MELLEM DISCIPLIN OG KAOS - PDF\nMELLEM DISCIPLIN OG KAOS\nDownload "MELLEM DISCIPLIN OG KAOS"\n1 MÆND FYLDER STADIG MEST Ligestillingen i revyerne går i den rigtige retning, selv om produk tionerne stadig primært laves af mænd. Anmelder er optimist. PAS PÅ STRESSEN Netværk med kolleger og opmærksomhed på sin egen mentale tilstand kan være med til at forebygge stress blandt kunstnere. VI FLYTTER EFTER JOBBET For mange skuespillere, sangere og dansere er det en naturlov i faget, at man flytter sig geografisk derhen, hvor arbejdet findes. # MAGASINET SANG DANS TEATER FILM / UDGIVET AF DANSK SKUESPILLERFORBUND OPERA-LABORATORIUM MELLEM DISCIPLIN OG KAOS NY INDSATS DANSK FILM I FLERE FARVER\n2 SEKRETARIAT FOR Dansk skuespillerforbund OG FILMEX SCENELIV udgives af Dansk Skuespillerforbund og udkommer 8 gange årligt. Oplag: eks. - Abonnement: 425 kr. årligt MAGASINET SCENELIV Dansk Skuespillerforbund, Tagensvej 85, 3. sal 2200 København N Telefon: Fax: Mandag-fredag 9-12 og Artikler, læserbreve og lign. sendes til: Redaktion: Pia Møller Munksgaard (redaktør), Katja Holm (ansvarshavende). Annoncer sendes til: Jette Rydder (Debatindlæg, anmeldelser, mindeord osv. må maks. fylde 2800 anslag inkl. mellemrum.) Tryk: KLS Grafisk Hus. Design: ad-man.dk. ANNONCEPRISER OG FORMATER (b x h) Helside annonce (170 x 270) kr. Bagsiden (190 x beskæring) kr. 2/3 side annonce (170 x 192) kr. ½ side annonce (170 x 133) kr. Top-annonce (170 x 60) kr. 1/3 side annonce (54 x 270 mm) kr. Visitkort-annonce (112 x 30) 700 kr. (maks. 400 anslag inkl. mellemrum) Medlemsannoncer (112 x 30) 350 kr. (maks. 400 anslag inkl. mellemrum) Annoncemateriale skal afleveres i pdf-format. Alle priser tillægges moms. Særlige annonceønsker: Kontakt Jette Rydder - tlf DSF S BESTYRELSE Katja Holm (formand), Jesper Asholt (orlov), Dorthe Hansen Carlsen, Julie Carlsen, Thomas Magnussen (næstformand), Mette Marckmann, Ulla Ricklander, Marie Louise B. Wille, Kristine M. Brendstrup, Ole Jakobsen, Henrik Jandorf, Mette Frank, Sofia Karlsson, Maj-Britt Mathiesen, Elisabeth Halling. Suppleanter: Jacob Stage og Trine Runge. DSF S SEKRETARIAT Formand: Katja Holm Kommunikationschef: Pia Møller Munksgaard Seniorkonsulent: Mikael Waldorff Regnskabsfører og Filmex: Heidi Holm Madsen Bogholder: Lis Jespersen Chefjurist: Maj Hagstrøm Juridiske konsulenter: Magnus Homann Poulsen, Jørgen Byrdal Kloch Larsen og Berit Lassen Socialkonsulent: Nanna Møller IT- manager og Filmex: Sengül Kaya-Mortensen Kursussekretær: Karin Iwersen Sekretær for formand og sekretariatschef: Tine Fangel Webmaster og Filmex: Jette Rydder Håndbog og Filmex: Kristine Staffeldt Omstilling/Sekretær: Hanne Arlund ANSØGNING OM PRODUKTIONSSTØTTE DER GIVES PRIMÆRT STØTTE TIL PROJEKTUDVIKLING, HVOR ANSØGER ØNSKER MULIGHED FOR AT UDVIKLE ET GIVENT PROJEKT, DER SENERE KAN SØGES STØTTE TIL HOS ANDRE FONDE. PRODUKTIONSSTØTTEMIDLERNE KAN SØGES TIL: PROJEKTER, DER YDER VÆSENTLIGE OG NY SKABENDE BIDRAG TIL DANSK MUSIK OG FILM. PRODUKTIONER PÅ CD, DVD OG ANDRE AUDIO VISUELLE PRODUKTIONER. DER YDES I SÆRLIGE TILFÆLDE STØTTE TIL PROJEKT UDVIKLING TIL ANDRE PROJEKTER OG FORMÅL AF ALMEN KULTUREL KARAKTER, HERUNDER UDDANNELSESFORMÅL. PRODUKTIONSSTØTTEMIDLERNE KAN KUN SØGES, HVIS DER ER AFLEVERET REGNSKAB FOR TIDLIGERE MODTAGET PRODUKTIONSSTØTTE. HVIS DU FÅR PRODUKTIONSSTØTTE, SKAL DU VÆRE OPMÆRKSOM PÅ, AT DETTE KAN HAVE INDFLYDELSE PÅ DIN DAGPENGERET. Krav til ansøgningen DER SKAL ANVENDES ANSØGNINGSSKEMA. SKEMAET KAN DOWNLOADES PÅ HJEMMESIDEN, ELLER REKVIRERES HOS FORBUNDET. ANSØGNINGSSKEMAET SKAL UDFYLDES ELEK TRONISK. ALLE ANSØGNINGSFELTER SKAL BESVA- RES, OG ANSØGNINGSBELØB SKAL PÅFØRES. PROJEKTBESKRIVELSEN MÅ MAKS. FYLDE 3 A4-SIDER, INKL. BUDGET, KORT CV OG BILAG. ANSØGNINGEN BLIVER IKKE BEHANDLET, HVIS DETTE KRAV IKKE BLIVER OVERHOLDT. BILAG KAN IKKE EFTERSENDES. VIDEOER, CD ER M.V. MÅ IKKE VEDLÆGGES SOM BILAG. ANSØGNINGSSKEMA OG PROJEKTBESKRIVELSE SKAL SENDES ELLER AFLEVERES I 5 SAMLEDE SAMMENHÆFTEDE EKSEMPLARER. ANSØGNINGEN SENDES/AFLEVERES TIL DANSK SKUESPILLERFORBUND HANNE ARLUND TAGENSVEJ KØBENHAVN N ANSØGNINGSFRIST: FREDAG DEN 15. MARTS 2013 KL ANSØGNINGER, DER AFLEVERES SENERE, VIL IKKE BLIVE BEHANDLET. ANSØGNINGEN BLIVER BEHANDLET I PRODUKTIONS- STØTTEUDVALGET OG EFTERFØLGENDE I BESTYRELSEN. BEHANDLINGSTIDEN ER PÅ CA. 10 UGER. HAR DU SPØRGSMÅL, ER DU VELKOMMEN TIL AT KONTAKTE SEKRETÆR HANNE ARLUND PÅ Dansk Skuespillerforbund holder generalforsamling Søndag den 26. maj kl Vi håber, at et hav af medlemmer vil møde op og være med til at gøre dagen faglig og festlig. Som sædvanlig er der fest bagefter for de fremmødte. Mere information følger i næste nummer af Sceneliv. Glæd dig. Der er valg til bestyrelsen. Kom ud af busken og arbejd for dit forbund! Vi har brug for dig! Alle kandidater kan melde sig frem til 11.marts Tilmeldingen skal være bilagt en personlig præsentation på max. 1/2 A4-side. Mange hilsner Arbejdsgruppen Generalforsamling 2013\n3 Foto: Christian Geisnæs 4 8 # FLERE FARVER I DANSK FILM 4 Det Danske Filminstitut er klar med nogle initiativer, der skal sikre en større mangfoldighed i de danske filmproduktioner. Læs om initiativerne og få kommentarer fra skuespillere og filmfolk, der har problem stillingen inde på livet. NY OVERENSKOMST MED DR 7 En ny overenskomst mellem DSF og Danmarks Radio er godkendt af generalforsamlingen. Ud over at give en pæn lønstigning, forholder overenskomsten sig også til en række af de nye medier og måder at distribuere tv-programmer på. FOREBYG STRESS 8 Et arbejdsliv med skiftende arbejdspladser og ind imellem ensomhed kan gøre kunstnere sårbare over for stress. Netværk med kolleger og opmærksomhed på sig selv og sin mentale tilstand kan forebygge det, fortæller skuespiller og terapeut Louise Herbert. STADIG FLEST MÆND I REVYLAND 10 Det går i den rigtige retning med ligestillingen i landets revyer samlet set, selv om der stadig er klart flest mænd, viser en optælling. Revyanmelder Rikke Rottensten ser positivt på fremtiden. Foto: Toke Hage 11 GIV MIG NOGLE NODER 11 Det er både frustrerende og lærerigt, når man i Aarhus blander klassiske musikere, operasangere og performancegrupper i et fælles musikalsk og scenekunstnerisk laboratorium. KLAR TIL AT RYKKE UD 14 Den geografiske mobilitet er stor blandt skuespillere, sangere og dansere. Det er en naturlov i faget, at man ofte er nødt til at flytte sig derhen, hvor arbejdet er. Mød to, der har flyttet sig meget både af lyst og af nød. Foto: 14 Forsidefoto: Fra laboratoriet CoOPERAtion i Aarhus, foto: Toke Hage\n4 4 MAGASINET SCENELIV Flere farver i dansk film Instruktørerne og producenterne skal udvide deres definition af, hvordan en dansk mand eller kvinde ser ud i dag, mener skuespiller Dar Salim, der her ses sammen med Iben Hjejle i tv-serien Dicte. Foto: Per Arnesen Debatten om mangfoldigheden i dansk film blussede op sidste år i forbindelse med et afslag på filmstøtte til MGP Missionen. Det Danske Filminstitut barsler snart med et nyt tankesæt, der skal forsøge at bane vejen for større mangfoldighed. Af Jacob Wendt Jensen I slutningen af november havde Det Danske Filminstitut (DFI) og Politiken inviteret til seminaret Film i farver for at diskutere, hvordan man får større mangfoldighed blandt de medvirkende i danske film. Seminaret var en opfølgning på sommerens mediestorm efter DFI s afslag på støtte til filmen MGP Missionen med bl.a. den begrundelse, at film med cast med anden etnisk baggrund ikke sælger godt i provinsen. Allerede på et seminaret i november var der toner fra DFI i retning af, at man nu var klar til at arbejde mere aktivt for at få flere hudfarver og etniske baggrunde repræsenteret i dansk film. Områdedirektør i DFI, Claus Ladegaard siger nu til Sceneliv, at filminstituttet arbejder med et nyt tankesæt, som organisationen snart er klar med. Selv om det ikke er helt færdigt, vil han godt løfte sløret for, at det omfatter både dialog i filmmiljøet, monitorering og konkrete overvejelser ved fordelingen af støttekronerne. Det helt afgørende lige nu er, at vi anerkender problemet med den manglende mangfoldighed. Som den offentlige filminstans i landet vil vi gerne tage den største del af ansvaret. Vi overvejer i øjeblikket at iværksætte en sekspunktsplan, der gerne skulle indeholde alt, hvad vi kan gøre uden samtidig at kompromittere grundreglen om at støtte de bedste filmprojekter. Vi skal på omgangshøjde med samfundet. Planen kommer til at køre i to til tre år, og hvis ikke den giver resultater, må vi diskutere, om vi skal gøre noget mere hårdhændet. Vi håber, at den her model, hvor vi gør alt det bløde og det bevidstgørende, kan bringe os et mere mangfoldigt sted hen. Vi har altså ikke formuleret hverken kvoter eller lavet nye puljer, siger Claus Ladegaard til Sceneliv. Institutioner har ansvar Hassan Preisler er grundlægger af teateret danskdansk, medlem af Dansk Skuespillerforbunds ligebehandlingsudvalg, og sad også i paneletunder seminaret i november. Efter nogle år med en ikkeeksisterende eller i bedste fald fastlåst debat, fornemmer han et tøbrud.