Piibliõpe Matteuse evangeeliumist\n1. JOOSEP - JUMALA POJA KASUISA 1:18-25 **\n2. KOLM TARKA 2:1-12 **\n3. JEESUS RISTITAKSE 3:13-17 ***\n4. SAATAN KIUSAB JEESUST 4:1-11 ***\n5. MÄEJUTLUSEST 5:21-32 **\n6. ÄRA HÄDALDA EGA MURETSE 6:25-34 **\n7. VALEPROHVETEID 7:15-23 ***\n8. ROOMA OHVITSER 8:5-13 *\n9. MATTEUSE KUTSUMINE 9:9-13 *\n10. PÜSIVUS KANNATUSTES 10:16-31 ***\n11. RÕÕMUSÕNUM VAESTELE 11:1-6 **\n12. KERGE KOOREM 11:28-30 **\n13. TÜHJAD SÕNAD 12:33-37 ***\n14. NISU JA RAIHEIN 13:24-43 ***\n15. PEETRUS KÕNNIB VEE PEAL 14:22-34 *\n16. SUUR HÄDA JA SUUR USK 15:21-28 *\n17. SIIMONAST TEHAKSE KALJU 16:13-23 **\n18. JEESUS MUUTUB JUMALA SARNASEKS 17:1-9 ***\n19. SÜDAMETU SULANE 18:21-35 **\n20. ABIELUST JA VALLASPÕLVEST 19:1-12 ***\n21. VEEL EI OLE LIIGA HILJA! 20:1-16 ***\n22. KUNINGAS RATSUTAB OMA LINNA 21:1-11 **\n23. KUNINGA POJA PULMAD 22:1-14 **\n24. VKES ON SILMAKIRJATSEJA? 23:1-12 ***\n25. TAEVAS JA MAA KAOVAD 24:29-44 ***\n26. KÜMME NEITSIT 25:1-13 ***\n27. TALENDI SAAJAD 25:14-30 ***\n28. KITSED JA LAMBAD 25:31-46 **\n29. PALVEVÕITLUS KETSEMANIS 26:36-46 **\n30. MIKS SA MIND MAHA JÄTSID? 27:33-54 **\n31. HAUA VALVAJAD 27:62-28:15 **\n32. MISJONIKÄSK 28:16-20 ***\n1. JOOSEP - JUMALA POJA KASUISA (Mt 1: 18–25)\nTAUSTAST: Rühmajuht räägib lühidalt Lk 1: 26–38 sündmustest. Moosese seaduse järgi oli kihlus sama siduv kui abielu ja truudusetust kihlusajal karistati kividega surnuksloopimisega. Suguelu tohtis alustada alles abielu sõlmimise järel (5Mo 22).\nTÄHELEPANU: Sulgudes olev küsimus esitatakse vaid siis, kui eelmisele küsimusele ei tule vastust.\n1.\tMillest saame aru, et Joosep tõepoolest arvas, et Maarja on teda petnud (18-19)?\nMis oli teie meelest Joosepile selles olukorras kõige raskem?\nMis te arvate, kas Maarja rääkis Joosepile ingli külaskäigust? Kui ei, siis miks? Kui rääkis, siis miks Joosep teda ei uskunud?\n2.\tMiks Joosep ei tahtnud petmise eest kätte maksta ega kaevanud Maarja peret kohtusse? Seaduse järgi oleks ta võinud seda teha.\nMida võis Joosep tunda Maarja vastu selles olukorras, millest räägivad salmid 18-19?\n3.\tMiks Jumal ei saatnud inglit Joosepi juurde samal päeval, kui ta saatis ingli Maarja juurde (20)? (Miks oli vaja Joosepi armastust läbi katsuda nii rängal viisil?)\n4.\tNeitsist sündimine tähendab seda, et seemnerakk tuli Maarja emakasse väljastpoolt seda maailma. Mille alusel suutis Joosep uskuda neitsist sündimisse, kuigi mitte midagi sarnast ei olnud maailmas kunagi varem juhtunud (20–23)?\nMis meie tekstis osutab sellele, et neitsist sündimine ei ole väljamõeldud lugu?\n5.\tMiks on just neitsist sündimine paljudele (ka teoloogidele) kõige raskemini usutav ristiusu tõde?\nKuidas kuuluvad ühte neitsist sündimine ja jumalaolemus?\n6.\tMiks ei oleks Jeesus võinud päästa oma rahvast pattudest, kui ta oleks olnud vaid Maarja ja Joosepi poeg?\nMõtle ühe patu peale, mida su südametunnistus sulle meelde tuletab. Loe seejärel 21. salm nii, et paned oma nime sõnade “oma rahva” asemele. Kas usud, et see salm on tõde sellisel viisil loetuna?\n7.\tKuidas suutis Joosep hoiduda puutumast oma armsasse Maarjasse, kuigi nad elasid nüüd sama katuse all (25)?\n8.\tArvatavasti pidasid kõik naatsaretlased Joosepit Maarja lapse isaks. Kas arvad, et Joosep üritas puhastada oma mainet enda ja Maarja sugulaste ees?\nMiks Jumal valis just Joosepi ja mitte kellegi teise oma Poja kasuisaks?\nRÕÕMUSÕNUM: Ilmselt jõudis Joosep surra enne, kui Jeesus alustas oma avalikku tegevust. Sellegipoolest teadis ta tähtsaimat asja oma poja kohta: tema tuli päästma oma rahvast – kasuisa kaasa arvatud – nende pattudest.\n2. KOLM TARKA (Mt 2: 1–12)\nTAUSTAST: Paljud juudid olid jäänud Pärsiasse (endisesse Babülooniasse) elama ka pärast Paabeli vangipõlve, mis oli lõppenud 500 aastat varem. Meie teksti targad olid nii astroloogid kui astronoomid ja nende usk erines juutide omast. Pärsia ja Palestiina vahemaa on 1000–1500 km.\n1.\tKui kaua kestis tarkade teekond, kui kaamel kõnnib päevas keskmiselt 30 km?\nMis te arvate, mida mõtlesid sellest reisist tarkade ülemused, naised ja naabrid?\n2.\tMiks tahtsid targad austada juutide kuningat, mitte enda oma?\nMiks tahtsid targad tuua uuele juutide kuningale nii kalleid kingitusi (11)?\n3.\tJuutidel ei olnud oma kuningat olnud juba umbes 600 aastat; Heroodes oli ainult roomlaste vasall. Miks Heroodes ja kogu rahvas ehmusid, kuuldes tarkade juttu (3)?\nMida Heroodes tegelikult uskus (4, 16)? (Mida ta uskus oma võimu – pühakirja – Messia – Jumala plaani kohta?)\n4.\tKust ja kuhu juhatas täht targad, vaadake salme 2 ja 9?\nMiks Jumal ei lasknud tähel juhatada tarku otse Petlemma – miks tuli neil minna Jeruusalemma kaudu? (Miks oli tähtis, et targad puutuksid kokku kirjutatud Jumala sõnaga?)\nMillise “tähe” on Jumal saatnud sinu teele juhatama sind Jeesuse juurde?\n5.\tBabüloonlased olid ehitanud Paabeli torni, röövinud seaduselaeka ja hävitanud templi. Targad olid nende järeltulijad. Miks Jumal juhtis oma vaenlased austama vastsündinud Jeesust kui kuningat?\n6. Miks ei läinud 12 kilomeetri kaugusel elavad jeruusalemlased tarkade kombel Petlemma, kuigi liikus kuulujutte, mille järgi oli seal nende vastsündinud kuningas?\n7. Mis viisil erines uus kuningas kujutluspildist, mis võis tarkadel olla matka alguses (11)?\nMida võime neilt meestelt õppida?\n8.\tTargad andsid Jeesus-lapsele kalleid kingitusi. Mida nad temalt vastukingituseks said?\nMiks kulusid tarkade kingitused Joosepi perele ära (13)?\nMida sina võiksid anda Jeesusele sellel aastal sünnipäevakingiks?\n9.\tMilliseks võis tarkade elu kujuneda, kui nad jõudsid tagasi Pärsia ebajumalateenistuse ja paganauskude keskele?\nRÕÕMUSÕNUM: Jeesust koheldi tema elu jooksul kuningana vaid vähestel juhtudel. Targad teenisid teda tema elu alguses ja Rooma maavalitseja Pilaatus kirjutas selle aunime tema risti peale tema elu lõpus. Jeesus on kuningas, kes sirutab käe ka oma vaenlastele ja võtab nad vastu.\n3. JEESUS RISTITAKSE (Mt 3: 13–17)\nTAUSTAST: Kaks veidi üle 30-aastast meest kohtuvad Jordani jõe kaldal. Tegelikult on nad nõod. Ühel neist on imelikud riided. Jeesus oli selle ajani elanud Galileas, Johannes Juuda kõrbes. Me ei tea, kas need kaks on kunagi varem kohtunud. (Rühmajuht jutustab lühidalt salmide 3: 1–12 sisu.)\n1.\tKuidas erinesid üksteisest nende kahe mehe lapsepõlv ja noorus?\nMiks rahvas ja tollased juhid ei pilganud Johannest?\n2.\tMilline erinevus oli Jeesuse ja teiste ristitavate vahel?\nMiks Johannes ei tahtnud Jeesust ristida?\nMiks Jeesus tahtis lasta end ristida, kuigi Johannese ristimine oli mõeldud ainult patustele?\n3.\tMida tähendavad Jeesuse sõnad 15. salmis?\nRühmajuht loeb Jh 19: 30. Kuidas Jeesus täitis Jumala õigust?\n4.\tMida saame tänasest tekstist teada Jeesuse ja Jumala suhte kohta?\nMida räägib meile tänane tekst Jumala kolmainsusest?\nPüha Vaim oli kogu aeg elanud Jeesuses. Miks ta sai nähtavaks just ristimise hetkel?\n5.\tMiks tahtis Jumal teha kõigile taevast kuuldavaks 17. salmi sõnad?\nTuleta meelde, mis sinu elus on juhtunud viimase kuu jooksul. Kas Jumal võiks 17. salmi sõnu kasutada ka sinu kohta?\n6.\tJohannes ristis inimese alles siis, kui see oli oma patud tunnistanud. Sellepärast kutsutigi tema ristimist meeleparandusristimiseks. Milline erinevus valitseb kristliku ristimise ja Johannese ristimise vahel? (Vt ka Ap 2: 38.)\n7.\tKristliku ristimise hetkel ütleb Jumal ristitavale samad sõnad kui oma Pojale 17. salmis. Mis alusel võib ta patusele inimesele nii ütelda?\n8.\tRühmajuht räägib lühidalt Aabrahami ohvrist (1 Ms 22). 17. salmi sõnad meenutavad Jumala sõnu Aabrahamile 1 Ms 22: 2. Mida ühist on nendel kahel juhtumil: sellel, kuidas Aabraham ohverdas oma poja, ja sellel, kuidas Jumal ohverdas oma Poja?\n4. SAATAN KIUSAB JEESUST (Mt 4: 1–11)\nTAUSTAST: Saatan ahvatles Eevat paradiisis ja pani ta pattu tegema. Samamoodi kiusas ta Jumala rahvast 40-aastase kõrberännaku jooksul ja pani selle üha uuesti patustama. Saatan on ka meist igaüht ahvatlenud patule ja on meidki pannud langema mitmeid kordi. Ka Jeesus pidi pandama proovile, kuna ta oli tõeline inimene ja inimkonna esindaja.\n1.\tKujutle, et veedad poolteist kuud kõrbes midagi söömata, kellegagi kohtumata. Mis võiks sinule olla sellises olukorras kõige raskem?\nMilline võis olla Jeesuse vaimne ja füüsiline seisund 40 paastupäeva järel?\nVõrdle omi kiusatusi Jeesuse kiusatustega. Mille poolest need erinevad?\n2.\tPaljud arvavad, et Püha Vaim juhib inimese üksnes täiuslikku ellu. Miks ta siis viis Jeesuse kõrbe kuradi kiusata (1)?\nMiks viib Püha Vaim ka meid mõnikord olukordadesse, kus kurat saab meid kiusata?\n3.\tEsimene kiusatus puudutab meie põhivajadusi: nälga, janu, seksuaalsust, turvalisuse tarvet jne (3-4). Miks oleks see olnud patt, kui Jeesus oleks paar kivi leivaks muutnud, et saada midagi süüa?\n4.\tKas sina usud, et inimene võib elada ainult Jumala sõnast, kui tema põhivajadused ei ole rahuldatud (4)? Vasta ausalt ja põhjenda oma vastust.\n5.\tTeise kiusatuse aluseks on meie Jumala-suhe (5–7). Mida oleks Jeesus võinud maailmale tõestada, kui ta oleks peale seesugust hüpet ellu jäänud?\nMillisel kujul tuleb teine kiusatus meie ellu?\n6.\tKolmas kiusatus paneb proovile meie Jumalasse uskumise kindluse. Kas saatan räägib 9. salmis tõtt? Põhjendage oma vastuseid.\nMillist kasu oleks see maailmale võinud lühiajaliseltki tuua, kui Jeesus oleks nõustunud saatana pakkumisega?\nMilliseid lühiajalisi eeliseid me võime saada, kui kummardame teisi isandaid ja jumalaid peale elava Jumala?\n7.\tMis oli Jeesuse relvaks võitluses saatana vastu?\nMis on sinu relvaks, kui võitled patu ja kiusatustega?\n8.\tJeesus võitis oma võitluse saatana vastu. Miks pidi ta hiljem kandma karistust, mis on mõeldud kiusatusele järele andnutele?\nMissugune Jumal oleks Jeesus olnud, kui teda ei oleks kiusatud?\nMissugune kristlane sina oleksid, kui sind poleks kiusatud?\nRÕÕMUSÕNUM: Rühmajuht loeb Hb 2: 18.\n5. MÄEJUTLUSEST (Mt 5: 21–32)\nTAUSTAST: Mooses andis Seaduse Siinai mäelt. Jeesus, “uus Mooses”, andis mäejutlusega uue sügavuse vana Seaduse tõlgendamisele.\n1.\tMis on ühist vihal ja mõrval (21-22)?\nKas sind on kunagi kutsutud “lolliks” või “peast segaseks”? Mis tunne sul siis oli?\nKuidas järjepidev “lolliks” kutsumine mõjutab lapse hingeelu?\n2.\tMillise karistuse sina isiklikult määraksid nende pattude eest, millest on räägitud salmides 21-22?