina olukorda erilise selgusega: osa territooriumi ärakiskumine (mitte ju ainult Krimm, vaid ka osa Ida-Ukrainast), põgenikud, kes on sunnitud kodupaigast lahkuma … See on tragöödia – nii siis kui ka nüüd.


Siuh-viuh – Lauriita\nViimasest sissekandest on juba päris mitu päeva möödas. Üsna palju on juhtunud ka.\nKolmapäeval oli Katre juures väike istumine – vesipiip ja õunakook.\nNeljapäeval oli meil kursusega väike istumine. Kahjuks tuli nii vähe inimesi kohale, aga lõbus oli sellegi poolest. Arstiteaduskonna peol õnnestus mul kellegi peaga vastu vahtimist saada. Istusin hommikul kell viis internetis, külm purk moka peal, et paistetus alla saada. Väga meeleolukas öö. Tervitused Lindale! 😉\nReedel tuli üle elada kaks anatoomia&füsioloogia loengut. Mul see ei õnnestunud. Läksime Lindaga peale esimest loengut ära, chillisime mäkis ja kell 20.00 olime Tallinnas. Tore selle päeva juures oli see, et saime teisipäevased kontrolltööd kätte. Mul õnnestus 10-st võimalikust punktist 10 saada!! woopwoop.\nAndri tuli mulle bussijaama vastu ja läksime Martini juurde, et ta ikka ilusti sõjaväkke saata. Nii kahju, et ta meil juukseid ära lõigata ei lubanud, aga mis seal ikka. Ole tubli, Martin!\nTervis otsustas käest ära minna. Juba kolmapäeval Katre juures tundsin ennast imelikult, külm oli ja kurk valutas. Neljapäeval oli olemine üsna kehv, õnneks oli ainult kaks hommikust loengut ja nii sain ennast päeval turgutada, et õhtul ikka välja saaks. Reedel jõudis nohu tipp-punkti. Sain magama ju hommikul viie paiku ja ärkasin juba üheksa, sest õhk ei käinud läbi. Vastikvastik. Sellepärast ei jaksanudki ma reedestes loengutes lõpuni olla. Olemine oli kehv ja mingist konspekti kirjutamisest polnud juttugi.\nLaupäeva molutasin niisama maha. Vahtisin telekat ja puhkasin. Õhtul istusime ema-isa, venna-marve, tädi ja Andriga meil, vaatasime tobedaid filme ja nautisime rõõmsalt laupäeva õhtut. Vanaema juures käisin ka. Nii mõnus oli lihtsalt vanaema voodis lebotades lobiseda.\nTäna saime Andriga natuke kauem voodis olla. Nii kahju, et meil seda koosolemise aega nii vähe on. Kuna me kella kolmeks Andri vanaisa sünnipäevale jõudma pidime, ei olnudki nagu päeval suurt aega, pakkisin asjad kokku, pidasime vahva sünnipäeva maha ja siis pidin rongile kappama. Olgu veel öeldud, et Andri pere on juba nii minu pere. Ja ma tunnen, et ma olen sinna peresse teretulnud. 🙂\nAga nüüd tuleb jälle reaalsusesse astuda ja uuele nädalale vastu astuda. Õnneks aeg lendab. Ja nelja aasta pärast olen ma ilusaks sündmuseks ideaalses vormis. PS! Keegi võiks mulle seda igapäevaselt meelde tuletada.\nKuna kell on palju ja mul on homme pikk ja väsitav päev, siis on aeg otsad kokku tõmmata ja magama minna.