\n5 # om mangfoldighedsproblemet adskillige gange, men har allerhelst villet lade arbejdet tale for sig selv. Han går dog med på en undtagelse i sit fagblad, hvor han gerne deler erfaringer med sine kolleger. Selv om Dar Salim ikke har blandet sig i debatten, har han været ligeså irriteret som så mange andre, og skuespilleren mangler ikke holdninger til det komplicerede tema. Debatten har en tendens til ofte at tage nogle mærkelige retninger, hvor man blander æbler og pærer. I mine øjne er løsningen ret enkel. Når en caster forsøger at besætte en rolle, kaldes der ofte ind til en casting, og med mindre man caster til Spies, John Adams eller Muhammad Ali, der jo alle har en helt præcis oprindelse, så kan en rolle i princippet spilles af alle danske skuespillere, der lever op til de krav, historien stiller. Her skal man huske, at samfundet ser anderledes ud end for 50 år siden. For eksempel er der mange danskere i dag af anden etnisk oprindelse end traditionelt dansk. Selv om der står Maria Gustafsson på rollenavnet i manuskriptet, man godt indkalde skuespillerinder med andre hudfarver end hvid, siger Dar Salim, og uddyber gerne: Når castingen er i gang, vælger du naturligvis den bedste til rollen uanset hudfarve. Hvis du stadig vælger en hvid skuespiller, så har du bare fået afprøvet nogle nye alternativer og blot lært nye skuespillere at kende til eventuel fremtidig brug. Vælger man i sidste ende en skuespiller med en anden hudfarve, så har du fundet en ny skuespiller. Det er mit bedste råd. Instruktørerne og producenterne skal ganske enkelt udvide deres definition af, hvordan en dansk mand og kvinde ser ud i dag, og det synes jeg faktisk også mange af dem allerede har gjort. Den klassiske argumentation fra alle sider har været, at det er de andre faggruppers skyld. På den måde sendte man bare aben videre, og der skete ingen ændringer. På seminaret i Det Danske Filminstitut blev der ikke, som tidligere, brugt de samme dårlige undskyldninger. Man var hver især indstillet på at se, hvad man kunne gøre ved problemet. Og det er først, når institutionerne påtager sig et ansvar, at der for alvor sker noget, siger Hassan Preisler. Magt giver jo også magten til at forandre, som han formulerer det og tilføjer: Hvad enten vi vil det eller ej, så handler vi alle sammen meget automatisk og ret ubevidst. Vi handler på præferencer, der er dybt indlejret i os. I mine øjne er det helt i orden at lade en film, der foregår i København, kun indeholde hvide skuespillere, selv om en ud af fire københavnere har en anden farve. Blot der er argumenteret kunstnerisk for valget. Han undrer sig over, at vi i Danmark stejler overfor kvoter, specielt set i lyset af, at vi accepterer andre former for indgreb og vilkår som økonomi, trends og mode. Preisler har gennem længere tid efterspurgt, at bl.a. DFI stillede spørgsmål, hver gang man møder et projekt med f.eks. udelukkende mænd eller et udelukkende hvidt cast. Vi skal udvide definitionerne Dar Salim er en af de skuespillere med anden etnisk baggrund, der i de seneste år har fået mange roller i biograffilm og i tv-serier. Han er da også blevet bedt om at udtale sig Typecasting undgås ikke helt Frygten for, at en film med en farvet skuespiller i en hovedrolle sælger færre billetter end en film med en hvid skuespiller, er udokumenteret, mener Dar Salim. Vælger man en dansk skuespiller med såkaldt brun hudfarve, behøver man ikke lave historien om eller dreje historien eller karakteren i retning af noget etnisk, hvis ikke det i forvejen var udgangspunktet for manuskriptet. Man kan sagtens beholde historien, som den er. Det vil folk acceptere, fordi de er vant til, at sådan ser Danmark ud i dag. Både når det gælder mediebilledet, musikkens verden og dagligdagen. Jeg har spillet både Jamil, Amir, Hans, Benny, Michael, Lars osv... og det er efterhånden flere dansk-etniske roller end brune roller. Det skyldes først og fremmest, at de castere jeg har arbejdet sammen med, har været gode til at se mig som mange forskellige typer og karakterer. I de allerførste roller vil du altid blive puttet ind i en boks. Det vil en blond pige også blive. Sådan er vilkårene i skuespillerfaget, og det er benhårdt for alle og derfra må du så bevise, at du også kan noget andet. Det vil være en kamp hele livet, uanset hvordan man ser ud, vurderer Dar Salim. Han regner med, at vi står der, hvor bolden snart begynder at rulle hurtigt, og at ingen vil tænke ret meget over mangfoldighedsproblemstillingen i næste generation. Husk virkeligheden Debatten om mangfoldighed i dansk film har dels handlet om at skabe flere almenmenneskelige roller til skuespillere med en anden hudfarve eller etnicitet end den traditionelt danske og dels om, hvorvidt film, der behandler etniske eller\n6 6 Da filminstruktør Annette K. Olesen lavede 1:1 mødte hun fordommen om, at ingen gider se film, hvor de medvirkende har anden etnisk baggrund, og som handler om etniske konflikter. Foto: Per Arnesen multikulturelle problemer overhovedet har et publikum. Annette K. Olesen er en af de filminstruktører, der har forsøgt sig med en film med en række skuespillere med anden etnisk baggrund, nemlig filmen 1:1, der samtidig omhandler en etnisk konflikt. Hun mødte også den udbredte holdning, at den type film gider publikum ikke se. Allerede da jeg ville lave 1:1 fik jeg at vide, at jeg godt kunne glemme det, selv om ingen nogensinde har produceret noget bevismateriale. Jeg ved ikke helt præcis, hvor det stammer fra, men det er udokumenterede fordomme. Alt for mange instruktører og castere har gennem tiden ladet den fordom få lov til stå alt for uimodsagt, siger Annette K. Olesen og tilføjer: I 1:1 var min idé, at karaktererne var hævede over deres hudfarve. Jeg var nysgerrig på deres historier, og der er hudfarve en af vores udfordringer. Den lidt enøjede hurtige konklusion lige nu er, at man bare skal caste såkaldt brune skuespillere i roller som Jens-Peter og Anne-Mette i film, hvor det ikke regner og hvor der ingen problemer er, for det skal helst ikke være synd for nogen. Hvis dét er konklusionen og opskriften for fremtidige film, udelukker man virkeligheden, og det ville være ærgerligt. Vi har brug for også at lave film, hvor problemerne i det multikulturelle samfund reflekteres. Hvis ikke vi gør det, vil filmen udvikle sig i en alt for kunstig retning, siger Annette K. Olesen. Instruktøren taler for, at tingene får lov til at udvikle sig så naturligt som muligt. Kvoter vil være problematiske i DFI-regi, uanset om det gælder hudfarve, alder eller seksualitet. Der er jo mange marginaliserede grupper i samfundet, og under en støtteordning, hvor der kun er budget til 20 film, skal man passe uendeligt meget på at styre på indhold. I så lille en økonomisk ramme kan voldsomme kvoter være at skyde sig selv i fødderne. Man kunne måske godt lave nogle særlige satsninger et bestemt år, men heller ikke meget mere styring end det. I udgangspunktet synes jeg, at mange områder - især kunstverdenen - lever dårligt med topstyring og regulering. Historierne skal jo fortælles, fordi de føles nødvendige. Det må være udgangspunktet. Filminstituttets indsats Områdedirektør i DFI Claus Ladegaard løfter sløret for nogle af de indsatser, som DFI vil arbejde med i de næste par år for at fremme mangfoldigheden. Samle filmbranchens organisationer og få dem til at diskutere problemet med manglende mangfoldighed. Begynde en kvalificeret monitorering af problemet, så man begynder at måle på mangfoldigheden både foran og bagved kameraet. Kontakt til skuespillerskolerne og skuespillerforbundet for at sætte fokus på, hvorvidt der er nok farvede skuespillere, og om de kender den danske filmbranche godt nok. Skabe et netværk mellem DFI og casterne og derigennem klæde casterne på, så de er gearet til, at der altid ligger et farvet bud ved siden af det hvide bud. Fokus på problemet i alle DFI s støtteordninger, så man sikrer sig mod de ubevidste rutinevalg. Sikring af, at alle ved, at der kan søges til projekter, hvor farvede står foran eller bagved kameraet. En indsats i forhold til både DFI s egne publikumsvendte aktiviteter og instituttets støtte til andres formidling af filmkultur.