\nMillise karistuse määraksid siis, kui on eksitud inimese vastu, keda sa armastad?\n3.\tMiks tuleb enne ära leppida, kui läheme “oma andi altarile viima” (23-24)?\nMiks Jeesust ei huvita, kes on süüdi? Miks ta käsib oma kuulajail astuda esimese sammu leppimise suunas, isegi kui nad ei ole süüdi (23–25)?\nMis juhtuks sinu peres, koolis või tööl, kui hakkaksid tegutsema nii, nagu Jeesus siin õpetab?\n4.\tAga kui Jeesus oleks hoopis öelnud: “Kui su vennal on midagi sinu vastu, siis unusta see, ära mõtle selle peale!” Kas sul oleks kergem täita seda käsku kui seda, mille Jeesus tegelikult andis?\nMis juhtub inimesega, kes ei anna kunagi andeks sellele, kes teda on haavanud?\nKes on see inimene, kellele Jeesus täna paluks sul andeks anda? (Võid vastata vaikselt, mõttes.)\n5.\tMiks peab Jeesus kujutluses tehtud pattu sama halvaks, kui tegelikult sooritatut (27-28)?\nTuleta meelde olukord, kus su silm või käsi meelitas sind pattu tegema. Millisel konkreetsel viisil oleksid siis võinud hoiduda patustamast (29-30)?\n6.\tMida Jeesus tegelikult õpetab abielulahutusest (31-32)? Järgi teksti!\nKujuta ette olukorda, kus abielus olev inimene armub kellessegi kolmandasse. Millist kasu toob see kõigile asjaosalistele, kui ta otsustab järgida Jeesuse käsku?\n7.\tMis on kõige suurem erinevus Jeesuse ja praeguse aja mõtteviisi vahel, kui räägitakse abielust?\n8.\tKuidas seletaksid seda teksti inimesele, kes väidab, et on alati elanud mäejutluse põhimõtete järgi? Aga sellele inimesele, kes on lootust kaotamas, sest ei ole suutud nende käskude järgi elada?\nRÕÕMUSÕNUM: Jeesust karistati kõigil viisidel, mida tänane tekst mainib, alates kohtumõistmisest kuni tulepõrguni. Tema pidi maksma viimse kui sendi sellest võlast, mida meie oleme Jumala ees tema käske rikkudes kasvatanud (vrd salm 26).\n6. ÄRA HÄDALDA EGA MURETSE (Mt 6: 25–34)\nTAUSTAST: “Jumala riigi õiguse” otsimine (33) tähendab täieliku puhtuse taotlemist mõtetes, sõnades ja tegudes. Ainult selline inimene kõlbab Jumalale ja pääseb taevasse.\n1.\tLoetle oma sõnadega need asjad, mille pärast muretsemise Jeesus siin tekstis ära keelab.\nMis Jeesuse poolt mainitud asjadest teeb sulle praegusel hetkel kõige rohkem muret?\nKuidas muutuks sinu elu, kui lakkaksid muretsemast selles tekstis mainitud asjade pärast?\n2.\tMis juhtub perega, mille üks liige kogu aeg muretseb raha, tervise, tuleviku jms pärast?\nKuidas mõjutab muretsemine meie ihulikku tervist?\n3.\tMis on muretsemisel ühist uskmatusega?\nKuidas võiksime vähendada hädaldamist ja sellest põhjustatud uskmatust oma elus?\n4.\tOtsi üles kõik tõotused, mis Jeesus selles tekstis oma jüngritele annab.\nMillist neist tõotustest on sul kõige kergem uskuda? Aga kõige raskem?\n5.\tLoe salmid 31-32. Mis on see asi, mida tunned vajavat praegusel hetkel kõige rohkem? (Võid vastata vaikselt, mõttes.)\nKas sa usud, et sinu Taevane Isa tõepoolest teab, et sa eelpool mainitud asja vajad? Põhjenda oma vastust.\n6.\tMida tähendab “esmalt Jumala riigi otsimine” praktikas (33)?\nMida otsid sina oma elus esmalt, enne muid asju? (Võid vastata vaikselt.)\n7.\tMida tähendab praktikas, et otsime Jumala õigust, mitte iseenda oma (33b)?\nKui oled kogenud, mis tunne on lõpetada oma õiguse taotlemine ja hakata otsima Jumala õigust, siis räägi sellest kogemusest teistele.\n8.\tMida tähendab 34. salm?\nMeenuta sellist aega oma elus, mil muretsesid eriti palju tuleviku pärast. Mida sa oleksid pidanud selles olukorras hädaldamise asemel tegema?\nTundes väga hästi sinu praegust olukorda, ütleb Jeesus sulle ometi salmide 33-34 sõnad. Mida sa talle vastad?\n7. VALEPROHVETEID (Mt 7: 15–23)\nTAUSTAST: Prohveti töö oli kuulutada Jumala sõna oma aja inimestele. Võime sobitada seda teksti kõigi nende kirikuõpetajate ja ilmikutega, kes meile tänapäeval Jumala sõna kuulutavad.\n1.\tProovi leida sellest tekstist võimalikult palju põhjuseid, mille tõttu valeprohveteid on raske õigetest eraldada?\nKas selle teksti järgi tegutsevad valeprohvetid kiriku sees või väljaspool seda?\n2.\tKuidas võib sinu arvates käituda kirikus selline prohvet, kes tegelikult on hunt lambanahas (15)?\nMis sa arvad, kas valeprohvet ise teab, et ta on valeprohvet? Põhjenda oma vastust.\nMis on vili, mille põhjal me võime prohveti üle otsustada (16-20)? Too mõni konkreetne näide.\n3.\tKus esineb tänapäeval selliseid ilminguid, millest räägib 22. salm (ennustamist, kurjade vaimude väljaajamist, vägevaid tegusid)?\nMispärast kritiseerib Jeesus inimesi, kes teevad tema nimel suuri tegusid (23)?\nMillise mõõdupuu järgi peame otsustama nende inimeste üle, kes tänapäeval teevad kristlaskonna keskel imesid?\n4.\tMis on valeprohvetite arust usu peaeesmärk?\nKujuta ette inimest, kes käib vaid “imede koosolekutel”. Mis jääb tema usus vajaka?\n5.\tMilline on valeprohvetite suhtumine pattu (21, 23)?\nMiks valeprohvetid ise ei mõista, et nad on ülekohtutegijad?\n6.\tMillisel eesmärgil ei kasuta valeprohvetid Jeesuse nime?\nRühmajuht loeb Rm 10: 13. Mis vahe on Jeesuse nime kasutamisel ja appihüüdmisel?\n7.\tKuidas õpib Jeesus tundma enda omasid (23)?\nMiks ei tunne Jeesus inimesi, kes on koguni teinud imesid tema nimel?\nKuidas võime täna teada, kas Jeesus tunneb meid kohtupäeval?\n8.\tMida jutlustab õige prohvet patustele, “luuseritele”, parandamatult haigetele jne?\nKelle kohus on tänapäeval hoiatada kristlasi valeprohvetite eest?\nRÕÕMUSÕNUM: Saatan ei saa kunagi olla hunt Jumala Talle riietuses, sest tema ihus ei ole haavaarme. Valeprohvetite suur viga on see, et nad ei tunnista oma patte ega vaja järelikult ka Jeesust Jumala Tallena, ristil surnud vabastajana.\n8. ROOMA OHVITSER (Mt 8: 5–13)\nTAUSTAST: Väeülem tegutses Kapernaumas okupatsioonivägede esindajana. Vägagi tõenäoliselt oli ta tapnud inimesi relvastatud kokkupõrgete käigus ja surmanuhtlusi täide viies. Rooma sõdurite usk oli keisri teenimine. Rühmajuht seletab lühidalt, kes olid Aabraham, Iisak ja Jaakob.\n1.\tMeie teksti väeülem võis olla kuulnud elavast Jumalast oma (juudi rahvusest) teenrilt. Mis võisid olla teised võimalikud põhjused, et ta oli oma teenrisse nii kiindunud (5-6)?\n2.\tJuudid ei käinud tavaliselt võõramaalaste kodudes, sest see tegi nad usulises mõttes ebapuhtaks. Millised põhjused võisid väeülemal veel olla, miks ta tundis, et ei ole väärt Jeesust oma kodus vastu võtma (7-8)?\n3.\tKirjelda väepealiku usku sel ajal, kui ta alles lähenes Jeesusele.\nKas sina usud, et üksainus sõna Jeesuse suust võiks lahendada sinu kõige raskema probleemi (8)?\n4.\tMida ühist oli väepealikul enda meelest Jeesusega (9)?\nKuidas võis väepealik näha Jeesuse nähtamatut armeed, mida keegi teine ei näinud?\nKas usud, et Jeesus võib tänagi saata ühe nähtamatutest inglitest aitama seda inimest, kelle pärast sina oled palvetanud? Põhjenda oma vastust.\n5.\tEvangeeliumid räägivad vaid kahest korrast, kus Jeesus imestas kellegi usu suuruse üle. Mida oli siis nii erilist selle väepealiku usus (8–10)? (Milles seisneb erinevus imesse uskumise ja Jeesuse sõnasse uskumise vahel?)\nKas arvad, et mees ise teadis, et tal on suur usk?\nKui sina oled mõnikord suutnud uskuda Jeesuse sõnasse, enne kui kogesid tema abi, siis räägi sellest kogemusest.\n6.\tSalmides 11-12 annab Jeesus mõista, et muude uskude juurest tulnud paganatel on temasse lihtsam uskuda kui nendel, kes juba tunnevad Piiblit. Millest see võib olla tingitud?\nMillise kriteeriumi järgi otsustatakse, kes pääsevad taevariiki ja kes tõugatakse välja pimedusse (põrgusse)?\n7.\tJumal tõotas anda Messia ja oma maa Aabrahamile, Iisakile ja Jaakobile. Mille poolest meenutab väepealiku usk nende meeste usku?\n8.\tVäepealik ei olnud kohal nägemas, mis tema teenijaga sündis. Millises olukorras võis ta arvata teenija olevat, kui ta koju naasis (13)?\nJeesus ütleb ka sinule 13. salmi sõnad. Mida need täna sulle tähendavad?\nRÕÕMUSÕNUM: Jeesus tõugati Jumala riigist “välja kaugele pimedusse, kus on ulumine ja hammaste kiristamine” (12). Sel viisil hankis ta passi Rooma väepealikule ja ka teistele paganatele, kellel algselt ei olnud mingisugust õigust saada tema riigi kodanikuks.\n9. MATTEUSE KUTSUMINE (Mt 9: 9–13)\nTAUSTAST: Jeesuse ajal oli üheskoos söömine juutidele sõpruse märgiks. Usklikud inimesed pidasid tölnereid endist halvemaks, kuna nood olid sageli rahaasjades ebaausad. Matteust peetakse sellesama evangeeliumi kirjutajaks, mida oleme uurimas.\n1.\tKujuta ette maksukoguja Matteuse argipäeva. Mida head ja mida paha see sisaldas?\nMilline võis olla Matteuse jumalasuhe sellal, kui ta töötas maksukogujana?\nMilliseid sõnu võis Matteus oodata Jeesuse poolt, kui too astus sisse tema “kontorisse”?\n2.\tMiks Jeesus ei küsinud Matteuselt: “Kas sa tahaksid saada minu jüngriks?”?\nMida võis Matteus tunda, kui kuulus õpetaja ja imetegija kutsus teda enda järgijate hulka?\nMiks tahtis Jeesus valida oma jüngrite hulka ka ühe tölneri, ehkki ta teadis, et teda hakatakse seetõttu kritiseerima?\nMiks Jeesus tahtis või tahab teha sinust oma jüngri?\n3.\tMida mõtlesid Matteuse töökaaslased, kui ta lõpetas töö, jättes oma töölauagi koristamata?\nKuidas oli Matteusel julgust loobuda heast töökohast ja regulaarsetest sissetulekutest?\nMis sai Matteus nende asjade asemele, mis ta kaotas, kui hakkas Jeesust järgima?\nJeesus ütleb praegu sullegi võib-olla esimest, võib-olla sajandat korda: “Järgi mind!”. Mida sina talle vastad?\n4.\tKuidas muutus Matteuse naise ja laste elu, kui kogu pere oli usklikuks saanud?\nMiks tahtis Matteus korraldada õhtusöögi Jeesusele ja kutsuda kohale ka oma endised kolleegid (10)?\n5.\tNimeta meie ühiskonnas inimrühmi, kellega “korralikud inimesed” ei taha mingit tegemist teha?\nMiks tahtis Jeesus igasuguste inimestega läbi käia?\n6.\tMida mõtles Jeesus salmidega 12-13?\nKumba nendest kahest rühmast kuulud sina enda arvates: tervete või haigete, õigete või patuste hulka? (Võid vastata vaikselt, mõttes.)\nMõtle selle teksti alusel, miks sinu elus on olnud haigust ja pattu?\nMiks on mõnikord lihtsam Jumalale midagi ohvriks tuua kui osutada ligimestele halastust (13)?\n7.\tMiks Jeesust, “arsti”, pidi haigusega löödama? Miks teda, ainsat õiget, pidi patuste hulka arvatama? (Vrd Js 53: 10–12.)\nRÕÕMUSÕNUM: Jeesus ise oli täiuslik ohver – seetõttu ei oota Jumal meilt enam muud ohvrit kui seda, et kasutame oma elu ligimese teenimiseks.\n10. PÜSIVUS KANNATUSTES (Mt 10:16–31)\n1.\tMil määral kohtab kristlane sinu meelest pilkamist ja vaenu tänapäeva ühiskonnas?\nMille pärast kristlasi tänapäeval kõige rohkem kritiseeritakse?\n2.\tMis saab tavaliselt osaks lammastele huntide keskel (16)?\nMida peab silmas Jeesus, kui ta ütleb, et läkitab oma jüngrid kui lambad huntide keskele?\nKuidas võiksime olla targad nagu maod ja tasased nagu tuvid?\n3.\tMillistes “seaduserikkumistes” Jeesuse jüngreid süüdistatakse, kui neid viiakse kohtu ette (17–22)?\nKui sina teaksid, et sind viiakse usu pärast kohtu ette, kas arvad, et suudaksid mitte ette muretseda, kuidas ennast kaitsta (19-20)?\n4.\tMilline ühiskond paneb pereliikmed üksteisega käituma 21. salmis kirjeldatud viisil?\nMis paneb inimese oma veendumustele kindlaks jääma isegi juhul, kui kõik ülejäänud on teisel seisukohal (22)?\nKuidas arvad end käituvat, sattudes usu pärast tagakiusu alla?\n5.\tKuidas võiks 23. salmi sobitada tänapäevaeluga?\n6.\tMida tähendab jüngritele teadmine, et nende õpetaja on enne neid talunud samasugust tagakiusu (24-25)?\n7.\tKujuta ette kahte inimest tagakiusu keskel: üks on veendunud, et tõde veel ükskord võidab ja vale paljastatakse. Teine ei ole selles sugugi kindel. Missugune erinevus on nende kahe inimese olukorras (26)?\n8.\tProovi leida tekstist võimalikult palju põhjuseid, miks kristlane ei pea kartma tagakiusu (26–31).\nMida peab kristlane tegema ka tagakiusu keskel (27)?\n9.\tKas Jeesus peab 28. salmis silmas Jumalat või kuradit?\nKuidas mõjutab inimese käitumist see, kas ta kardab tagakiusu keskel ainult Jumalat, või ka kuradit?\nMis on 28. salmi põhjal inimelu ainus tõeline õnnetus?\n10.\tJeesus möönab, et vaenlane võib tappa kristlasegi (28). Kuidas siis võime sobitada salme 29–31 märtrite, nt Ristija Johannese eluga?\nMiks ei või tagakius kunagi hävitada tõelist Kristuse kogudust?\nJeesus ütleb täna ka sinule salmide 30-31 sõnad. Mida need tähendavad sulle sinu praeguses elu olukorras?\n12. KERGE KOOREM (Mt 11: 28–30)\nTAUSTAST: Ike tähendab puust seadeldist, mis ühendab kaht härga, kui nad atra või koormat veavad.\n1.\tMillised on levinumad koormad, mida inimesed meie päevil kannavad?\nKujuta ette oma praeguse hetke koormat seljakotina, mida pead seljas tassima. Kui suurim võimalik kott kaaluks sada kilo, siis kui palju sinu oma hetkel kaalub?\n2.\tMille poolest erineb patukoorem raskustest, mida toovad kaasa katsumused? (Kumba on sul raskem kanda: halba südametunnistust või kannatusi?\n3.\tKujuta ette oma elu ilma ühegi koormata. Mis oleksid sellise elu head ja halvad küljed?\n4.\tMilline inimene suudaks sinu meelest sinu koormaid koos sinuga kanda?\nMida see praktikas tähendab, et lähed Jeesuse juurde ja paned oma koorma tema ette?\n5.\tMida mõtleb Jeesus 29. salmiga?\nKas sinu hing on leidnud hingamise? (Võid vastata vaikselt, mõttes.)\nMiks võib ainult alandlik inimene leida hingamise? (Miks paljud kibestuvad, kandes oma koormaid?)\nKuidas saaksime nii tasasteks ja alandlikeks, nagu oli Jeesus?\n6.\tMida mõtleb Jeesus, üteldes, et võtaksime eneste peale tema ikke? (Mis on Jeesuse ike? Kuidas see erineb meie endi koormatest?)\nKuidas muutub meie olukord, kui kanname iket üheskoos Jeesusega?\n7.\tMida mõtleb Jeesus, öeldes et tema ike on hea ja koorem on kerge (30)?\n8.\tMida teevad oma koormatega need inimesed, kes ei taha neid kanda Jeesuse ette?\nMiks ka meie, kristlased, ei kanna alati oma koormaid Jeesuse ette?\n9.\tKui palju võiks sinu koorem saada kergemaks, kui selles ei oleks enam südametunnistuse piina ega sulle kannatusi põhjustanud süüdlaste otsimist?\nKui palju võiks see sinu koormat kergendada, kui suudaksid uskuda, et Jeesus muudab selle heaks kõigile osapooltele?\nRÕÕMUSÕNUM: Rühmajuht loeb Jh 19: 17. Jeesuse rist oli maailma kõige raskem koorem, sest see sisaldas lisaks meie pattudele ka kõik meie koormad ja kannatused.\n13. TÜHJAD SÕNAD (Mt 12: 33–37)\nTAUSTAST: Enne arutluse alustamist meenutage veidi, milliseid sõnu olete läinud nädala jooksul öelnud.\n1.\tMillises olukorras on sul kõige raskem talitseda oma keelt?\nKas on olemas mõni inimene, kellega sa räägiksid teisiti, kui saaksid elu uuesti elada? (Võid vastata ka vaikselt, mõttes.)\n2.\tMiks on Jumala ees meie sõnad sama tähtsad kui meie teod?\nMille poolest meenutavad sõnad puu vilja (33)?\nKuidas võib halb puu muutuda heaks?\nKuidas võib halb inimene muutuda heaks?\n3.\tJeesus kasutab karme sõnu, kutsudes oma kuulajaid “rästikute sooks”. Mida ühist on mürkmaol ja sellel, kes räägib halba (34)?\nMida mõtleb Jeesus lausega: “Suu räägib sellest, millest süda on tulvil” (34)?\nTesti oma südant 34. salmi abil: mida see on täis? (Võid vastata vaikselt.)\n4.\t35. salmis annab Jeesus mõista, et igal inimesel on südames “ladu”. Milliste asjadega inimesed selle ruumi tavaliselt täidavad?\nMõtle, mida räägid Jeesusest või Jeesusele. Mida näitavad sinu sõnad või nende puudumine sinu suhte kohta Vabastajaga?\n5.\tMis on tühjad sõnad (36)?\nMis võiks olla tühjade sõnade vastand?\nMiks me peame kohtupäeval aru andma “tühjadest” sõnadest ja mitte näiteks “halbadest” sõnadest?\nMis juhtuks sinuga viimsel kohtupäeval, kui kohtuotsus tehtaks öeldud sõnade alusel?\n6.\tKas sinu meelest on võimalik pikalt peita teise eest seda, mis on südames? Kas suudad näiteks kõneleda sõbralikult nendega, kelle suhtes süda on täis viha ja kibestumist?\nMida arvad inimesest, kes räägib võimalikult vähe, et ainult mitte öelda tühje sõnu?\n7.\tKui suure tõenäosusega suudad siit alates rakendada seda Jeesuse õpetust?\n8.\tJeesus nimetas kord iseennast viinapuuks ja jüngreid selle oksteks (Jh 15: 1). Kuidas me siis võiksime kanda head vilja, olenemata halva tagavaradest meie südametes?\n14. NISU JA RAIHEIN (Mt 13: 24–30 ja 36–43)\nTAUSTAST: Raihein tähendab ilmselt ühte Palestiina taime, mis kasvamise ajal meenutab väga nisu. Selle seemnetes leidub mõnikord mürgist hallitusseent ja seetõttu püütakse raihein lõikusajal nisust eraldada.\n1.\tTÄHENDAMISSÕNA (23-30)\nMillist kahju teeb umbrohi põllumehele?\nMilliseid motiive võib olla inimesel, kes külvab naabri põllule umbrohtu?\nKuidas sina reageeriksid, kui keegi üritaks saboteerida sinu tööd nagu naaber selles tähendamissõnas?\nMis on üllatavat peremehe suhtumises naabri kuritöösse (28–30)?\nMiks on iga nisukõrs tähendamissõna peremehele nii tähtis (29)?\nKui mitu tera keskmiselt üks nisuiva kasvades annab?\n2.\tTÄHENDAMISSÕNA SELETUS (36-43). Pange tähele, et “põld” tähendab kaht asja: “maailma” (38) ja “Inimese Poja kuningriiki” (41), s.o kristlikku kirikut.\nVarem oli Jeesus nimetanud Jumala sõna seemneks. Miks kutsub ta nüüd inimesi seemneks (38)?\nKes ja kuidas külvab inimesi (37, 39)?\nMida räägib meile see tähendamissõna hingevaenlase tööviisidest?\nMis on hingevaenlase eesmärk, kui ta külvab oma lapsi kõigist võimalikest paikadest just kristliku kiriku keskele?\nMilline oleks Jumala kogudus, kui seal ei oleks ühtegi valevenda?\nMiks ei saa me alati aru, kes on Jumala, kes saatana laps?\nMiks ei tohi saatana lapsi heita kirikust välja enne kohtupäeva?\nKumb sort sina enda meelest oled: nisu või raihein? (Võid vastata vaikselt, mõttes?)\nKas selle teksti põhjal võib keegi olla poolest saadik nisu, poolest saadik raihein? Põhjenda oma vastust.\nMilline on maailma lõpp (41–43)?\nMis on see saak, mida Jumal tahab koguda oma aitadesse?\nMiks kasutab Jeesus äkki sõna “õige”, seletades tähendamissõna?\nRühmajuht loeb Rm 4: 5. Kuidas saadakse õigeks Pauluse kirja järgi?\n3.\tKOKKUVÕTVAD KÜSIMUSED\nMis vahe on õigel kristlasel ja valevennal?\nMis sa arvad, mida Jeesus soovib sinule isiklikult selle tähendamissõna kaudu öelda?\nRÕÕMUSÕNUM: Jeesusele sai osaks raiheina saatus, kuigi ta tegelikult oli parim “nisuiva”, mida maailm kunagi on näinud. Just selle tõttu võibki ta nüüd meist, raiheinadest, teha nisuivasid ja koguda meid maailma lõpus oma riiki.\n15. PEETRUS KÕNNIB VEE PEAL (Mt 14: 22–34)\nTAUSTAST: Galilea järv on umbes 20x12 kilomeetri suurune. Mäekurust puhuv tuul võib mõnikord sellel järvel põhjustada ootamatu tormi. Neljas öövahikord algas kella kolmest öösel (25). Jüngrid olid selleks ajaks olnud järvel umbes üheksa tundi.\n1.\tMiks saatis Jeesus jüngrid järvele, teades hästi, mis neid seal ootab (22)?\nMiks saadab Jeesus teinekord meidki “tormi” kätte?\n2.\tMõtelge, mis tunne jüngritel oli ja mida nad tegid mässava tormi haardes tunnist tundi (24)?\nMida võisid jüngrid mõelda Jeesusest, kes ei olnud tulnud nendega koos paati?\nMis sa arvad, mida Jeesus palus, palvetades sel ajal, kui tema sõprade elu oli ohus (23)?\n3.\tJüngrid ei võinud loomulikult aimatagi, et Jeesus suudab vee peal kõndida. Mida nad võisid temalt selles olukorras oodata?\nMida sina ootad, et Jeesus teeks, kui sinu enda olukord tundub sulle lootusetuna?\nMiks pidasid jüngrid Jeesust tondiks (26)?\n4.\tMis tunne teil oleks, kui kuuleksite Jeesuse häält oma tormide keskel ütlevat: “Olge julged, see olen mina, ärge kartke!”?\nSõnad “see olen mina” on tegelikult Jumala nimi heebrea keeles (Jahve). Miks tahtis Jeesus neid sõnu kasutada just selles olukorras?\n5.\tPüüdke leida võimalikult palju põhjuseid, miks Peetrus tahtis kõndida võimsate lainete peal samal ajal, kui paat kõikus pimeduses lainetel üles ja alla (27)?\nKas arvad, et sina oleksid julgenud selles olukorras lainete peale astuda?\nMiks Peetruse katse ebaõnnestus (30)?\n6.\tMis Peetruse usust veel puudus (31)?\nMis vastuse annaksid sina Jeesusele, kui ta ütleks sulle 31. salmi sõnad?\nMiks on tähtis, et meist igaüks õpiks realistlikult hindama, milline meie usk tegelikult on?\nMissugune lohutus on selles loos inimesele, kes teab, et tal on vähe usku?\n7.\tMiks tuli Jeesus aitama tormi käes hädas olevaid sõpru alles kell kolm öösel? (Milline tähtis õppetund oleks jüngritel jäänud saamata, kui Jeesus oleks varem tulnud? Vrd 31–33.)\nMiks tuleb Jeesus nii sageli ka meie “tormide” keskele üsna hilisel tunnil (mitte kohe algul)?\nRÕÕMUSÕNUM: Mitte keegi ei ulatanud Jeesusele abikätt, kui tema sattus tormi (st Jumala viha) kätte. Selle hinna pidi ta maksma meie nõdra usu eest. Aga just seetõttu võib Jeesus täna ulatada päästva käe ka sellele, kes tunneb, et tal on liiga vähe usku.\n16. SUUR HÄDA JA SUUR USK (Mt 15: 21–28)\nTAUSTAST: Kaananlased olid olnud juba ammusest ajast alates juutide peamised vaenlased. Tüüros ja Siidon asuvad Galileast 45–60 km kaugusel. Jeesus ei tahtnud, et keegi saaks tema sealviibimisest teada (Mk 7: 24). Rühmajuht kordab kogunemise alguses üle põhiasjad kuningas Taaveti kohta (22).\n1.