\n7 # NY OVERENSKOMST MED Den 18. december godkendte en ekstraordinær generalforsamling en ny overenskomst med Danmarks Radio (DR). Sceneliv har bedt seniorkonsulent Mikael Waldorff om at svare på tre spørgsmål om den nye overenskomst. Hvad betyder den nye overenskomst for aflønningen, når man arbejder for DR? Det er lykkedes at få en pæn forhøjelse af tarifferne igennem. Det vil særligt gavne medvirkende i satireprogrammer og børneprogrammer, for her arbejder man oftest på mindsteløn. Aftalen indebærer en stigning på 8 procent fra den 1. januar 2013, hvor overenskomsten træder i kraft, og en regulering i årene fremover på 1,3 procent i de efterfølgende år. Det er et godt resultat - især når man ser på, hvad der ellers sker på arbejdsmarkedet. Der sker en mindre nedsættelse af nogle af genudsendelseshonorarerne, men her er der en mulighed for at få en merindtjening, fordi de nye regler kan medføre flere genudsendelser. Det kan f.eks. vise sig at være interessant for DR, at der nu er mulighed for at genudsende alle afsnit af en serie på en specialiseret kanal for en særlig tarif. Hvad vil du fremhæve som hovedpunkterne i overenskomsten? Der er flere centrale punkter i overenskomsten. Det ene er muligheden for mere flow-tv, altså traditionel tv-udsendelse, på flere kanaler, hvor seertallene er meget beskedne. Dette er en udsendelsesvirksomhed, som er interessant for de medvirkende på grund af flere indtægter, men det er også interessant for DR, fordi det giver dem mulighed for at nå flere seere i en situation, hvor der bliver stadig mere konkurrence. Det andet er en fleksibel tilgang til de nye on demand-muligheder, hvor seerne selv vælger hvor og hvornår de vil se programmerne. Det er svært at værdisætte sådanne tjenester på nuværende tidspunkt, og derfor har vi valgt at lave nogle særaftaler, som er uafhængige af overenskomsten. Derudover har vi fået forbedret vores salgsaftale, så vi er sikre på, at der kommer royaltybetaling, så snart en af de store serier bliver vist i udlandet. Endelig er vi enige med DR om, at brug af DR s produktioner på nye platforme, f.eks. Netflix, kun kan finde sted, hvis der er en aftale med DSF om betalingen. Det har stor betydning i en tid, hvor tv og film bliver spredt på et utal af nye platforme. Hvordan vurderer du resultatet? Resultatet er godt, når man tager i betragtning, at der både er krise og en nærmest ukontrolleret teknologisk fornyelse i gang. Vi kan ikke være sikre på, hvor tingene bevæger sig hen f.eks. om tv over internettet udkonkurrerer de kendte platforme. Det har vi forsøgt at tage højde for ved at sikre os løbende forhandlingsmuligheder på on demand-området. DE VIGTIGSTE ELEMENTER Lønstigning I forhold til betalingen for medvirken i DRproduktioner indebærer aftalen en stigning på 8 procent fra den 1. januar 2013, hvor overenskomsten træder i kraft, og en regulering i årene fremover på 1,3 procent i de efterfølgende år. Noget af stigningen pr. 1. januar er et efterslæb fra de seneste år, men selv når man tager højde for dette, vurderer DSF, at det er et fint resultat. Store og små produktioner Overenskomsten indeholder en række ændringer af den hidtidige aftale, idet der i fremtiden skelnes mellem de store produktioner som f.eks. Forbrydelsen, Ørnen osv., som har et meget stort publikum, og de smallere produktioner som satire, børneprogrammer m.m. Der vil også blive forskellige regler for udsendelse på hovedkanalen DR1 og de specialiserede kanaler: DRK, DR2, Ramasjang og andre. Genudsendelser DR får mulighed for flere visninger på de specialiserede kanaler med små seertal. Der er sket en beskeden nedsættelse af genudsendelseshonorarerne, men til gengæld vurderer DSF at aftalen indebærer stigende indtægtsmuligheder som følge af bl.a. flere genudsendelser. On demand osv. Der er indgået to seperate aftaler om on demand-udnyttelser og om elektronisk salg til download. Disse aftaler har særlige opsigelsesvarsler uafhængigt af hovedoverenskomsten. Formålet er, at DSF løbende kan overveje, om vilkårene for on demand-brug er afpasset efter værdien af den faktiske brug.\n8 8 MAGASINET SCENELIV FOREBYG STRESS MED NETVÆRK OG OPMÆRKSOMHED Som skuespiller skal man passe på sit selvværd for at undgå stress. Ensomheden og behovet for anerkendelse er faktorer, som man skal lære at håndtere, siger skuespiller og terapeut Louise Herbert. Af Jacob Wendt Jensen En undersøgelse foretaget for nylig blandt skuespillerforbundets medlemmer viser, at især yngre og kvindelige medlemmer af og til mærker symptomer på stress som for eksempel søvnproblemer og tristhed. Der er noget om snakken, bekræfter Louise Herbert, der selv er skuespiller, men som i dag arbejder mest som terapeut. Hun har stress som hovedinteresse, og hun henviser til flere svenske undersøgelser inden for området, fra blandt andet Karolinska Instituttet. Der findes stress-symptomer hos meget unge mennesker i dag også i gymnasiet i Danmark. Så allerede når de unge kommer ud på arbejdsmarkedet, er de disponerede for at blive ramt af stressrelaterede sygdomme efter ganske få år. Hvor man for 15 år siden oplevede at folk gik ned med stress efter 20 år, er det i dag efter 7-10 år. Og disse tal er allerede forældede. Samfundet har ændret sig. Der er for eksempel kommet mange flere muligheder end før i tiden, og de unge bliver i dag bedømt langt hårdere på, hvad de kan. Især for pigerne kan det give problemer. Du skal være en dygtig veninde, en god kammerat, en god datter, god til dit arbejde og samtidig smuk som en gudinde. Det er fint at være konkurrencepræget, men hvis man baserer hele sin eksistens på det, kan det blive farligt. Når det ikke lykkes, skrider selvværdet, siger Louise Herbert. Hvis selvværdet er skrøbeligt, kan man have et stort behov for at høste anerkendelse fra omgivelserne for at opretholde sit selvværd, og her begynder det at blive farligt. Jeg har selv oplevet det. Efter to år i Odense og tre år i Aalborg med bifald hver aften var det svært at stå som freelancer i København. Jeg havde været fuldt beskæftiget i fem år og fik fine komplimenter, og på den baggrund var det svært pludselig at skulle kæmpe en opslidende kamp for at Ensomheden er det værste Hun har haft flere unge skuespilleraspiranter i terapi med fokus på stress og præstation. En skuespillers præstation kan vurderes af alle. Er man god eller dårlig i diverse roller. Og det er meget svært at skelne mellem, hvad der er arbejdet, og hvad der er det private menneske. Det kan også være svært for den enkelte skuespiller at lægge ryg til alle de meninger, der dannes om en. Eller man kan nærmest blive afhængig af, hvad omgivelserne nu synes. Hvis den fundamentale selvfølelse er skrøbelig, risikerer man at miste sig selv, og det kan føre til stress, siger Louise Herbert. Med udgangspunkt i bl.a. sit eget liv noterer Louise Herbert sig, at skuespillere også pga. deres arbejdsliv kan have et mere skrøbeligt selvværd end mange andre mennesker.