\tKujutage ette, milline võis olla selle ema argipäev ja millised olid tema suhted teiste inimestega (tütrega, mehega, oma teiste lastega, naabritega jne).\nMilles võis ema ennast süüdi tunda?\nMillistel meie aja emadel võib südames olla sama suur mure kui sellel naisel?\n2.\tKaanani naine teadis Jeesuse kohta fakti, mis suuremale osale juutidest ei olnud “kohale jõudnud”: nimelt et ta oli Taaveti poeg (22). Kuidas ta oli saanud jõuda sellele veendumusele?\nMiks see naine palus enda peale halastada (22)?\n3.\tMis olid Jeesuse kolm esimest vastust Kaanani naise appihüüdele (23–26)?\nTavaliselt võttis Jeesus kõik abivajajad südamlikult vastu. Miks ta siis sellesse naisesse nii osavõtmatult suhtus?\nMida teeksid, kui Jeesus kohtleks sind, nagu ta kohtles seda naist?\n4.\tMida mõtlesid jüngrid Kaanani naisest ja kogu olukorrast (23)?\n5.\tKuidas Kaanani naine suhtus Jeesuse näilisse tõrjuvusse (23, 25, 27)?\n6.\tMis võis Jeesuse südames juhtuda, kui ta ei vastanud naise appihüüdele?\nMiks Jeesus mõnikord ei vasta ka meie appihüüetele?\nMiks peab iga inimese usk läbi katsutama?\n7.\tJeesus imetles vaid kahe inimese usku. Püüa leida tekstist võimalikult palju märke suurest usust (28)?\n8.\tMida peetakse tavaliselt inimsüdames sündiva suure usu põhjusteks?\nRühmajuht loeb Mk 7: 30. Kuidas võis ühel paganast emal olla suur usk juba enne seda, kui ta oli näinud imet sündivat?\nMillises olukorras me ise vajaksime suurt usku?\n9.\tMis oli Jeesuse ainukese “välisreisi” eesmärk?\nRÕÕMUSÕNUM: Ristil rippudes pidi Jeesus uskuma vaikivasse Jumalasse, vrd Ps 22: 2-3, 25. Sel hetkel meenutas Jeesuse usk palju Kaanani naise usku. Ent erinevus nende kahe olukorras seisnes selles, et Jeesuse ees vaikis Jumal viha, mitte armastuse pärast.\n17. SIIMONAST TEHAKSE KALJU (Mt 16: 13–23)\nTAUSTAST: Uue Testamendi tiitel “Kristus” tähendab sama kui “Messias” Vanas Testamendis, eesti keeles “võitud isik”. Kuningaid ja ülempreestreid võiti õliga, kui neid ametisse pühitseti.\n1.\tMida arvad väitest “igaüks saab õndsaks oma usu kaudu” tänase teksti põhjal (13–17)?\nMiks on kristluses usutunnistuse sisu otsustava tähtsusega asi?\n2.\tMida oleks sinu meelest olnud kõige kergem uskuda: kas seda, et Jeesus on prohvet Eelija (kes oli surnud 800 aastat tagasi), prohvet Jeremija (surnud 600 aastat tagasi), paar aastat varem tapetud Ristija Johannes või et ta on Kristus, Jumala Poeg?\nKas sinu meelest võib kutsuda kristlasteks neid inimesi, kes vastavad 14. salmis toodud viisil? Miks?\n3.\tMiks enamus inimesi sellel ajal ei mõistnud, et Jeesus on Kristus, Vanas Testamendis ettekuulutatud Messias – hoolimata kõigist tema tehtud imedest?\n4.\tKuidas võib leida inimene õige, päästva usu tänase teksti järgi (17)?\n5.\tMis tunne sul oleks, kui sind nimetataks kaljuks?\nMis tunne võis Peetrusel olla, kui Jeesus nimetas ta kaljuks?\nMõned arvavad, et Jeesus mõtles kalju all Peetrust ennast. Teised jälle usuvad, et kalju tähendas Peetruse usutunnistust 16. salmis. Mis sina arvad?\n6.\tMida tähendab sinu meelest 19. salm? (Mis on taevariigi võtmed? Kelle käes nad tänapäeval on?)\n7.\tMiks oli Peetrusel nii raske uskuda, et Jeesusele sünnib see, mida ta 21. salmis ennustas?\nVõrdle salme 17 ja 23. Kust pärinesid Peetruse sõnad?\nMis oli Peetruse usus puudu veel usutunnistuse järelgi?\n8.\tKuidas võib Jeesus nimetada sedasama inimest nii kaljuks kui ka vastupanijaks (vanemas tõlkes saatanaks)?\nMille järgi saame aru, et Peetruses siiski kurja vaimu ei elanud?\nMida üritas saatan Peetruse kaudu korda saata?\nMis viisil meie ise võime saatana tööd teise inimese elus edasi viia?\n9.\tMis erinevus on 23. salmis mainitud kahe mõtteviisi vahel?\nKumb mõtteviis on tänapäeva kristlaskonnas enam levinud?\nKuidas kohtleb Jeesus inimesi, kes on edasi viinud saatana tööd teise inimese elus?\nRÕÕMUSÕNUM: Loe 21. salmi nii, et lisad sellele sõnad “Peetruse ja minu pattude pärast”.\n18. JEESUS MUUTUB JUMALA SARNASEKS (Mt 17: 1–9)\nTAUSTAST: Mooses ja Eelija olid tahtnud Jumalat näha sadu aastaid enne seda sündmust, aga ei saanud selleks luba. Vana Testamendi järgi pidi Jumalat näinud patune surema. Nende kahe surma kohta vt 5Ms 34: 1–6 ja 2Kn 2: 11. Meie teksti mägi võib olla Hermoni mägi (kõrgus 2760 m). Vt kaarti.\n1.\t1. SALM. Mis tunne võis kolmel jüngril olla, kui Jeesus valis mäkkeronimisel just nemad oma kaaslasteks?\nKujutage ette, kuidas nägi välja kõrgesse mäkke ronimine tolle aja varustusega?\n2.\t2. SALM. Kas sa oled kunagi soovinud, et saaksid näha Jumalat? Kui oled, siis millises olukorras?\nMiks just Jeesuse nägu ja riided muutusid?\nMiks tahtis Jumal näidata oma Poja jumalikku olemust patustele inimestele vähemalt ühel korral?\nMiks jüngrid ei surnud, kuigi nägid püha Jumalat?\n3.\t3. SALM. Miks pidi Jeesuse kirgastamise tunnistajateks olema ka kaks Vana Testamendi esindajat?\nMõtelge, miks Jumal valis selleks just Moosese ja Eelija.\nMis tunne neil võis olla näha Messiat, kelle tulekut nad olid ennustanud ja oodanud?\n4.\t4. SALM. Mis oli selles olukorras jüngrite meelest eriliselt hea?\nKui sul on olnud nii hea vaimulik kogemus, et sa ei ole sugugi tahtnud pärast seda argipäeva tagasi pöörduda, siis räägi sellest teistele.\nKuidas mõtles Peetrus, et nad võiksid sellest päevast alates elada kõrge mäe tipus?\n5.\t5. SALM. Mida pilv selles olukorras tähendas?\nMiks Jumal ei öelnud “kuulake tema sõna”, vaid “teda kuulake”?\nVõrdle seda situatsiooni olukorraga, mil Jumal andis kivist käsulauad Siinai mäel. Milline erinevus on nendes sündmustes?\n6.\t6. SALM. Peetrus oli hetk tagasi öelnud, et tal on hea olla. Mida ta nüüd kartis?\nKas püha Jumala lähedal on olla hea või halb?\nKumma Jeesusega on sinu meelest kergem asju ajada: kas sellega, kellel on puusepa riided, või sellega, kellel on jumaliku õiguse valge rüü? Põhjenda oma vastust.\n7.\tSALMID 7–9. Mis tähtsus oli sellel, et Jeesus puudutas oma jüngreid?\nMis sa arvad, kas jüngrid olid kurvad või rõõmsad selle üle, et Mooses ja Eelija olid kadunud?\nMiks Jeesus ei tahtnud, et sellest räägitaks teistele, isegi mitte ülejäänud üheksale jüngrile?\n20. ABIELUST JA VALLASPÕLVEST (Mt 19: 1–12)\n1.\tABIELU LAHUTAMISEST 1–9\nMiks huvitas varisere küsimus abielu lahutamisest (3)?\nMida inimesed arvavad lahutusest meie ajal?\nMis juhtub abielludes Jeesuse sõnade järgi (4-5a)?\nRühmajuht loeb 5Ms 24: 1. Mida Mooses täpselt käskis ja mida ta lubas? Võrrelge tema sõnu variseride tõlgendusega 7. salmis.\nOtsige tekstist kõik põhjused, millega Jeesus põhjendab abielu eluaegset kestvust (4, 5, 6, 8, 9)?\nMiks lubab Jeesus lahutada ainult uskmatuse tõttu (9)?\nMillised tagajärjed ühiskonnale on abielulahutuste tavaliseks muutumisel, levimisel?\n2.\tUUESTI ABIELLUMINE 9-10\nVõrrelge salme 8-9 Mt 5: 32-ga. Milline on Jeesuse seisukoht uuesti abiellumise kohta, kui endine abikaasa veel elab? Püsige tekstis!\nRühmajuht loeb 1Kr 7: 10-11 ja Rm 7: 2-3. Mida õpetab Paulus uuesti abiellumise kohta, kui endine abikaasa veel elab?\nKuidas reageerisid jüngrid sellele Jeesuse õpetusele (10)?\nMiks on Piibli õpetus abielust ja lahutusest tänapäeval isegi kristlikes ringkondades maha vaikitud?\n3.\tVALLASPÕLVEST 11-12\nMida tähendab, et mõni on abieluks kõlbmatu juba emaihust alates?\nKuidas võivad teised inimesed teha oma ligimese abieluks kõlbmatuks?\nMida praktikas tähendab see, et mõni on ise end kohitsenud taevariigi pärast?\nMida sina arvad: kas inimene võib elada täisväärtuslikku elu, jättes seksuaalsuse oma elust täiesti välja? Põhjenda oma seisukohta.\nMis on Jeesuse meelest tähtsam kui õnneliku abielu sõlmimine?\nKelle kasu Jeesus silmas pidas, kui andis nii jäigad raamid suheteks teise sugupoolega?\nMida peaks tegema selline inimene, kes ei ole täitnud Jeesuse käske?\nKuidas muudab see, kui inimene ei tunnista Jeesuse õpetust abielust, tema suhtumist Piiblisse?\nRÕÕMUSÕNUM: Rühmajuht loeb Jh 8: 4–11.\n21. VEEL EI OLE LIIGA HILJA! (Mt 20: 1–16)\nTAUSTAST: Teenar oli töölise tavaline päevapalk. Kellaaegade kohta vt. 3. salmi seletust Piiblis. Tähendamissõna isand on teadagi Jumal ja viinamägi tähendab tema riiki.\nKui mitu korda käis isand töömehi palkamas (1–6)?\nMiks avaldas isand palga vaid esimesele rühmale ja teistele mitte (2, 4)?\nToo välja võimalikke põhjuseid, miks kõik ei olnud turul tööd otsimas kohe hommikul kell kuus.\nMiks ei palganud isand ainult pealtnäha parimaid töötegijaid, vaid kõiki?\nMis võisid olla põhjused, et keegi ei olnud palganud “viimast rühma” (6-7)?\nVõrdle esimese ja viimase rühma päevi (7, 12). Kumma päev oli parem?\nOletagem, et viimasesse rühma kuulus viis meest. Kui palju isand oleks “säästnud” meie rahas, kui ta ei oleks seda rühma üheks tunniks palganud?\nMiks alustas isand palgamaksmist viimasest rühmast (8)?\nMiks protesteeris esimene rühm, kuigi oli saanud kokkulepitud palga?\nKas sinu meelest maksti palka õigesti? Põhjenda oma vastust.\nLeia võimalikult palju põhjuseid, miks isand tahtis maksta kõigile sama palga?\n2.\tTÄHENDAMISSÕNA SELETUS\nMiks Jumal soovib võimalikult palju inimesi oma riiki?\nMis võiks olla palk selle tähendamissõna põhjal?\nMiks on jumalariigis kõigil ühesuurune palk?\nMillisel “tunnil” on sind kutsutud jumalariiki?\nKumma elu on sinu meelest kadestamisväärsem: kas selle, kes teenib Jumalat kogu oma eluaja, või selle, kes saab päästetud just enne oma surma?\nMida mõtled, kui Jumal annab sulle ühel päeval sama suure palga kui näiteks apostel Paulusele?\nMida tähendab 16. salm selle tähendamissõna valguses?\nJeesus ütleb sulle täna: “Mine ka sina minu viinamäele.” Mis sa talle vastad?\nRÕÕMUSÕNUM: Jeesus tegi ise Jumala viinamäel päeva raskeima töö. Tegelikult ainult tema töö tõttu võidakse maksta igale maailma inimesele tema “palk”.\n22. KUNINGAS RATSUTAB OMA LINNA (Mt 21: 1–11)\nTAUSTAST: Rahvas ootas tunnusmärki Jeesuse messiaanluse kohta. Eesel oli messia tunnusmärk Sakarja raamatust. Jeesus oli Taaveti poeg 30. põlvest.\n1.\tHÕISKAV RAHVAHULK\nMida inimesed üldiselt ootavad kuningalt, kes ratsutab rõõmuhüüete saatel linna?\nKas sinu meelest oli mingi erinevus jüngrite ja rahvahulga ootuste vahel Jeesuse suhtes selles olukorras?\nJälgige samm-sammult, milline ahelreaktsioon vallandus Jeesuse linna saabudes? Kes oli selle rongkäigu kavandanud? Kuidas kõik algas? Miks jüngrid ja rahvahulk heitsid oksi ja riideid teele? Miks oli terve linn ärevil?\nMiks kuningas Jeesus ratsutas pealinna eesli, mitte hobuse seljas?\nKust teadsid inimesed, et Jeesus on Taaveti poeg (vrd 20: 31)?\nMida kuninglikku oli Jeesuse käitumises?\nMiks rahvahulk ei kartnud hüüda “Taaveti poeg”, kuigi see oli roomlaste meelest mässu õhutamine?\nSiiamaani oli Jeesus varjanud oma kuninglikkust. Miks ta nüüd äkki pidas enda sellist kohtlemist iseenesestmõistetavaks?\nMilline erinevus on tavaliste kuningate ja Jeesuse käitumises?\nMiks pidi Jeesus kuningana surema?\nMis sa arvad, kas Jeesus tundis rõõmu rahva meeleavalduse üle? Põhjenda oma vastust.\nKui mitu protsenti samadest inimestest võis hüüda järgmisel päeval “löö ta risti”?\nMiks mitte keegi sellest rahvahulgast ei asunud Jeesust kaitsma?\nKuidas Sina käituksid, kui peaksid seisma üksi oma seisukoha eest ja kõik muud oleksid sinu vastu?\n4.\tHOOSIANNA (tõlgituna: “Issand aita/ päästa!”)\nMida täpselt tähendab 9. salm? Vt. hüüu tähendust.\nMiks sobib appihüüe kuningas Jeesuse tervitamiseks paremini kui elaguhüüe?\nMida erilist või hämmastavat on 11. salmis?\nKuidas mõjutas see juhtum Jeesuse tulevikku?\n5.\tSINA JA MINA\nMillised asjad on pannud sind Jeesust appi hüüdma viimasel ajal või sellel advendiajal?\nMiks on just selline hüüe parim ettevalmistus jõuludeks?\nRÕÕMUSÕNUM: Loe veelkord 5. salmi ja pane sõnade “Siioni tütar” asemele oma nimi.\n23. KUNINGA POJA PULMAD (Mt 22: 1–14)\nTAUSTAST: Pulmad olid meie ajaarvamise alguses Lähis-Idas suurim pidu, mis argipäeva askelduste keskel võis toimuda. Ilmutusraamatus kutsutakse taevariiki mõnes kohas pulmapeoks. Kutsutud tähendasid algselt juute, aga nüüd igat inimest, kes on kristliku kiriku mõjupiirkonnas, aga keeldub võtmast Jumala kutset tõsiselt.\n1.\tTuleta meelde kuninglikke pulmi, mida oled jälginud televiisorist või ajakirjandusest. Millised inimesed olid kutsutud nendesse pulmadesse?\nMillised inimesed võiksid ehk meie päevil käituda nagu need, kelledest räägivad 3. ja 5. salm?\n2.\tKuidas suhtusid tähendamissõnas pulma kutsutud inimesed kuningasse?\nMiks oli kutsututel suhteliselt kerge kutse tagasi lükata?\nMiks keeldujad ei mõtelnud oma tegude võimalike tagajärgede peale?\n3.\tJumal kutsub inimesi taevariiki oma teenijate ja Piibli kaudu. Miks enamus inimesi suhtub sellesse kutsesse salmides 3 ja 5 toodud viisil?\n4.\tMis tunne sinul on, kui keegi kutsub sind kirikusse, piiblitundi vm, kui sul on palju tegemist?\nMida sinu reaktsioon näitab selle kohta, kui väärtuslikuks sa taevast pulmapidu pead?\n5.\tMispärast koheldakse Jumala sulaseid mõnikord 6. salmis toodud viisil?\nKuidas ja millal sai 7. salm tõeks siin maailmas?\n6.\tVõrdle esimest ja teist kutsutute rühma omavahel – kuidas erines nende argipäev (5, 10)?\nKes on meie ajal need, kes tulevad teede pealt jumalariiki (9-10)?\nKuidas suutis “kaltsukubu” uskuda, et temaga ei tehta nalja, vaid et kuningas tõepoolest kutsub teda pulma?\nMillised inimesed tänapäeval rõõmustavad selle üle, et neid kutsutakse taevasele pulmapeole?\n7.\tÜldiselt arvatakse, et kuningal olid laos piduriided nende jaoks, keda ta tänavatelt oli oma peole kutsunud. Miks ühele pulmakülalisele kuninga antud rõivad ei kõlvanud?\nPiiblis tähendab pulmarõivas tihti seda jumaliku õiguse kuube, millesse Jumal riietab patuse. Milline usk on sellel inimesel, kes arvab, et ta võib taevasse minna “oma riietega”?\n8.\tMida tähendab 14. salm selle tähendamissõna valguses?\nKes ei ole veel saanud kutset jumalariigi pulmapeole?\nKeda ei ole valitud? Järgige teksti.\n9.\tMiks Jeesusega juhtus nagu pulmariieteta peokülalisega (13)?\nRÕÕMUSÕNUM: Rühmajuht loeb Ilm 7: 13–14.\n24. KES ON SILMAKIRJATSEJA? (Mt 23: 1–12)\nTAUSTAST: See, kui Jeesus avalikult arvustas kirjatundjate ja variseride silmakirjalikkust, oli skandaal, see oleks võrreldav sellega, kui keegi meie päevil “sõimaks” televisioonis austatud kirikuisasid variserideks. Moosese iste tähendas seda positsiooni, mis oli neil meestel Moosese seaduse ehk Vana Testamendi õpetajatena.\n1.\tMillest võis Jeesuse ajal silmakirjalikult vagatseva inimese ära tunda (2–7)?\nÜtle ühe lausega, mis oli Jeesusel oma aja kirjatundjate ja variseride vastu.\n2.\tMillest võib tänapäeval tunda ära silmakirjaliku kristlase?\nMillistes ringkondades on meie päevil sinu meelest kõige enam varisere?\nMilline mõnes usurühmituses esinev õpetuslaad paneb inimesed silmakirjatsema?\n3.\tMilliste asjade põhjal asetasid Jeesuse aja variserid inimesed paremusjärjekorda?\nMille põhjal tänapäeva usklikud püüavad võrrelda ennast ja teisi ning panna inimesi paremusjärjekorda?\n4.\tMiks peavad inimesed tavaliselt aunimetusi ja tiitleid tähtsaks (7–10)?\nMilline tähendus on aunimetustel ja tiitlitel sinu oma koguduses või usuliikumises?\nMis on aunimetustel ja tiitlitel Jeesuse meelest viga?\n5.\tMiks teenija koha võtmine on kristlastegi meelest tihti väga raske (11)?\nMilline erinevus on teenija hoiaku (selles mõttes, milles Jeesus kasutab seda sõna 11. salmis) ja alaväärsuskompleksi vahel?\nKirjelda kristlikku juhti, kes võtab tõsiselt 11. salmi.\n6.\tMida tähendab praktikas 12. salm?\nLeia oma elust 12. salmi kohta mõni näide.\n7.\tMille poolest erines Jeesus oma aja usuõpetajatest?\nMiks Jeesus ei nõudnud enesele kunagi mingit au või positsiooni, kuigi oleks neid väärinud rohkem kui keegi teine kogu maailmas?\n8.\tMis on sinu meelest tänase teksti tähtsaim õppetund sinule endale? Aga sinu kogudusele või usuliikumisele?\nRÕÕMUSÕNUM: Jeesus ei sidunud raskeid koormaid kokku inimeste õlgadele panemiseks, vastupidi – tema võttis inimkonna patukoorma oma õlgadele ja kandis selle ristipuule.\n25. TAEVAS JA MAA KAOVAD (Mt 24: 29–44)\nTAUSTAST: Kristlaskonnas on erinevaid teooriaid selle kohta, mis järjekorras juhtuvad asjad, kui Jeesuse tuleb maa peale tagasi. Selles tunnis me ei aruta ainult asjade toimumisjärjekorda, vaid asju endid. Rühmajuht seletab lühidalt Noa loo (37–39, vrd 1Ms 6-7).\n1.\tMis tunne sul oleks, kui kuuleksid, et Jeesus tuleb täna maa peale?\nMille poolest erinevad üksteisest Jeesuse ootamine ja surma ootamine?\n2.\tMilliseid muutusi maa atmosfääris ja kosmoses toimub enne Jeesuse tulekut? Kasuta vastuses praeguse aja termineid (29). (Millistel erinevatel viisidel päike ja kuu võivad pimeneda maa pealt vaadatuna? Pea meeles ka Noa aega.)\nMilliseid muutusi atmosfääris on meie ajal tekkinud?\n3.\tMille poolest erinevad üksteisest Jeesuse 1. ja 2. tulemine? Leidke võimalikult palju erinevusi (30).\nMiks kõik maa suguvõsad halavad, kui Jeesus tuleb (30)?\n4.\tMis kristlastega juhtub, kui Jeesus tuleb tagasi (31)?\nKas sina soovid elada ajal, kui 30. ja 31. salm teoks saavad? Miks?\n5.\tMida tahab Jeesus ütelda, kui võrdleb oma tulemist viigipuuga (32–34)? (Kas see tähendamissõna räägib sinu meelest Iisraeli riigist? Kui räägib, siis kuidas?)\n6.\tMilline tähtsus on Jeesuse sõnadel (st Piiblil) lõpuaja kristlastele (35)?\nMida tähendab sinule see, et maailmas on midagi, mis kunagi ei kao?\n7.\tMiks peab Jeesuse taastulemise päev olema salajane (36)?\nKuidas muutuks sinu elu, kui teaksid, millal Jeesus tuleb?\n8.\tMille poolest sarnanevad Noa aja inimesed inimestega meie päevil (38-39)? (Mis asjad neid huvitasid ja mis ei huvitanud?)\n9.\tMida tähendavad 40. ja 41. salm? Võrdle neid salme ka Noa aja ja 31. salmiga.\nKujuta ette, milline näeb maailm välja, kui 40. ja 41. salm täituvad?\n10.\tKellele on Jeesuse tagasitulek nagu murdvarga tulek (43-44)? Kellele on see kui lahusoldud sõbraga kohtumine?\nMida tähendab praktikas Jeesuse ootamine (42, 44)?\nKuidas võiks Jeesuse tagasitulekust saada meile lohutav, mitte hirmutav sündmus?\n27. TALENDI SAAJAD (Mt 25: 14–30)\nTAUSTAST: Üks talent vastab seitsmeteistkümne aasta palgale. Talentide tähendust selles loos võime tõlgendada kolmel viisil: A. Need tähendavad meie võimeid ja armuande. B. Need tähendavad Jumala armu (evangeeliumi, vrd Ef 4: 7). C. Need tähendavad armuvahendeid: Piiblit, ristimist ja armulauda.\n1.\tKui palju teeks üks talent meie rahas praegust palgataset aluseks võttes? Kui palju oleks kaks talenti? Aga viis (14-15)?\nMilline oleks meie päevil parim viis selline rahasumma kasulikult investeerida?\nKui mitu aastat läheks aega, enne kui selline summa on kahekordistunud?\nMiks ei ole alati nii lihtne paigutada teise inimese raha?\n2.\tMis alusel jagas isand sulastele talente (15)?\nMida tähendab, et sulased said erineva arvu talente A, B ja C tõlgendusviisi järgi?\nKuidas ja millal oled sina saanud oma talendi Jumalalt?\n3.\tKuidas mõjutas sulaste käitumist see, millised olid nende suhted isandaga?\nMillistel erinevatel viisidel suhtusid sulased isanda naasmise viibimisse (19)?\nKuidas (A) armuandidega, (B) Jumala armuga ja (C) armuvahenditega kaubeldakse (16)?\nKuidas võib armuannid, Jumala armu või armuvahendid maasse kaevata (18)?\nMillist neist kolmest tõlgendusviisist pead õigeks sina?\n4.\tMida õpetab 26. salm meile Jumala kohta?\nMillistes olukordades on sinule tundunud, et Jumal on vali mees, kes nõuab sinult võimatut?\nMis on valesti selle inimese usus, kes käitub nagu kolmas sulane selles tähendamissõnas (24-27)?\n5.\tMillal võetakse laisalt sulaselt tema talent ära (28)?\nMida tähendab 29. salm tõlgenduste A, B ja C valguses?\n6.\tMiks oli kolmanda sulase karistus nii suur, kuigi ta otseselt ei olnud kedagi rahadega petnud (30)? Arutlege vastuste üle eri tõlgenduste valguses.\nMiks sai Jeesusele endale osaks kõlvatu sulase karistus (30)?\n7.\tMida meie peame tegema, kui märkame, et oleme kõlvatud ja laisad sulased?\n8.\tMis paneb meid kristlasi kauplema oma talentidega?\nKujutle, et Jeesus ütleb sinule viimsel kohtupäeval 21. salmi sõnad. Mis sa temale vastad?\n28. KITSED JA LAMBAD (Mt 25: 31–46)\nTAUSTAST: Selle tähendamissõna tõlgendamises on aegade jooksul esinenud kolm lähtekohta: vähemad või pisemad vennad tähendavad: A. Kannatavaid kristlasi, B. Kannatavaid juute, C. Kõiki kannatavaid inimesi maa peal.\n1.\tMis on viimse kohtupäeva tähendamissõnas sinu meelest eriti hirmutav?\nMida lohutavat on selles?\n2.\tMida õpetab see tähendamissõna meile põrgust ja taevast (34, 41, 46)?\nMillised inimesed peaksid tavaarusaamist mööda põrgusse minema?\nMilline on patt, mis selle tähendamissõna järgi viib inimese põrgusse?\nMiks põrgust räägitakse ja sellesse usutakse meie päevil üha vähem?\n3.\tKui mitu vähemate vendade rühma selles tähendamissõnas esineb?\nKui paljusid neist rühmadest oled sina ise kunagi aidanud?\nMillist nende kuue rühma hulgast on sinu meelest kõige raskem aidata?