\n9 # opnå det samme et nyt sted, og humøret og selvværdet led under det. Jeg blev for eksempel hurtigere ked af det, og min fremtoning var ikke i overensstemmelse med, hvordan jeg havde det. Jeg var for eksempel mere overgearet, end jeg ville være, i nogle situationer. Jeg røg ud af mig selv, fortæller Louise Herbert. Netværk er godt Fornemmelsen af at føle sig ensom er noget af det sværeste at tackle. Scenekunstnere er meget sociale mennesker i arbejdssammenhæng, vi har brug for at skabe noget sammen med nogen. Det er vigtigt at være i en arbejdsmæssig relation, hvor vi har tillid til hinanden, så vi tør åbne op og skabe sammen. Men det gør os også sårbare over for afvisninger. Vi kan ikke skabe alene som for eksempel forfattere og malerkunstnere. Det ene øjeblik er du i et arbejdsfællesskab, og det næste er du arbejdsløs. Det kan være svært at omstille sig, og man risikerer at komme til at føle sig ensom. Jeg har en drøm om at lave nogle netværksgrupper, hvor man er i kontakt med hinanden. Der er efter min mening generelt for stor angst og mistro i branchen. Hver enkelt er bange for at dele sine drømme, planer og navnlig problemer med kolleger, fordi vi også er konkurrenter. Vi kan godt have glæde af at fremavle et andet miljø omkring vidensdeling og sparring med hinanden. Jeg ved ikke præcis, hvordan man kan gøre det, men ansvaret ligger til dels hos den enkelte kunstner. Jeg kunne dog også godt forestille mig nogle gruppedynamiske forløb, hvor man deler tanker og bekymringer med hinanden, og det kunne så munde ud i nogle netværksgrupper, siger Louise Herbert. I marts måned holder hun blandt andet et oplæg om stress i DSF Studio. Her vil hun fortælle om, hvad stress er rent fysiologisk, og om hvordan man håndterer stressen og uroen, når man nu engang har valgt tilværelsen som freelancer. Louise Herbert Hun er uddannet som skuespiller i 1996 og er senere blevet terapeut fra Dansk Familieterapeutisk Institut. Louise Herbert har arbejdet på både Odense Teater og Aalborg Teater og var derefter freelance i København. Hun spiller stadig af og til med i et teaterstykke eller en tv-serie, men arbejder i dag fortrinsvis som terapeut, underviser og foredragsholder. Hun er medlem af Stresstænketanken, der er stiftet af Pernille Rosenkrantz Theil og Thomas Milsted, hvor de arbejder for at få sat psykiske arbejdsforhold på den politiske dagsorden. Det er en forening, hvor man tager initiativ til tænketanksdage om arbejdsrelateret stress og psykisk arbejdsmiljø. START MED Dagbog En typisk myte om stress er, at det alene handler om travlhed. Stress handler ikke kun om for mange opgaver, men det handler om manglende vedligeholdelse af eget velvære. Om ubalance. Mange har meget at lave, men det får man ikke nødvendigvis stress af. Man får stress, hvis man er i ubalance eller i bund på kontoen, og så ens søster for eksempel bliver syg, eller andre uforudsete hændelser ryster vores hverdag. Desuden har vi generelt en opfattelse af, at vi bare kan blive ved og ved, men det kan vi ikke. Før i tiden var døgnet delt op i tre faser med otte timers arbejde, otte timers hvile og otte timers søvn, men den rytme findes ikke mere, siger Louise Herbert. Hvordan vedligeholder man sit eget sind? Man kan øve sig i at være opmærksom på de tankefælder, man falder i. Jo større opmærksomhed, man har på sig selv, jo nemmere bliver det med tiden. Der findes ikke en bestemt recept, for vi mennesker er forskellige. Det kan være en god idé at skrive en følelsesdagbog, hvor du registrerer, hvornår du er glad, og hvornår du er ked af det. Hvad der er sket i løbet af dagen, og hvilke ting du lægger vægt på. Skriv ned, og nærlæs bagefter, og find ud af, hvilket mønster du har rent humørmæssigt. Hvis du for eksempel ofte er ked af det og synes, du lægger for meget vægt på negative tanker, er der jo helt sikkert noget, der skal kigges på. En dagbog er et godt sted at begynde en proces om at lære sig selv bedre at kende. Åben fredag 15. marts Louise Herbert fortæller om stress ved en Åben fredag i DSF Studio fredag den 15. marts kl Oplægget omhandler bl.a. Hvad er stress, stressens fysiologi Stress og præstation Hvordan håndterer jeg stress i forhold til de vilkår, det medfører at være freelancer Åben fredag er for alle medlemmer. Det er gratis, hvis du har købt træningskort til morgentræningen, og ellers betaler du 50 kr.\n10 10 MAGASINET SCENELIV REVYEN SKABES STADIG MEST AF MÆND Andelen af kvinder på holdet i landets 15 sommerrevyer er i let stigning, både når det gælder skuespillere og instruktører, viser en ny optælling. Det går den rigtige vej, mener revyekspert Rikke Rottensten. Kvinder i revyland Pernille Sørensen har ved at studere programmerne fra alle landets revyer i både 2010 og 2012 talt op, hvor mange kvinder og mænd, der arbejder på de forskellige poster. Både hvad angår skuespillere, instruktører og tekstforfattere er andelen af kvinder stigende, selv om der stadig er et stykke vej til ligestilling. Kvinder 2010 Kvinder 2012 Skuespillere 38% 44,3% Instruktører 21% 26,67% Tekstforfattere 17% 18,9% Kapelmestre 7% 0% Af Jacob Wendt Jensen Statistikken her på siden dokumenterer, at kvinderne er på vej frem i revyen. Tallene er resultatet af skuespiller Pernille Sørensens optælling i revylandskabet i henholdsvis 2010 og Pipelinen i revyverdenen er stadig voldsomt domineret af mænd. Det er instruktørerne, der vælger materialet, og når både instruktørerne og forfatterne overvejende er mænd, spejler de mandlige instruktører sig naturligvis lettest i de tekster, som de mandlige forfattere skriver, siger Pernille Sørensen. En anden faktor der ifølge hende blokerer for, at kvinderne kan vinde indpas, er kapelmestrene, der også er med til at udvælge materialet også her er næsten alle mænd. Det er helt normalt, at der er to mænd og en kvinde i en revy med tre skuespillere, og det betyder jo også, at mændene får langt flere tekster at arbejde med. Hvis vi en dag ser en revy med tre kvinder, vil jeg gætte på, at den stadig vil blive kaldt for en kvinderevy. Mange gange i revyhistorien har vi set tre mænd, og her taler ingen om manderevy, siger Pernille Sørensen. Lysten til at bo i provinsen Rikke Rottensten er teater- og revyanmelder på Kristeligt Dagblad, og på trods af at der er et stykke vej til ligestilling, er hun alligevel optimist med hensyn til at nå derhen. På scenen har vi for så vidt altid set kvinder som Liva Weel og Elga Olga, men det er relativt nyt, at kvinderne også er ved at komme med på tekstsiden. Direktørsiden er stadig en akilleshæl. Der har været enkelte kvindelige direktører gennem tiderne, men der har været meget få i de senere år, siger Rikke Rottensten og fortsætter: Kvinderne har ikke set lyset i forhold til at sidde i en provinsby og være eksponent for et produkt året rundt. Det har de ikke haft lyst til. Mulighederne er der, og det handler om, at kvinderne tager stafetten og siger til sig selv, at man vil bo et andet sted end København. Af store revypersonligheder på forskellige poster gennem de seneste år, har vi dog set Lisbet Dahl, Ditte Hansen, Ina-Miriam Rosenbaum og Jeanne Boel for blot at nævne nogle stykker. Diskussionen om, hvorvidt kvinderne er sjove nok, har vi heldigvis ikke rigtigt så meget længere. Samtidig har kvinderne fået øjnene op for at prøve kræfter med humoren, og det har givet et boost, at mange revyer har taget en musikalsk drejning, der har appelleret til de kvindelige skuespillere. Det er som om, at de gammeldags lagkagerevyer med en stor mængde politik lå mere til mændenes højreben, siger teateranmelderen. Vil kun gå fremad Hun er fortrøstningsfuld i forhold til fremtiden og siger, at der rent faktisk uden for nærværende statistik er en stribe kvindelige administrative chefer, fordi de er gift med de mandlige direktører. For den slags ægtepar er revyen jo et fælles projekt, men mændene er blot mere synlige end deres hustruer. Alt i alt vil jeg sige, at når man ser kønsoptællingerne fra teatrene, så er revyerne bedre med, og det vil ikke gå tilbage for kvinderne fra nu af. Det vil kun gå fremad. Nu er der gået hul på bylden på vej mod ligestilling, og det lover godt for fremtiden. I mange år har vi set, at der var tre mænd, når der var fem medvirkende, og to mænd, når der var tre medvirkende i en revy. Men det er kun et spørgsmål om tid, før vi lige så godt kan se en overvægt af kvinder, mener Rikke Rottensten. Lisbet Dahl og Ditte Hansen har i en årrække været blandt de markante kvinder i revy billedet her i Cirkusrevyen sidste år. Foto: Henrik Petit\n11 # GIV MIG NOGLE NODER JEG KAN ØVE PÅ Hvad sker der, når man sætter en ung lithauisk komponist og hendes teatergruppe til at arbejde sammen med en gruppe af unge klassiske musikere og nogle etablerede operasangere fra Den Jyske Opera? Det korte svar er: noget anderledes. Af Pia Møller Munksgaard Foto: Toke Hage Abstrakte videoprojektioner rammer store hvide papkasser, et lydtæppe af instrumentlyde afbrydes pludselig af sang efter noder, tre sangere fingerer et slagsmål i slowmotion, mens fløjtenisten ligger på ryggen på gulvet og spiller. Og et eller andet sted i det kunstneriske laboratorium gemmer der sig en medvirkende kat. Det er december, vi befinder os på Godsbanen i Aarhus, og Sceneliv er med på en kigger i det andet laboratorieforløb i initiativet CoOPERAtion, som er startet af Line Tjørnhøj, der er leder af Aarhus Unge Tonekunstnere. Det at lave laboratorier er noget, som f.eks. performere og skuespillere er rigtig gode til. Men i den klassiske musik og blandt komponisterne er der ingen tradition for det. Det er heller ikke noget, Den Jyske Opera benytter sig af, siger Line Tjørnhøj, der arrangerer forløbet i samarbejde med Den Jyske Opera og med støtte fra en række organisationer, bl.a. Dansk Skuespillerforbund. De unge komponister vil enormt gerne eksperimentere, men de får aldrig arbejdsbetingelser for det. Man regner med, at de leverer det helt færdigtænkte værk, og man stille aldrig spørgsmålstegn ved det, som komponisten kommer med. Jeg kan ikke få øje på nogen steder, hvor de unge komponister får lov til at eksperimentere, ud over på deres uddannelse, siger Line Tjørnhøj. PERSONLIG FORFÆNGELIGHED CoOPERAtion består af fire laboratorieforløb af hver 14 dage. Hvert forløb afsluttes med en visning for publikum. I to af forløbene har operasangerne Pernille Madsen og Thomas Sigh fra Den Jyske Opera medvirket. For dem har\n12 12 MAGASINET SCENELIV det været en både anderledes og frustrende oplevelse at blive kastet ud i. De er ikke helt fremmede over for impro og andre former. Thomas har tidligere arbejdet sammen med Line Tjørnhøj, og Pernille har i egne projekter bl.a. udviklet impro-opera og børneopera. Alligevel har det været en både positiv og negativ oplevelse at deltage i laboratorierne. Det er så langt væk fra grand scale opera, som man kan komme. For mig fungerer det, hvis jeg er tryg og i humør til det, men faktisk har jeg det jo bedst med at få noget, jeg kan gå hjem og øve mig på og blive så god til som muligt. Jeg får lyst til at sige: Giv mig nogle noder, jeg kan øve på, siger Thomas Sigh, der samtidig med laboratoriet var ved at forberede sig til Tosca. Pernille Madsen supplerer: Det er jo vores personlige forfængelighed, der bliver sat under pres. Som sangere arbejder vi altid imod perfektion, og vi er bestemt ikke vant til at vise vores proces frem. Som solist er jeg allermest bange for mødet med de andre musikere, fortæller hun. Thomas og Pernille er enige om, at der har været stor forskel på de to laboratorier, de har deltaget i. Det første manglede ifølge dem struktur og mål, og derfor blev det forvirrende og utrygt at være kunstner i. Der var simpelthen for mange overraskelser og ting, som vi havde øvet på, som vi aldrig kom til at bruge, fortæller Thomas Sigh. BÅDE SKABENDE OG UDØVENDE I laboratorium nummer to improviserer musikere og sangere bl.a. over en gammel lithauisk historie om en dreng, der læser en cowboyroman og lever sig så meget ind i den, at han kommer til at slå sin kat ihjel. Historien er af den lithauiske teatergruppe opdateret til nutiden, så den handler om en pige, der spiller computerspil og ikke kan kende forskel på spil og virkelighed. De ting, som vi smed ind i improen i dag, var noget, vi arbejdede med i sidste uge. Vi havde noget forberedelse, og derfor var det en meget mere behagelig proces for os denne gang, fortæller Pernille Madsen og bliver suppleret af Thomas Sigh: Det at være både skabende og udøvende er meget mærkeligt. Der opstår i momenterne noget meget spændende, men det, der interesserer mig, er, hvordan man kan bruge det i noget, der er mere færdigt. Selv om det til tider har været et frustrerende projekt for de to sangere, tager de alligevel nogle positive ting med sig ud over mødet med de andre kunstnere. For mig har der været to eye openers. Den første er videoarbejdet, som jeg slet ikke er vant til. Det med, at de filmer hele tiden og bagefter bruger det lige med det samme i lokalet, det inspirerer mig. Og så har jeg aldrig arbejdet med elektronica før. Jeg har altid haft det sådan, at det var nok noget med unge mennesker og DJ s. Det har været rigtig interessant at arbejde med, fortæller Pernille Madsen. Thomas Sigh siger, at han har fået et klarere billede af sine spidskompetencer som sanger, fordi det er noget af det, som er blevet pillet af i laboratoriet f.eks. det at kunne synge kraftigt. Jeg kan også rigtig godt bruge noget af improvisationen, det at kunne bevæge sig lidt friere og give sit eget\n13 # bud. Jeg kan godt nogle gange sidde lidt fast og have det sådan: Fortæl mig, hvad jeg skal gøre. Jeg kan bruge det med at slå hjernen fra og være til stede i nuet. EN SLAGS GRUNDFORSKNING Annika B. Lewis, der er performancekonsulent i nogle af laboratorierne, har medvirket i en lang række projekter inden for dans, performance og mere klassisk teater igennem en årrække. Hun siger, at det ikke udelukkende handler om, at der ikke er tradition i den klassiske musik for at eksperimentere. Det handler også om, hvilken del af scenekunstmiljøet, du bevæger dig i. Jeg her også instrueret på Aarhus Teater, og jeg synes, jeg kan se, at når man har været længe på en stor institution, så får man en identitet og nogle ting, man holder fast ved. Hvis du altid bevæger dig i det frie teatermiljø, så er du vant til at skifte identitet, rolle og rum hele tiden, og man er vant til processer, hvor man starter helt fra nul. Hun mener, at det kan være udviklende for kunstnere på de større institutioner engang imellem at blive kastet ud i de helt usikre rum, som laboratorier er. Det giver en åbenhed og omstillingsparathed over for, at alt kan vendes på hovedet med et snuptag. Jeg synes godt, at man kan kalde det en slags grundforskning, som burde findes på alle større institutioner. Store virksomheder som f.eks. Grundfos har jo også grundforskningsrum. De ved godt, at man må lave et frit rum, for at kunne opdage nyt og de kører det helt parallelt med den almindelige effektive virksomhed, hvor man producerer det, man skal, siger Annika B. Lewis. DE VAR MED Deltagerne i CoOPERAtions 2. laboratorium var blandt andet: Den Jyske Opera ved sangerne Thomas Sigh, Pernille Madsen og Susanne Vinther Sopran Stine Elbæk Komponist: Ruta Vitkauskaite og hendes teaterkompagni, Lithauen Musikerfællesskabet Lydenskab Performencekonsulent Annika B. Lewis Kunstnerisk leder: Line Tjørnhøj, komponist De sidste laboratorieforløb i CoOPERAtion finder sted april og i slutningen af maj måned. Line Tjørnhøj håber på, at projektet efterfølgende resulterer i, at man kan få skabt nogle længerer laboratorieforløb, meget gerne af tre ugers varighed. Jeg prøver også at vise, at det kan skabe kunstnerisk værdi at omfordele lidt af goderne i kunstverdenen. Det er jo det, Den Jyske Opera gør her. De stiller sangere og noget kunstnerisk udveksling til rådighed for et bredere formål, siger Line Tjørnhøj.