\n4.\tMiks on meil nii raske näha Jeesust näljase, januse, kodutu, alasti oleva, haigena ja (koguni!) vangis?\nMil määral sinu kodukogudus panustab nende kuue rühma aitamisse?\n5.\tKuidas võisid “kitsed” oma käitumist õigustada: miks nad ei aidanud neid kuut inimrühma?\n“Kitsed” hämmastusid siiralt oma kohtuotsust kuuldes. Miks nad võisid arvata, et otsus on teistsugune (44)?\n6.\tMiks ka “lambad” hämmastusid, kuuldes kuninga sõnu (38-39)?\nKust olid “lambad” saanud jõu armastada ka selliseid inimesi, kes polnud ehk eriti armastusväärsed?\n7.\tMilline tõlgendusviis alguses mainituist on sinu meelest õige?\nKuidas mõjutab meie käitumist see, millist tõlgendusviisi peame õigeks?\n8.\tTähendamissõna viimsest kohtust näib kõnelevat ainult tegudest. Millises kohas tuleb sellegipoolest usk mängu? (Mille järgi on inimesed algul jaotatud lammasteks ja kitsedeks?)\n9.\tMillal Jeesus ise oli vähemate vendade olukorras – millal ta oli näljas, janus, kodutu, alasti, haige ja vang?\nMiks Jeesus mõisteti kord samamoodi süüdi kui kitsed 41. salmis?\nRÕÕMUSÕNUM: Kogu maailma ajaloos on ainult kaks tähtsat kohtuprotsessi: kohus Jeesuse üle ja viimne kohus. Igaüks meist peab vastust andma oma hoolimatuse eest vähemate vendade suhtes esimesel või teisel neist kohtuprotsessidest. Kui usud, et sinu pattude üle on kohus mõistetud koos Jeesuse hukkamõistmisega, siis võid olla kindel, et sind kuulutatakse õigeks viimsel kohtupäeval.\n29. PALVEVÕITLUS KETSEMANIS (Mt 26: 36–46)\nTAUSTAST: Karikas tähendab Piiblis sageli Jumala viha, mille patustaja peab justkui ära jooma (39). Rühmajuht loeb 39. salmi.\n1.\tKui palju inimesi soovid enese lähedale sina, kui oled tõeliselt õnnetu? (Miks Jeesus ei läinud Ketsemani aeda üksi?)\nMiks kolm jüngrit ei suutnud valvata isegi mitte ühte tundi koos Jeesusega, kuigi nad olid kaluritena palju kordi öö läbi valvanud?\n2.\tSee on evangeeliumides ainuke kord, kus Jeesus kurdab oma valu. Mis selles olukorras tegi Jeesuse hinge “väga kurvaks surmani”?\nKas sina oled kunagi tundnud kurbust surmani? Kui oled, siis millises olukorras?\n3.\tPaljud inimesed on võinud surra ilma hirmuta. Miks Jeesus ei võinud? (Millise õpetuse ta oleks meile andnud, kui oleks surnud ilma selle võitluseta, pilgutamata silmagi?)\nMis paneb inimese silmili maha langema (39)?\n4.\tMiks Jeesus ei palunud eestpalvet enese eest (40-41)?\nMillisest kiusatusest Jeesus räägib 41. salmis?\n5.\tVaadelge Jeesuse palvet 39. salmis. Kas Jeesusel ja Jumalal oli selles olukorras sama või erinev tahe?\nMiks on tähtis selle palve esimene pool? Miks on teine pool tähtis?\nMis meiega juhtub, kui palvetame ainult selle palve esimest või ainult teist poolt?\n6.\tMilline on erinevus Jeesuse esimese ja teise palve vahel (39, 42)?\nMiks Jeesus ei lõpetanud palvetamist pärast esimest või teist korda (39, 42, 44)?\n7.\tKas Jeesuse tahe muutus palvevõitluse tulemusel? Kui muutus, siis kuidas?\nKas arvad, et suudaksid palvetada, et sind hülgaks see, keda armastad üle kõige, kui olukord nii nõuaks? Põhjenda oma vastust.\nMis oleks sinu ja minuga juhtunud, kui Jeesus ei oleks lõpuks nõustunud tühjendama Jumala viha karikat?\n8.\tMilline tundub sulle Jeesus 45.-46. salmis, võrreldes sellega, milline oli tema meeleolu veidi enne seda? (Mis muutis Jeesuse sealt alates kuni surmani täiesti rahulikuks?)\n9.\tMis oleks juhtunud, kui Jeesus oleks löödud risti ilma, et sellele oleks eelnenud palvevõitlus?\nMiks on nii tähtis, et ka meil oleks oma Ketsemani aed enne oma Kolgatat?\nRÕÕMUSÕNUM: Jeesus tundis hirmu selle mõtte ees, et tema sügav armastussuhe oma Isaga võiks katkeda. Meil ei ole vaja juua Jumala viha karikast, sest Jeesus on joonud sellest meie eest.\n30. MIKS SA MIND MAHA JÄTSID? (Mt 27: 33–54)\nTAUSTAST: Ristilöödud inimesele on kõnelemine ja isegi hingamine raske. Eelija (49) oli 800 aastat varem elanud prohvet. Tavaline inimene ei tohtinud kunagi näha templi eesriide taga olevat kõige pühamat paika (51).\n1.\tSurmanuhtluse täideviimine oli okupatsioonivägede ülesanne. Milline mulje jääb sulle salmide 33–36 põhjal meie teksti sõduritest – kas nad kannatasid selle pärast, et pidid lööma elavaid inimesi risti?\nVeini anti ristilöödavatele tavaliselt valu leevendamiseks. Mis põhjusel võisid sõdurid Jeesuse veini sisse segada sappi, nii et seda ei saanud juua?\nMille tulemuseks võib olla see, et inimene harjub teiste kannatuste vaatamisega ja hakkab seda koguni nautima? (Mis määral võib näiteks vägivallafilmide vaatamine ja vägivalda sisaldavate videomängude mängimine seda sinu meelest soodustada?)\n2. Millised põhjused, mille pärast Jeesuse vaenlased teda pilkasid, hämmastavad sind (39–44)?\nKui sina oleksid näinud Jeesust sel hetkel, kas arvad, et oleksid suutnud uskuda, et tema on Jumala Poeg?\n3.\tMilliseid viimaseid sõnu võisid Jeesuse vaenlased ristilöödud Jeesuselt oodata?\nMiks Jumal oli Jeesuse hüljanud (46)?\nKui sinule on kunagi tundunud, et Jumal on su maha jätnud, siis millises olukorras on see juhtunud?\n4.\tMida kuuljad võisid mõelda, kui Jeesus kutsus ikka veel Jumalat oma Jumalaks?\nJeesuse sõnad 46. salmis on tsitaat ühest Taaveti laulust (22: 2). Miks tahtis Jeesus oma valu väljendada Piibli, mitte oma sõnadega?\nMida tahaksid sina öelda oma viimaste sõnadena?\n5.\tMis põhjusel võib mõni inimene surres kõva häälega kisendada (50)?\nMida näitab Jeesuse kisendamine tema surma kohta?\n6.\tMis viisil muutus meeleolu Kolgatal päeva möödudes (51–54)?\n7.\tMis pani Rooma väeülema, kes Piiblit ei tundnud, uskuma, et see inimestest ja Jumalast hüljatud mees oli Jumala Poeg (54)?\nMiks juudid nägid olukorda hoopis teisest küljes kui see Rooma väeülem?\n8.\tTihti mõtleme, et Jeesuse kannatus oli nii suur, kuna ta kandis kogu maailma patte. Kui suur oleks Jeesuse kannatus olnud, kui ta oleks kandnud ristipuul ainult sinu patte?\nKui kogu maailmas oleks olnud vaid üksainuke inimene – sina – kas arvad, et Jeesus oleks sel juhul tulnud sind päästma ja sinu eest surema? Põhjenda oma vastust.\nRÕÕMUSÕNUM: Kas näed sellest loost, kui väga Jeesus sind armastab?!\n31. HAUA VALVAJAD (Mt 27: 62–28: 15)\nTAUSTAST: Jeesuse vaenlased olid tahtnud, et Jeesuse keha mädaneks ristil ja koerad sööksid selle, mis sealt pudeneks. Ometigi sai Jeesus korralikud matused (57–61). Ärge unustage, et Rooma sõdurid olid kuulsad oma julguse poolest.\n1.\tKuidas on võimalik, et ülempreestrid mäletasid Jeesuse kuulutust enda ülestõusmise kohta, aga jüngrid olid selle täiesti unustanud (62-63)?\nMiks pidasid ülempreestrid jüngreid julgemateks, kui need tegelikult olid (64)?\nMida arvate, kas ülempreestrid võtsid tõsiselt võimalust, et Jeesus võiks üles tõusta?\n2.\tSalm 65 on Piiblis viimane, kus Pilaatust mainitakse. Milline mulje jääb temast selle salmi põhjal?\nMida võis Pilaatus sel ajal päevasündmustest mõtelda?\nMis sa arvad, kas Pilaatus suutis kunagi Jeesuse unustada? Põhjenda!\n3.\tMida võisid Rooma sõdurid arvata, kui pidid hakkama valvama surnukeha?\nVaata tekstist järele, mida kõike sõdurid pidid läbi elama ülestõusmispüha hommikul (2-3)?\nMillise arstiteadusliku terminiga võiks tähistada sõdurite olukorda 4. salmis?\n4.\tMida kartsid julged rooma sõdurid niivõrd, et jooksid pakku?\nMis sa arvad, kas sõdurid vaatasid hauda sisse, enne kui ära jooksid? Põhjenda oma vastust.\n5.\tKuidas võisid ülempreestrid sõdurite juttu tõlgendada (11–14)?\nMida tõestab see, et ülempreestrid ei nõudnud, et sõdureid karistatakse, vaid vastupidi – maksid neile suure summa raha (12–15)?\nKuidas muutis Jumal ülempreestrite kavaldamise oma riigi võiduks?\n6.\tMillised seigad tunnistasid ülempreestritele, et Jeesus oli tõesti üles tõusnud?\nKas sina oleksid uskunud Jeesuse ülestõusmisesse, kui oleksid olnud ülempreestrite asemel?\n7.\tMillist suurt loogikaviga sisaldab sõdurite jutt (13)?\nMida väeülem (nende sõdurite otsene ülemus) võis mõelda, kui kuulis, kuidas tema alluvad olid oma ülesande täitnud?\n8.\tMiks Jeesus ei ilmunud ülestõusnuna ülempreestritele?\nVarsti peale seda muutusid arglikud jüngrid kartmatuiks ja hakkasid kuulutama tagakiusu keskel Jeesuse ülestõusmisest. Miks ülempreestrid ei saanud ka sel ajal kristlasteks? (Vrd Lk 16: 31.)\nMilline võis olla ülempreestrite edaspidine elu?\n9.\tMida tähendab Jeesuse ülestõusmine sulle?\n32. MISJONIKÄSK (Mt 28: 16–20)\nTAUSTAST: Ülestõusmisest on möödunud 40 päeva. Jeesus kohtab oma jüngreid viimast korda ja ütleb neile oma viimased sõnad ehk testamendi – kõige tähtsama, mida ta tahab, et jüngrid kindlasti meeles peaksid.\n1.\tMilline on sinu meelest tavalise kristlase suhe misjonitöösse meie kirikus? (Kui palju on tavakristlane valmis misjonitöö edasiviimiseks kulutama oma aega, raha ja elu?)\nKui palju ja mis suunas on muutunud suhtumine misjonitöösse sinu elu ajal?\n2.\tMida võisid jüngrid mõelda, et nad lähevad tegema mäele, kuhu Jeesus oli nad kutsunud (16)?\nMilles mõned jüngrid veel sel ajal kahtlesid (17)?\nMiks tahtis Jeesus teie arvates just need sõnad oma jüngritele ütelda kõige viimasena?\n3.\tKuidas võis Jeesus arvata, et need üksteist hariduseta meest suudavad vallutada kogu maailma?\nJeesus oli käskinud oma jüngritel järgida ennast juba kolm aastat varem. Kuidas erines tollane kutse praegusest misjonikäsust?\n4.\tMida võisid jüngrid mõelda, kuuldes sõnu “kõik rahvad”, mitte ainult “kogu Iisrael” (19)?\nMilliseid vastuväiteid oleksid ehk jüngrid tahtnud esitada?\nMilliseid vastuväiteid esitad sina siis, kui sind kutsutakse üles andma oma aega või raha maailma evangeliseerimiseks?\n5.\tMiks ei näe praeguse ajastu maailm sugugi välja nii, nagu Jeesusele oleks antud kogu meelevald taevas ja maa peal (18)?\nKas sina usud, et Jeesusel on täielik meelevald maailma ajaloos samuti nagu sinu ja sinu armsate eludes? Põhjenda oma vastust.\n6.\tMida pidid jüngrid tegema misjonipõllul (19-20)?\nMillised kaks asja on selle teksti järgi jüngriks saamise eelduseks (19-20)?\n7.\tKuidas kavatseb Jeesus ise aidata jüngreid misjonikäsu täitmisel (20)?\n8.\tMiks kristlik kirik ei ole suutnud seda ülesannet lõpuni täita, kuigi aega on möödunud juba 2000 aastat?\nMillised on sinu meelest kõige tavalisemad takistused misjonitöös meie päevil?\nMõtle, mis on sinu ülesanne misjonikäsu täitmisel: väljaläkitamine või -minemine?\nMis on sinu arvates misjonäri elu head ja halvad küljed?\n9.\tMida sulle tähendab see, et Jeesus on sinuga maailma ajastu lõpuni, kui oled tema käsku täitmas?


Bukahooliku märkmed: august 2014\nKes ei tahaks reisida keskaegsele Inglismaale? See oleks hirmus põnev, näha oma silmaga kõike seda, millest ainult raamatutest ja piltidelt aimu saab. Tegelikult ka? Oled sa ikka kindel? Nojah, esimene asi, mis sind linna jõudes tervitab, on hais. Üle Exeteri kõrgub võimas katedraal, selle väravaid ääristavad kaks uhket torni ja ümbritseb võimas linnamüür. Aga linnavärava lähedal läheb porine tee üle oja. Selle kallastel on näha prügihunnikuid, katkisi anumaid, loomaluid, sisikondi, inimese väljaheiteid, roiskuvat liha. Ega seda oja asjata Sitaojaks kutsuta.\nNiimoodi algab käsiraamat 14. sajandisse rändajale. Ian Mortimeri "Ajaränduri teejuht keskaegsele Inglismaale" on mõeldud selleks, et te ei peaks ise sinna reisima. Sest praegusaja inimesele ei ole keskaeg eriti mokkamööda koht.\nPeamine põhjus, miks tasuks vältida elu keskaegsel inglismaal, ei ole mitte vägivald, lame huumor, kehvad teed, klassisüsteemis peituv ebaõiglus, suhtumine religiooni ja hereesiasse ega ka äärmine seksism. Selleks on hoopis haigused. (lk 225).\nKeskaeg oli suurte kontrastide ajastu, aga paljud üldlevinud arvamused lööb Mortimer uppi. Näiteks arvamuse, et keskaeg oli hirmus räpane ja keegi ei pesnud ennast kunagi. Selge see, et keegi ei käinud iga päev duši all, isegi mitte kuningas, aga nii oma keha kui kodu puhtuse eest hoolitseti siiski nii hästi kui see aeg võimaldas.\nMortimer käib läbi peamised karakteristikud nagu maastik, rahvas, keskaegne karakter, seadus, hügieen. Ta annab nõu, mida selga panna, süüa ja juua, kuidas ühes paigast teise reisida ja kus peatuda. Ma ootasin antuke rohkem kaasaegse reisijuhi moodi raamatut, aga põhiosas on tegemist siiski ajastule iseloomulike asjade kirjeldustega. Samas tavalisest ajalooraamatust eristabki "Ajaränduri teejuhti" just vaatepunkt.\nAutor kirjutab keskaegse Inglismaa elavaks kogukonnaks. Kui ajalookirjutus käsitleb oma ajastut kui surnut ja maha maetut, siis see, mida tema kohta väita saab, piirdub rangelt teemadega, mis tulenevad meile teada olevatest andmetest. Aga kui seda käsitleda elava paigana, on ainsaks piiriks autori kogemused ja see, kuidas ta tajub lugejate vajadusi, huvisid ja uudishimu. (lk 344).\nMortimer ei pillu igal leheküljel vaimukusi nagu Bill Bryson (kes oma "Ringkäigus kodumajas" muuhulgas ka Inglismaa keskajast kirjutab ja mis lugedes vahel meelde tuli), aga ta oskab hästi välja tuua ajastu kontrastid ja selles ka huumorit näha.\nKui teil on piisavalt süüa ning õnnestub vältida kõikvõimalikke surmaga lõppevaid nakkushaigusi, sünnituste käigus ellu jääda, tinamürgistus ja ühiskonnas lokkav vägivald üle elada, võib te eluiga üsna pikaks kujuneda. Ainus, mille pärast teil muretseda tuleb, on arstid. (lk 249)\nKui 14. sajandil on midagi, mida ilmtingimata nägema peab, siis on see piigivõitlus. Kus mujal näeksite te ühiskonna kõige priviligeeritumaid liikmeid riskimas haavatasaamise ja surmaga selleks, et teistel meelt lahutada? Kus mujal terves ajaloos võiksite näha rikkaid ja vägevaid mehi maksmas privileegi eest murda oma kael ja läbi torgata teise oma? (lk 303)\nRahumeelsed piigivõitlused, mille käigus võideldakse kaetud teravikega piikidega, lõpevad surmaga õige harva. Mõnikord murrab rüütel kaela hobuse seljast kukkudes, mõnikord katkeb kiivririhm või leiab piik prao turvise plaatide vahel. Enamik vigastusi piirdub korraliku marrastusega, hammaste kaotamisega ja murtud luudega. Seega on need lõbusad sündmused. Neid käib vaatamas palju rahvast. (lk 305)\nTõlkinud Victoria Traat, Inger Traat.\nMuide, Mortimer on kirjutanud ka "Ajaränduri teejuhi Elizabethi-aegsele Inglismaale".\nSeriously? (koos ühe raamatus toodud õõvastava pildiga, kus põletatakse templirüütleid, aga mis on raamatus sellepärast, et pildilt on hästi näha, millised olid tol ajal aluspüksid.)\nInna Põltsam, Sirp\nKirja pani Tiina kell 21:01 Kommentaare ei ole:\nSildid: Ian Mortimer\nAlbert Trapeež "Armastades"\nkui sa öösel tuled mu juurde\nmis mängib hümni\nkui astud treppidest üles\nminu kehas ja hinges\nmeis vohab elu\nolemine enne olemist\nolematus pärast lahkumist\nöösel tuled mu juurde\nööst saab igavik\nVabaduse väljak on ümmargune\nkui mõtlen sinule\nkui ma üldse midagi muud ei mõtle\nmuud midagi ei mõtle\nmis pilvedena hõljuvad üle taeva\nja Kaarli puiestee\nSildid: Albert Trapeež\nRuth Reichl "Küüslauk ja safiirid"\nRuth Reichli "Küüslauk ja safiirid", alapealkirjaga Toidukriitiku salaelu on segu heast jutuvestmisoskusest, heast toidust ja heast huumorist.\nRuth Reichl töötas 1993-1999 ajalehe New York Times restoranikriitikuna. Selleks, et saada külastatud söögikohtadest taskaalustatud ja õige mulje, oli hädavajalik, et teda restoranides ära ei tuntaks. Sest niipea, kui see juhtus, sai ta maailma parima personaalse teeninduse osaliseks, talle toodi spetsiaalselt tema jaoks valmistatud toidud, kõik muidugi selle nimel, et saada ajalehte kiitev arvustus. Sest restoraniomanikud teavad väga hästi, kuidas positiivne või negatiivne arvustus väga otse nende sissetulekutele mõjub. Reichli pilt rippus iga New Yorgi restorani teadetetahvlil. Hea näide toidukriitiku tähtsusest on siin: ühe Chicago restorani köögi seinal rippus selline silt: Kuidas tunda ära toidukriitikut.\nNiisiis leidis Reichl omale parukapoe ja koos tuttava näitlemisõpetaja abiga alustas muutumismängu. Ta kehastus erinevateks naisteks, muuhulgas oma emaks, mis oli üsnagi hirmutav kogemus. Aga teiste naiste kehastamine hakkas lõpuks mõju avaldama - võõraste riiete, paruka ja meigi all hakkas kaduma tema ise ja esile tõusid võõrad mõtted ja tunded.\nCarol ei käinud peale. "Niisiis loobud maskeeringutest ja lähed oma näoga?"\nRaputasin pead. "See poleks õige. Tead küll, kuidas siis on, kui ma maskeeritud ei ole: lihalõigud on suuremad, toit saabub kiiremini ja istekohad on mugavamad. Ükski restoran ei saa hetke ajel toitu muuta, kuid kui kohale ilmub New York Timesi kriitik, siis head äraolemist pakkuda on ikka võimalik. Köök valib välja suurimad vaarikad. Maitre d' annab talle vaikse laua söögisaali keskel ja ainult temale pühenduva kelneri. Sommeljee kannab hoolt, et iga vein, mida ta tellib, oleks hea ja et ta klaas poleks kunagi tühi. Magustoidukokk teeb lisajõupingutuse." Viipasin meie suurele kabiinile. "Sa tead, et ma ei saa sellel iga kord juhtuda lasta, kui välja sööma lähen." (lk 323)\nReichl oskab hästi jutustada. Tema kirjeldused restoranidest, toitudest, oma muutumismängust, emast on kõik huvitavalt kirja pandud. Pärast restoraniskäigu vabas vormis kirjeldamist toob ta ära ka selle arvustuse, mille ajalehele kirjutas. Lisaks on raamatus ka retseptid. Retseptid on lihtsad ja järeletehtavad ja tunduvad väga maitsvad.\nTõlkijad Lii ja Talvi Tõnismann on olnud oma töös väga püüdlikud, üleliia püüdlikud. Ühest küljest on tõlge lihtne ja ladusalt loetav, aga siis komistad sõnade otsa, mis panevad heal juhul kulme kergitama ja halvemal juhul detektiivitööd tegema. Pärast kaukaasia rassi ja gruusia aktsenti (New Yorgis!?) panid rugalad lihtsalt naerma. Aga tõsist uurimistööd pani tegema hoopis lappeliha. No misasi on lappeliha? Isegi kõikvõimas google leidis vaid mõne tulemuse.\nEt teil ei oleks vaja vaeva näha, siis siin on minu lingvistilise uurimistöö tulemused:\nKõigepealt tsitaat - eestikeelses raamatus lk 76, peatükis "Umamit otsimas", kohas kus Ruth on koos Raymond Sokoloviga, kes oli Timesi toidukülje toimetaja seitsmekümnendate alguses, Kang Suh' nimelises Korea restoranis menüüd uurimas:\nUurisin veel minuti menüüd ja küsisin: "Kas sa arvad, et me võiksime leida mõne eufemismi, mis muudaks grillitud lappeliha Ameerika publikule ahvatlevaks?"\nEesti murrete sõnaraamatus on termin täiesti olemas ja selgub, et tegemist on sea küljetükiga. Huvitav on, et seda ei saagi mõne kindla piirkonnaga seostada, vaid sõna on kasutatud nii lõunapool kui ka rannikul. Mõnel pool kasutatakse ka varianti lapeliha.\n(sea) külje- või vaheliha lappe liha on vaheliha, [mis] on sisikoǹna, `kopsu ja südame vahel Jõelähtme (rannikumurre);\nlappe liha [on] küĺle liha /Tori;\nlappeliha one pekine liha - - one kubeme liha /Kodavere (idamurre);\nkinsu liha ja teene on lappe liha; lappe liha ei taha `soolduda /Pilistvere;\nsiä lappeliha lõegati kõik tükkides /Kolga-Jaani;\nnüid om lappeliha, mõni `ütleb lape, aga vanast üteldi vaheliha /Nõo;\nlappeliha [on] tsia küĺleluie pääl /Kambja;\nlappõliha iks kõgõ parõmb liha /Põlva;\nt́sialiha om kõrdlikanõ, kõrd `valgõt, kõrd verevät tu̬u̬ lappõliha siseh /Setu\nMa olin pool aastat teadmatuses, miks sea küljeliha ameeriklastele ometi peale ei lähe. Aga nüüd läheb veel põnevamaks, sest sain ingliskeelse versiooni ja originaalis kõlab sama lause niimoodi:\n"I studied the menu for another minute and then asked, "Do you think we could come up with any euphemism that would make grilled tripe enticing to an American audience?"\nTripe! Tripe on looma võrkmagu või ka laiemalt öeldes rupskid. Igatahes tundub, et eestikeelse lappeliha näol on tegemist sea küljest pärit tükiga, millel loomamaoga midagi ühist ei ole.\nTänan tähelepanu eest, selleks korraks on lingvistilise uurimistööga ühel pool.\nJagatud rõõm (koos raamatust pärit juustukoogi retseptiga!)\nKirja pani Tiina kell 22:21 Kommentaare ei ole:\nDavid Suchet ja Geoffrey Wansell "Poirot ja mina"\nAgatha Christie ja Hercule Poirot fännid loevad seda raamatut niikuinii. David Suchet mängis BBC filmides Poirot'd 25 aastat ja on saanud enamiku vaatajate jaoks Poirot võrdkujuks. Siiski on raamat pigem suunatud Briti lugejale või siis sellisele lugejale, kes on hästi kursis Briti näitlejate ja filmidega. Sest Suchet loetleb mõnuga üles terve hulga näitlejaid, kellega ta koos nendes filmides mängis. Lisaks ka need näitlejad ja lavastajad, kellega ta Poirot filmide vahepeal teatris koos mängis. Ehk vahepeal on raamat natuke kuiv ja isegi igavavõitu.\nHuvitav on see osa, kus ta kirjeldab, kuidas ta jõudis Poirot'le iseloomuliku hääle, kõnnaku ja stiili juurde. Suchet on peaaegu sama suur pedant kui Poirot ise oli ja ei tee lavastajale mingeid järeleandmisi selles, kuidas tema Poirot'd ette kujutab. Tema moto oli - võimalikult autoritruu. Olemata kuigivõrd kursis näitlemise või filminäitlemisega, oli minu jaoks huvitav, kui palju tööd ja vaeva näitleja näeb sellega, et tema kehastatav tegelane ekraanil võimalikult loomulik ja elutruu välja paistaks. Või kui tähtis on see, et ka vaatajad rahule jääksid. Suchet luges põhjalikult läbi kõik Christie Poirot' teosed, tegi omale pika nimekirja talle iseloomulikest joontest ja harjutas-harjutas-harjutas.\nMuuhulgas saab teada üht-teist ka proua Christie enda kohta, aga kes on tema mälestusteraamatut lugenud, sellele ei midagi uut.\nTulin ühel hommikul oma kodunt Pinneris metrooga Londonisse, lugesin omaette ja mõtisklesin oma mõtteid kuni rong linna jõudis, kui korraga - ootamatult - keegi vagunis täiest kõrist hüüatas: "See on Poirot!"\nTõstsin pilgu ja nägin, et hüüdjaks oli olnud kombekohaselt riides nunn, kes nüüd mööda vagunit minu poole jooksis. Ta tuli ja istus otse minu vastu, pressides end kahe pahaaimamatu reisija vahele, krabas mul käest ja raputas kõvasti, öeldes, kui hea meel tal on minuga kohtumise üle. Ma naeratasin nii kenasti, nagu oskasin, ja noogutasin viisakalt.\nAga sellega asi ei lõppenud. Nunn seletas mulle, et lõpetas just "vaikimisperioodi" ja rõõmustab, et saab väljendada heameelt minu nägemisest. Edasi rääkis ta kogu vagunile, nii kõvasti kui hääl lasi, et talle ja teistele kloostriõdedele meeldib pühapäevaõhtuti pärast pimeduse saabumist Poirot'd vaadata, isegi kui kloostri reeglid seda päriselt ei lubanud.\n"See on üks meie keelatud saladusi," luksus ta naerda. "See on päris tore."\nSelleks ajaks olin ma näost punane nagu peet ega tahtnud midagi rohkem, kui et vagunipõrandas avaneks luuk ja pillaks mu rööbastele, ükskõik mis, aga peaasi, et sealt pääseksin - tundsin ennast nagu oleksin staar mingis pornofilmis, mida iga pühapäeva õhtul kloostris näidatakse. (lk 214)\nLühike klipp, kus Suchet näitab, mismoodi ta Poirot hääleni jõudis:\nKirja pani Tiina kell 23:09 Kommentaare ei ole:\nSildid: Agatha Christie, David Suchet, Geoffrey Wansell\nIan Mortimer "Ajaränduri teejuht keskaegsele Ingli...