\n14 14 MAGASINET SCENELIV REJSEN EFTER JOBBET - AF LYST OG AF NØD Vi må flytte os derhen, hvor jobbene er - være mobile, også geografisk. Sådan lyder opfordringen jævnligt fra politikere og arbejdsgivere. Scenekunstnerne har altid hørt til nogle af de mest mobile i vores samfund, de fleste med en freelance-tilværelse, hvor arbejdspladsen kan ligge i hele Danmark, nogle gange også i udlandet. Sceneliv har talt med to medlemmer, der i deres lange karriere har forskellige erfaringer med at flytte sig efter jobbet - af lyst og af nød. Tre teaterchefer fortæller også, hvordan de oplever mobiliteten i branchen. KLAR TIL AT RYKKE UD FOR AT AFVÆRGE KAOS Anne-Vibeke Mogensen flyttede med tre dages varsel fra København til Thisted for at overtage en stor rolle i en forestilling. Karakteristisk for en karriere, hvor hun også er flyttet imellem landsdelene mere eller mindre frivilligt. Af Leon Andersen En torsdag aften i november ringede telefonen hos skuespiller Anne-Vibeke Mogensen i lejligheden på Østerbro i København. Thy Teater i Thisted var i gang med prøverne til et nyt stykke, Lille Danmark, da Michelle Bjørn-Andersen, som skulle spille en af hovedrollerne, var kommet ud for et færdselsuheld og havde fået hjernerystelse. De ville gerne have mig til Thisted med det samme for at indstudere rollen, men uden at give nogen garanti for, at jeg kom til at spille. Michelle stod selvfølgelig i første række, fortæller Anne-Vibeke Mogensen. Mandag morgen startede hun bilen med kurs mod det nordvestlige Jylland. Hendes hund, Felix, var med på turen og gjorde de følgende tre uger sin ejer selskab i en midlertidig bolig på Thisted Campingplads. Den handlekraftige skuespiller, der flere gange er sprunget til roller med kort varsel, kom nemlig til at spille rollen i de syv opførelser, teatret havde programsat. DE BLEV SÅ GLADE Anne-Vibeke Mogensen mødte op, som hun udtrykker det, med en helt anden krop og et andet sind end den kollega, hun afløste, og med sine egne forslag til rollen. Med nogle dages forsinkelse fik stykket premiere på egnsteatret i Randers og spillede senere to gange i Thisted. Det var en fin oplevelse at få lov til at spille denne rolle i et nyt stykke dansk dramatik af høj kvalitet, og jeg måtte bare gøre det, så godt jeg kunne. Jeg har en fortid som tillidsmand på landsdelsscenen i Aarhus, og med de briller på må jeg sige, at der er en grund til det, når skuespillerne normalt har seks ugers prøvetid. Hvis alle var blevet kastet ind i forestillingen på samme måde som jeg, havde det slet ikke kunnet lade sig gøre. Heldigvis blev jeg båret frem af de andre, og det var dejligt at se, hvor glade alle blev for, at jeg med ultrakort varsel bidrog til at afværge det kaos, som truede, også økonomisk. SATTE HUSET TIL SALG For et par år siden var Anne-Vibeke Mogensen én af de skuespillere, der ikke fik fornyet kontrakten, da Stefan Larsson satte sig i chefstolen på Aarhus Teater. Efter at have fået meddelelsen kørte hun direkte til ejendomsmægleren og fik sat sit hus til salg I 2008 var hendes mand, den tidligere teaterchef Palle Jul Jørgensen, død. Tre år senere følte hun uden arbejde i Aarhus ikke længere nogen tilknytning til byen, mens hele hendes familie boede i København. Anne-Vibeke Mogensen havde tidligere i en periode levet en freelancetilværelse i hovedstaden, men i den mellemliggende periode skulle det vise sig, at vilkårene havde ændret sig radikalt. Jeg synes, at det har været rigtigt svært her 20 år senere. Jeg var nok et forkælet røvhul med en sikker forvisning om, at der til enhver tid ville være arbejde til en habil skuespiller som mig. Men set fra arbejdsgivernes side findes der rigtigt mange dygtige skuespillere i København, og nu kom der så én mere. SVÆRERE MED BØRN Anne-Vibeke Mogensen er lige nu i en situation, hvor hun uden de store problemer kan flytte sig hurtigt til en anden egn for at spille. Men så nemt er det ikke for alle, påpeger hun.\n15 # I min alder var det ikke noget problem at tage til Thisted, og jeg havde det rigtig godt med det. Men hvad nu hvis jeg var enlig mor med to skolesøgende børn?, siger skuespiller Anne-Vibeke Mogensen, der her ses i Media Machine af danskdansk på Østre Gasværk Teater, hvor hun også sprang til med meget kort varsel. Foto: Per Morten Abrahamsen Hvis du vil lave noget som skuespiller, må du tage derhen, hvor arbejdet findes. Grundholdningen er, at du skal tage alle udfordringer, for hvis du siger nej, øger det risikoen for at blive fravalgt en anden gang. I min alder var det ikke noget problem at tage til Thisted, og jeg havde det rigtigt godt med det. Men hvad nu hvis jeg var enlig mor med to skolesøgende børn? I den situation, jeg sidder i nu, kan jeg også mærke, at der er blevet færre roller. I dag bliver teatrene ledet af folk, der agerer efter det princip, der i stigende grad gennemsyrer hele samfundet, og som handler om, at det skal kunne betale sig. Derfor arbejder teaterlederne på at få de kendte skuespillere til at spille de store roller. På den måde får du nemt det modsatte af mobilitet, nemlig en slags lukket cirkel, hvor en overklasse af nogle få skuespillere kan vælge og vrage mellem tilbuddene, mens vilkårene er ganske anderledes for en stor underskov af dygtige skuespillere. SKAL FINDE MIN PLATFORM Anne Vibeke-Mogensen hæfter sig ved, at der i dag heldigvis findes langt flere nicher end tidligere for skuespillere i form af job, hvor de bruger deres professionelle kunnen i andre sammenhænge. Jeg fornemmer, at skuespillerskolerne har været for langsomme til også at klæde de kommende skuespillere på til at blive en slags iværksættere. Det håber jeg, at de fremover vil være mere opmærksomme på. Jeg føler mig stadig lidt ny i København og har endnu ikke rigtigt fundet den platform, der kan være mig nyttig, når jeg skal på jagt efter job uden for mit fag. Jeg har prøvet at søge arbejde som juleassistance, men fik at vide, at de skulle gennem over 3000 ansøgninger! Mens disse linjer skrives, er hendes ordrebog dog ikke helt tom. Anne-Vibeke Mogensen har fået tilbud om at medvirke i Teater 2 s dramatisering af Den dresserede mand, som formentlig får premiere i starten af næste sæson. Jeg vil meget gerne have noget arbejde, men når jeg tænker på de unge, der kommer ud som nyuddannede og ikke rigtigt får fat i branchen, må jeg sige, at jeg har fået lov til at spille stort og småt. Desuden er jeg så heldig, at jeg kan gå på efterløn i år. Men hvor var det dejligt at være installeret i tre uger i Thisted, hvor jeg ikke skulle lave andet end at passe mit arbejde på teatret og lufte min hund, men samtidig var oppe i et helt andet gear, end når jeg sidder derhjemme og skriver ansøgninger. ANNE-VIBEKE MOGENSEN Født Uddannet fra Skuespillerskolen ved Aarhus Teater. Arbejdede som ung på Aarhus Teater og Svalegangen i Aarhus. Flyttede så til København med roller på bl.a. Betty Nansen, Husets Teater og Bådteatret. Fra 1993 og 18 år frem en del af ensemblet på Aarhus Teater med bl.a. roller i Hvem er bange for Virginia Woolf?, Macbeth og En hårfin balance. Har desuden arbejdet på film, radio og tv. Nu freelance med base i København. Har senest medvirket i Thy Teaters forestilling Lille Danmark. Blev hædret med Lauritzen-prisen i 2003.\n16 16 MAGASINET SCENELIV MED NATTOGET Operasangeren Johannes Mannov har skåret ned på engagementer og rejser. Til gengæld underviser han flere steder i landet - og er nu også blevet professor i Tyskland. Af Leon Andersen Når Johannes Mannov rejser til Nürnberg for at passe sit arbejde som forholdsvis nyudnævnt professor i sang ved Hochschule für Musik i Nürnberg, tager han altid nattoget fra København til Sydtyskland. Togrejsen giver ham den perfekte ramme til både at møde udhvilet og godt forberedt til undervisningen. Og nok så væsentligt: Han hader lufthavne. Altså ikke selve det at rejse med fly, men lufthavne i sig selv. I mange år var flyrejserne med tilhørende ventetid, kontrol og ophobet monotoni en fast bestanddel af tilværelsen som opera- og koncertsanger med engagementer i Europa, Syd- og Nordamerika, Australien og Asien. I en ung alder gjorde jeg mine erfaringer med, at Danmark er et lille land, hvor der ikke gives meget plads til at flippe ud. Jeg fik afslag, da jeg søgte ind på optagelsesprøven til konservatoriet og følte smerten over ikke at blive tilvalgt i mit hjemland. Derfor prøvede jeg lykken i Tyskland og opdagede, at det er et kraftcenter for klassisk musik, der appellerer til studerende, sangere og musikere fra hele verden, fortæller Johannes Mannov. INDFØRTE KARRIERE-DOGME Han fik mulighed for at studere i Freiburg og Karlsruhe og konstaterer i dag med stor taknemmelighed, at studieårene i 1980 erne åbnede døren til det tyske marked. Han blev ansat ved operaen i Kassel og etablerede sig senere som freelancer. I de følgende år fik jeg serveret muligheder, som jeg følte, at jeg ikke kunne sige nej til. Men når du rejser så meget i dit arbejde, bliver du... ja nærmest en rejsende. På et tidspunkt blev jeg enig med min agent om at finde et lavere gear for ikke at risikere, at jeg brændte ud - selv om det er en svær kunst at skrue ned i en branche med så mange udfordringer og muligheder for kunstnerisk udvikling. Rejserne har på mange måder været en væsentlig ingrediens i hans karriere, men han lægger ikke skjul på, at der også er en pris for at være villig til at flytte sig så meget. Han er gift med amerikansk-fødte Adrienne Mannov, og parret har to børn. Hans kone var selv aktiv sanger i mange år, men har skiftet branche og er i dag antropolog. På et tidspunkt besluttede vi at fastsætte et slags karriere-dogme for at få karrieren og familielivet til at spille sammen. Det blev til en aftale om, at når jeg havde været væk længe, skulle jeg blive hjemme mindst tre-fire uger, ligesom der ikke måtte gå mere end 14 dage imellem, at vi så hinanden. PÅ FARTEN IGEN MED UNDERVISNING Johannes Mannov optrådte hyppigt i danske koncertsale, så han var ikke et ukendt navn herhjemme, da han besluttede sig for igen at bosætte sig i Danmark. Det skete i 2003 efter 20 år med base i Tyskland. Siden har han også arbejdet som timelærer ved konservatorierne i København og fra i år også Odense. Ud over min karriere som sanger har jeg betydelig erfaring med at undervise i Tyskland. Men når jeg søgte faste stillinger på konservatorier herhjemme, gik de konsekvent til undervisere, som havde gennemgået konservatoriets egen elite masteruddannelse. Når ansættelsesudvalget så mine papirer med en tysk uddannelse, som de ikke kendte, indfandt der sig åbenbart en blind plet. Tilsyneladende en slags faglig automatisme med afsæt i, at det, som de kender godt og føler sig trygge ved, det satser de på. I foråret 2011 begyndte Johannes Mannov så intensivt at søge stillinger som underviser i Tyskland og blev et år senere udnævnt til professor i sang i Nürnberg. Et job, han kan fortsætte i, til han går på pension. Hochschule für Musik Nürnberg fik først i 2008 status som uddannelsestilbud på allerhøjeste niveau. Skolens danske professor oplever en arbejdsplads, der er præget af\n17 # TIL NÜRNBERG Når ansættelsesudvalget så mine papirer med en tysk uddannelse, indfandt der sig åbenbart en blind plet, siger operasanger Johannes Mannov om sine forsøg på at få faste underviserstillinger i Danmark. Nu er han professor i Tyskland. På fotoet synger han greven fra Aarhus Someroperas produktion af Figaros bryllup. dynamiske ildsjæle, og hvad han betegner som frugtbar disharmoni. Overordnet underviser jeg i to perioder a fem dage hver måned, men det er en ordning med indbygget elastik, som giver mulighed for, at jeg fortsat kan optræde. Jeg erindrer selv, hvordan jeg i mine studieår følte det som en oplevelse at se min egen lærer og maestro i fuldt vigør på scenen. Han konstaterer, at han i sin karriere i høj grad har efterlevet mottoet om at lade nysgerrigheden vinde over frygten for det ukendte. Det er et råd, som han også vil give unge sangere, der har mod på en karriere under fremmede himmelstrøg. Hvis de har en underviser i maven, opfordrer han dem til at tage en undervisningsuddannelse, som de får papir på. Sørg for at tage en sangpædagogisk uddannelse samtidig med, at du parallelt med karrieren så tidligt som muligt prøver at komme i gang med at undervise. Det tæller alt sammen på cv et, mens selv et stort navn ikke automatisk kvalificerer til et attraktivt job som underviser. Hvis ambitionerne er rettet mod at undervise i udlandet, vil det være et plus, at man som sanger har taget en del af sin uddannelse uden for Danmark, slutter Johannes Mannov. JOHANNES MANNOV Født Baryton. Uddannet i Tyskland. Blev herefter ansat på operaen i Kassel, men arbejdede senere freelance med engagementer på bl.a. Bastille-operaen i Paris, statsoperaerne i Hamburg og Berlin samt operahusene i Seattle og San Diego. Som koncertsanger har han sunget i London Barbican Centre, Amsterdams Koncert gebouw, Berliner Filharmonien, Gewandthaus i Leipzig m.fl. Repertoiret spænder fra tidlig barok til samtidig musik. Johannes Mannov bosatte sig fra 2003 igen i Danmark efter 20 år med base i Tyskland. Han underviser i dag på Det Kongelige Danske Musikkonservatorium og på Syddansk Musikkonser vatorium. Professor på halvtid ved Hochschule für Musik i Nürnberg.\n18 18 SÅ MOBILE ER KUNSTNERNE Sceneliv har spurgt tre chefer på jyske teaterscener, hvad de mener om danske kunstneres vilje til at flytte sig, når de får tilbudt en rolle uden for København og de større byer. Jaan Bonde, Møllen i Haderslev Vi har kun i begrænset omfang problemer med at skaffe skuespillere. Møllen benytter ofte yngre, nyuddannede skuespillere, som er meget villige til at komme ud og blive prøvet af. Ofte ansætter vi de samme flere gange i træk, fordi de så bliver fortrolige med vores repertoire og den måde, vi laver teater på. Generelt er skuespillere glade for at komme til Møllen, fordi de føler, at et engagement her gavner deres kunstneriske udvikling. Når det drejer sig om unge skuespillere med børn, tilbyder vi dem et ordentligt sted at bo, hvor de også kan få besøg af familien, og i prøveperioden prøver vi at køre forløb, så de i givet fald kan komme hjem til familien i weekenden. Hvis vi undtagelsesvis får afslag fra en skuespiller, er det næsten altid begrundet i økonomi. Vi oplever problemer, omend de ikke er af massiv karakter, med de nye dagpengeregler. Det kan eksempelvis være svært at engagere en skuespiller til en forestilling, som så efterfølges af en turné mange måneder senere, fordi samme skuespiller i mellemtiden kan være tvunget ud i jobprøvning i en helt anden branche. Her vil jeg gerne opfordre politikerne til, at de ikke prøver at presse teatre ind i de samme rammer, som gælder for almindelig produktionsvirksomhed. Peter Schrøder, Vendsyssel Teater i Hjørring Da jeg tiltrådte jobbet i 2005, gjorde jeg mig selvfølgelig mine overvejelser om, hvordan det ville gå med at hente folk, der havde base i hovedstadsområdet, til Hjørring. Generelt synes jeg, at danske skuespillere er ret gode til at efterleve kravet om mobilitet og til at rejse efter jobbet. Det er også de erfaringer, jeg har gjort som teaterchef i Hjørring. Allerede før min tid var der her en slags tradition for at køre et repertoire, hvor tre-fire lokale, såkaldte kerne-skuespillere, blev suppleret af gode kræfter fra andre dele af landet. Den praksis har jeg videreført, og jeg tror på værdien af at blande noget lokalt og velkendt med friske pust udefra, så det hele ikke bliver for smalt og for statisk. Når jeg får et afslag, er det næsten altid af familiære grunde, og det respekterer jeg fuldt ud. Men jeg prøver også som arbejdsgiver at gøre det attraktivt og give skuespillerne en god oplevelse, når de kommer herop. Den udfordring løser vi ved, at vi oven i det aftalte honorar stiller en god bolig til rådighed, ligesom vi kan tilbyde sponsorerede biler, så skuespillerne enten har adgang til bil under opholdet, eller vi bringer dem til og fra lufthavnen. Gitta Malling, Limfjordsteatret i Nykøbing Mors Generelt synes jeg, at skuespillerne udviser en meget positiv holdning til at rejse efter jobbet. Vi giver gerne lidt mere i løn og sørger for kørsel frem og tilbage, ligesom vi hjælper dem med at finde et sted at bo. I nogle tilfælde har vi også sørget for dagpleje og skole i de tre-fire måneder, hvor skuespillerne er her. Når det drejer sig om at engagere skuespillere til en turné, skal vi i så vidt omfang som muligt også prøve på at imødekomme deres private behov. Vi kan f.eks. turnere en uge på Sjælland, hvor de ind imellem får mulighed for at tage hjem til familien, og så i ugen efter kun spille tre dage i Jylland. Overordnet synes jeg ikke, det er noget stort problem at lokke skuespillere fra København til provinsen. Teatrene i Scenenets regi har afviklet tre auditions for at få set de skuespillere, som virkelig havde lyst til et job langt væk fra København. Det første år måtte vi sige nej til mere end halvdelen, så stor var interessen. Jeg så gerne, at vi eksempelvis turnerede to gange 14 dage med en uges pause mellem perioderne, men overenskomsten med skuespillerforbundet tillader ikke ansættelser i mindre end en måned, når der er tale om en genopsætning. Desuden udgør stramningerne på dagpengeområdet en trussel mod den tilstræbte mobilitet i faget, fordi det i perioder gør det nødvendigt at tage andre typer job for at leve op til reglerne. Her er der virkelig grund til at kæmpe for øget fleksibilitet i forhold til meget stive regler.