Kuidas veeta kvaliteetset aega koos lastega koolile naasmisel - perekond - 2020\nPõhiline - perekond - Kuidas veeta kvaliteetset aega koos lastega koolile naasmisel\nTagasi kooli, vastutusele naasmine ja vähem aega perega nautimiseks. Päev koolis, kodutöö, ekskursioonid, koolivälised tegevused jne. Kõik need kohustused tähendavad, et pereliikmed ei saa pühendada nii palju aega kui nad tahaksid tegevusi ühiselt, midagi, mis põhimõtteliselt võib mõjutada sidet vanemate ja laste vahel.\nSiiski peate lihtsalt kujutlusvõimet alustama ja leidma mõned tegevus see tagab kvaliteetse aja lastega. Kataloog on väga lai ja seal on nii palju võimalusi kui peredel. Sellel juhul pakume mõningaid neist nii, et teie ja teie saaksid nautida kvaliteetset aega ilma kooli tagasi pöördumata.\nKasutage kooliväliseid tegevusi\nHea võimalus, et pered saavad ära veeta kvaliteedi aeg need on koolivälised tegevused. Näiteks võib sport olla lapsevanematele ja lastele hea võimalus koos aega veeta ja nende tegevusest saadavat kasu ära kasutada. Ujumine, jalgrattasõit või sobiva varustuse hankimine.\nTeine võimalus võib olla mõnede õppimine tegevus ühiselt. Keelekursus, põhiprogrammeerimine, lugemisklubi liitumine (või isegi selle loomine teiste vanematega). Väga atraktiivne valik on laste kultuuri edendamine muuseumide, teatrisaalide jms külastuste kaudu.\nNeed vanemad, kes soovivad arendada oma loovust lapsed Kooliväliste tegevuste kaudu ja koos tehes on neil kataloog, mis ulatub maaliklassidest kuni kirjutamistöökodadeni. Tuleb meeles pidada, et need tavad peavad olema tasakaal lõbususe ja uute oskuste omandamise vahel, sest vastasel juhul võib see põhjustada tagasilükkamise.\nLisaks koolivälistele tegevustele on veel palju teisi võimalusi mida saab arendada kodus, võimaldades vanemate ja laste vahelist sidet veelgi kitsendada. Käsitöö on hea valik. Pildiraamist, kus kujundatakse kogu perekonna hetkepilte, pliiatsitesse, mis aitavad koolitarbeid säilitada.\nKa kodus saavad pered kasutada kööki, et veeta kvaliteetset aega. Seal on suur hulk toite, mida saab koos teha. Võimalus, mis õpetab ka väikelastele tähtsust jõupingutusi ja rahulolu, et suudate endale midagi luua. Teine väärtus, mida nendes tegevustes edasi antakse, on koostöö, sest plaadi edasiarendamine on praktika, milles igaüks teeb koostööd.\nLõpuks on lihtne, kuid tõhus mäng. Tegevus, mis võimaldab kujutlusvõimet lasta, lõbutseda ja loomulikult tugevdada pereliikmete vahelisi sidemeid. Selle võimaluse teine eelis on see, et puudub kindel ajakava ja igasugune lõhe, kuigi väike, võite valida selle valiku.\nLastel, kellel on probleeme lugemisel, rääkimisel või kirjutamisel, võib esineda õpiraskusi.


Pagari elamuala detailplaneering\nAlutaguse Vallavolikogu tunnistas 23.09.2021 otsusega nr 353 osaliselt kehtetuks Mäetaguse Vallavolikogu poolt 2008. aastal kehtestatud Pagari elamuala detailplaneeringu.\nDetailplaneeringu kohaselt moodustati pargi servaaladele elamumaa sihtotstarbega krundid, millest enamus on endiselt riigi omandis ning hoonestamata. Pagari mõisa hoonete, pargi ning riigitee äärsete haljasalade krundid on taotletud munitsipaalomandisse. Eraomandis olevatel elamukruntidel säilis olemasolev ehitusõigus, mis seab takistusi elamukruntide täiendaval hoonestamisel.\nDetailplaneering tunnistati kehtetuks volikogu otsuse lisas märgitud munitsipaal- ja eraomandis olevate kruntide osas ning osaline kehtetuks tunnistamine ei takista selle elluviimist kehtima jäävas osas.\nPagari elamuala detailplaneeringuga on võimalik tutvuda valla planeeringute registris: https://evald.ee/alutagusevald/#/planeeringud/planeeringud/498000005.\nDetailplaneeringu osaliselt kehtetuks tunnistamise otsuse ja selle lisaga on võimalik tutvuda Alutaguse valla dokumendiregistris:


iNkodu teemaportaal - Köögi plaan aegsasti paika - EhitusEST\nFoto: teemaportaal inkodu.ee\nKööki planeerides tuleb arvestada rohkemaga kui vaid uus mööbel ja santehnika. On ju tänapäeval saadaval lausa uskumatuid köögimasinaid, mille kasutamiseks on aga eelnevalt vajalik tehnovõrgud ning muud võimalused hoolega läbi mõelda.\nDecolandi köögitehnikasalongi juht ja ehitusinsener Ants Uus soovitab köögi planeerimisega alustada juba elamu projekteerimise algfaasis. Ainult nii on võimalik vältida vigu, mis hilisemal avastamisel parandamatuteks võivad osutuda. Õige planeerimine algab otsustest, milliseid seadmeid soovitakse köögis kasutada. Sellest lähtuvalt saab juba mõelda, kuhu tulevad veesõlmed ja -ühendused, kuhu seadmete parameetritele vastavalt paigaldada ventilatsioonitorud ning kuhu kodumasinate asukohast lähtuvalt vedada elektrikontaktid.\nErinevad köögiseadmed vajavad väga erinevaid ühendusi ja võimalusi. Isegi veeühendust ei ole enam vaja ainult kraanikausile, vaid ka nõudepesumasinale ja külmkapile. Soovitud lahendused ja nende võimalused antud ruumis tuleks kindlasti enne mööbli ja seadmete tellimist, parem juba ehitusjärgus, läbi mõelda, sest hiljem ei pruugi nende integreerimine enam võimalik olla.\nIlmselt ei kujuta enam keegi ette kööki ilma õhupuhastusseadmeteta, arvestades et enamasti on meie kodudes tänapäeval kasutusel avatud köögilahendused. Õhupuhastite valik on väga lai, osad on mõeldud lakke, kappi või seinale, teised kasutatavad kas köögisaare kohal, tööpinna peal või hoopis pliidiplaadi sees. Iga erinev lahendus eeldab aga põhjalikku eeltööd.\nAkna ette paigutamiseks ongi ainus sobiv lahendus lakke integreeritud õhupuhasti, sest rippuv seade jääks igas mõttes vaatevälja segama. Taolise õhupuhasti ventilatsioonitoru saab suunata näiteks köögikapis asuva mootori juurde ja sealt juba otse välja. Kusjuures selline õhupuhasti näeb välja nagu moodne valguspaneel, kasutamise ajal tõmbab külgedelt õhku sisse, aga muul ajal täidab ka hubase valgusti funktsiooni. Õhupuhasti töötab kõige paremini siis, kui seadme ning tööpinna vahele jääb 1,5 meetrit.\nTasapinna sisse mõeldud õhupuhasti eeldab kindlasti allpool asuvate ventilatsioonitorude olemasolu, mis võtavad kapis korralikult ruumi. Kuhu õhk kapist edasi juhtida, on juba hea küsimus, sest ruumi tagasi juhtimine sobib vaid neile vähestele, kes harva toitu valmistavad. Harva kokkajale sobivad hästi ka pliidiplaadisisesed õhupuhastid.\nKel aga pidevalt suured potid-pannid tulel, võiksid mõelda pigem tööpinna seest üles tõusva õhupuhasti peale.\nSarnase lahenduse kasutamine köögisaarel tähendab torude vedu põranda kaudu, kuidas muidu õhk sealt välja juhtida. Saare kohal saab alati kasutada ka rippuvat söefiltriga seadet, mis suunab õhu ringlusega tagasi, aga sellist lahendust hobikokale väga ei soovitaks, sest suure küpsetamise puhul võib seadme võimekusest väheks jääda. Välimuselt on sellised õhupuhastid muidugi väga ilusad.\nÕhupuhastite ventilatsioonitoru läbimõõt peaks olema ümmarguse toru puhul vähemalt 15 cm. Decolandis on olemas ka kandiline toru, mis vastab samadele tingimustele. Kandilise toruga on võimalik koos üleminekutega lahendada õhu juhtimise probleem ka kitsamates kohtades.\nÕhupuhastitest rääkides ei saa kuidagi mööda minna mürast, mida töötav mootor tekitab. Kõige lihtsam reegel on siin, et mida kaugemal asub mootor õhupuhastist endast, seda vähem on müra. Võimalusel viiakse õhupuhasti mootor näiteks kõrvalruumi, pööningule või hoopis katusele.\nMootori tõmbevõimsuse valik tehakse ruumi kubatuuri alusel. Näiteks levinud avatud köögilahenduse puhul kasutatakse seadmeid tõmbevõimsusega 700–1000 kuupmeetrit tunnis. See on optimaalne lahendus, et õhk ruumis piisavalt vahetuks. Enamus uusi seadmeid on juhitavad juba puldiga või otse pliidiplaadilt.\nKöögimasinad omavahel sobima\nIgal köögimasinal on omad tehnilised tingimused ja nõudmised, mis tuleb omavahel sobima saada. Kõigi köögis kasutatavate seadmete valik peab olema planeerimisfaasis täpselt teada, et vältida olukorda, kus üks masin hakkab teise tööd segama ja lõpuks olete sunnitud selle vältimiseks mõne vajaliku osa vastu tahtmist nähtavale tooma.\nNäiteks kui on soov paigutada pliidiplaadisisese õhupuhasti mootor sokli taha, peab arvestama, et läbi nõudepesumasina ei ole võimalik õhupuhasti õhku viia, seega peavad mõlemad masinad asuma üksteisest piisaval kaugusel. Või võtame näiteks ülemisse köögikappi paigaldatavad õhupuhastid, mis on meie tavapäraste pisikeste kodude puhul kõige populaarsemad: on ju mõistlik viia ventilatsioonitoru läbi seina välja, mitte jätta seda lae alla jooksma? Sama asi on gaasitorustikuga, maagaasi ja ballooni ühendused on erinevad ning sellega peab kindlasti arvestama köögi planeerimise algetapis.\nVäga oluline märksõna köögiseadmete juures on õhuringlus, sest seda vajavad pea kõik kodumasinad, olgu see siis külmik, induktsioonpliit või küpsetusahi.\nSeetõttu peab hoolega jälgima, et igal seadmel oleks soklite kaudu piisav tuulutus, vastasel korral võivad need lihtsalt ülekuumeneda ja katki minna. Pliidiplaati valides võib juhtuda, et plaadi alla enam ahi ei mahugi. Näiteks erilise I-cooking lahenduse puhul on see kindlasti nii, sellisel juhul tuleb ahi planeerida kuskile mujale, väga populaarsed on püstakud, kus ahi on koos mikrolaineahjuga.Kõige eelnevaga arvestamine võib üsna suur peavalu olla, seepärast tasub kasutada planeerimistöödeks spetsialisti abi. Nii on kindel, et köök saab kohe esimesel korral õigesti planeeritud, sest lisaks kõigi seadmete ära mahutamisele on lõpuks vaja tellida ka ruumi ja seadmetega kokku sobiv köögimööbel. Tavaliselt tuleb valida ikka erilahendusmööbel, sest standardlahendused sobivad kõigi vajaduste täitmiseks haruharva.\nKasuta nõuandjate abi\nLisaks tasub uurida nõuandeid uuenduste ja uute võimaluste kohta: võtame näiteks integreeritavad sahtelkülmikud või hoopis nõudepesumasinad, mis on väga ergonoomilised, aga vajavad kindlasti hoolikat planeerimist. Näiteks 1–2 inimesega kodus piisab ühest nõudepesumasina sahtlist, rohkemate pereliikmete puhul on optimaalne lahendus juba kahe sahtliga masin. Selline lahendus vastab tavapärasele 60 cm laiusele nõudepesumasinale, aga masina veeühendus peaks ideaalis tulema kõrvalt kapi kaudu, kus olemas ka elektrist ja veest lahti ühendamise võimalus, ilma, et peaks sahtli välja tõstma. Sama kehtib ka tavalise integreeritava nõudepesumasina puhul.\nSahtelkülmikuid saab väga täpselt seadistada, nii on ühes sahtlis tavakülmik, teises sügavkülm, kolmandas veinikülmik ja igal oma temperatuur.\nSahtelkülmik. Foto: Pixabay\nKeegi ei keela ka nende vahele paigutada täiesti tavalist sahtlit, kui vaja peaks olema. Veega ühendatavate külmikute puhul on väga oluline veeühenduse paigutus.\nOlemas on ka terve hulk nutikaid S-BOX lahendusi, kus tööpinnast tõusevad üles nugade või maitseainete riiulid, elektripistikud või hoopis televiisor ja muusikakeskus. Kogenud sisekujundajad ja köögidisainerid oskavad neid soovitada. Ise pusimine ei tasu vaeva, tulemus on lõpuks keskpärane ja mõne aja pärast tuleb kõik jälle ümber teha, sest teadmisi tuleb juurde.