\n19 # Påske- og sommerferie i sommerhusene Hvis du vil leje et af Dansk Skuespillerforbunds dejlige sommerhuse i enten påskeferien eller sommerferien, så send en ansøgning senest 15. februar. Gå ind på vores hjemmeside og udfyld skemaet der. Du kan forvente svar om tildeling i begyndelsen af marts. Husk at du uden for højsæsonen har mulighed for at booke alle fem huse i Marielyst, hvis du f.eks. skal holde rund fødselsdag. Ring til Nanna Møller på eller skriv til for yderligere oplysninger. anmeldelse En fascinerende rollemodel Konkollega Torben Jetsmark har skrevet et brag af en bog Byg en himmelstige. Med undertitlen Det skabende element i kunst og ledelse. Om fagets stjernestunder, skarnsstreger og skyggesider. Med glubende sult på teaterlivet og imponerende frygtløshed kastede han sig i slutningen af 60 erne som ung nyuddannet skuespiller fra Det Kgl. Teaters elevskole ud i alverdens afsøgninger af sig selv og Europas teatertrends. I den orden. Med glimt i øjet og uden at skåne nogen, allermindst sit selv, gør han nu boet op som 70-årig og deler ud af sine erfaringer. Uden at forgylde dem. I modig modsætning til mange jævnaldrende kollegers sminkede krukker med blakkede selvroser. Talentets mangfoldige trin på stigen bygger dels på et forfatterskab med 18 fagtitler og dels på en stor karriere som skuespiller, maler, maskemager, mimer, danser, iværksætter, koreograf, prosapoet, dramatiker, iscenesætter, scenograf, kommunikationskonsulent, forandringsagent og violinspiller. Men ikke mindst som underviser af Guds nåde med speciale i håndteringen af erhvervslivets panserbasser. Noget af en rygrad som bærende søjle i denne indsamling af gaver til ligesindede. Den unge såvel som den modne kollega bør læse alle de mange guldkorn, han har samlet op på sin tornede vej og holdt fast på, uanset om de brændte hul i lommen eller varmede og gjorde godt. Torben Jetsmark har ud over arbejdet som udøvende og skabende kunstner i 50 år virket som kommunikations konsulent og forandringsagent. Disse erfaringer kombinerer han i Byg en himmelstige og bringer læseren tæt på de skabende kræfter, hvad enten det gælder kunstnerisk virksomhed eller ledelsesprocesser. En af bogens pointer er, at man ikke skal søge langt væk, hvad der ligger lige for: Man bør ikke vente på en himmelsk åbenbaring, selv om man har gjort sig nok så parat; det er mere profitabelt at bygge sig en solid himmelstige og så kravle op og skrabe skyerne til side. Tidens mantra har længe været: Tænk ud af boksen. Men hvis visionen derude er et drømmeslot, man hverken her økonomi eller viden til at bygge, er det fornuftigere at undersøge, om der i det nære ikke skulle findes elementer, man kan kombinere på en ny og original måde. I legen med nye kombinationer skal man provokere tilfældet, men tilfældets genialitet åben sig kun for den, der har den grundlæggende viden. Virkelig kompetence og indsigt kræver tid. Malcolm Gladwell har undersøgt genier i alle fag og fundet ud af, at mesterskab på et hvilket som helst område, kræver øvetimer. Derfor er kravet stick to your knitting. Nogle oversætter det med skomager! bliv ved din læst, men den oversættelse er misvisende. Læste er altid de samme, men strikketøj er fleksibelt. Man kan strikke med forskellige pinde med forskellige materialer, strikke i forskellige retninger og sy det sammen på forskellig vis... og man kan trevle det op og begynde forfra. Torben Jetsmark Byg en himmelstige! Det skabende element i kunst og ledelse Torben Jetsmark Byg en himmelstige! Det skabende element i kunst og ledelse Frydenlund Hans grundtese bag det hele er, at for at blive bedre til det, du er god til, skal du investere mindst øvetimer! Boltr dig i dine fejl og fiaskoer og bliv ved, til du segner og rejser dig igen. Som provokation og som et strålende eksempel på denne livslange kamikazeagtige indflyvning til kunstens hellige haller har han skrevet dette manifest med ypperlig afbalancering af indhold og form. Himmelstigens to ben har han bevidst dekonstrueret for at illustrere sine grundteser med effekt. Et mylder af frapperende korrekturfejl forstyrrer læsningen og tvinger konstant læseren op på dupperne. Han drejer grundfejl til sin fordel. Som en Poul Reumert, der ikke evnede at tale med speed på trods af 20 talelærere gennem karrieren og derfor vendte svagheden til styrke. Torben Jetsmark kulminerer uden at blinke sit budskab ved i en kontekst om rederens rettidige omhu at skrive, at H.N. Andersen finansierede Marmorkirkens færdiggørelse. Selv om det i virkeligheden var C.F. Tietgen. Så kan du lære det, kære læser. Gå med træsko ind i kunsten, og gør det grundigt. Denne læser applauderer og siger: Læs den før din kollega. Så bliver du klogere. Niels Vandrefalk, leder af Holbergteatret i Sorø Torben Jetsmark Byg en himmelstige - det skabende element i kunst og ledelse. Forlag: Frydenlund\n20 20 MAGASINET SCENELIV NYHEDER FRA DSF STUDIO UDEN FOR KØBENHAVN Aalborg: Hip hop og Old school Electric Boogie En unik mulighed for at modtage danseundervisning i verdensklasse, når Steen Koerner og hans dansere introducerer danseglade scenekunstnere for hip hop og old school electric boogie. Træningen vil have fokus på de koreografiske finesser: isolering af bevægelserne i de enkelte led, slowmotion osv. Kurset kræver ingen særlige forudsætninger og henvender sig til alle faggrupper uanset niveau. Tid: februar, hver dag mellem Sted: Aalborg Teater Tilmelding 3. februar Pris: 200 kr. (har du allerede købt morgentræningskort til foråret 2013 er kurset inkluderet i dette) Odense/Aarhus : Selvangivelse for kunstnere Har du stress-symptomer og deja-vu-oplevelser, når den årlige selvangivelse dumper ind i brevkassen? Bent Malinovsky svarer på dine spørgsmål til selvangivelsen, skatten, regnskabet, momsen osv. Dato: 12. og 13. marts kl i hhv. Odense og Aarhus Sted: Odense Teater og Godsbanen i Århus Tilmelding: 4. marts Pris: 50 kr. eller gratis med morgentræningskort Aarhus: Meisnerteknik Kursus med Sarah Boberg i den konkrete arbejdsmetode, der fokuserer på nærvær og samarbejde. Deltagerne arbejder med improvisationsøvelser, der fokuserer på spontanitet og på at reagere ærligt på sine medspillere i nuet. Formålet med kurset er at styrke skuespillernes koncentrations- og perceptionsevne. Træningen giver dem nogle solide redskaber, der er meget brugbare især i forhold til film, tv, casting og nærvær på scenen. Kun for skuespillere. Dato: april (søndag kl , mandag-torsdag kl. 9-12) Tilmelding: 18. marts Pris: 500 kr. Aarhus: Dubbingkursus Hvad er de grundlæggende teknikker i dubbing, og hvordan hænger dubbing sammen med blandt andet produktionen af tegnefilm og andre animerede film? Chresten Speggers giver et indblik i, hvad det vil sige at dubbe, og deltagerne stifter bekendtskab med de basale teknikker, man skal kende, når man lægger stemme til blandt andet tegnefilm. Kurset arrangeres i samarbejde med Statens Scenekunstskoles efteruddannelse og henvender sig til skuespillere. Dato: maj kl Sted: Aarhus Teater Tilmelding: 13. marts Pris: kr. KØBENHAVN Danseaudition-workshop Dansk Skuespillerforbund afholder sin årlige danse auditionworkshop og giver professionelle dansere mulighed for at præsentere sig for et indbudt panel af instruktører og koreografer. Ud over at være en inspirerende workshop, er det en unik mulighed for at møde dansere i deres vante miljø i stedet for den upersonlige auditionsituation. Dagen vil foregå som en workshop med 15 deltagende dansere. Der bliver undervist i to forskellige stilarter: moderne ballet med koreograf Lee Brummer samt theatre dance med danser og koreograf Miles Hoare. Efter workshoppen vil der være mulighed for en slags speeddating dansere og instruktører/koreografer imellem. Tid: 3. marts Tilmelding: 6. februar Markedsføring for begyndere Synlighed og markedsføring foregår for en stor del i dag via internettet. Både udadtil rettet mod publikum, men også indadtil i branchen rettet mod presse, netværk, branchefolk og kolleger. For mange er det en ny måde at tænke på. Kurset med Maiken Ingvordsen er et godt startskud til at få taget hul på arbejdet. Tid: 22. februar og 22. marts kl Tilmelding: 15. februar Pris: 250 kr.\nSvære følelser. Af Pia Melander Guilbert. Ellen Hillingsø om selvmedlidenhed: Smerten skal anerkendes\nSvære følelser Forbudte følelser findes ikke, siges det. Kun handlinger kan være forbudte. Alligevel er visse følelser mere vanskelige at håndtere end andre. Vi har bedt tre store skuespillere stille ind


Børsuro efter uventet tysk chefskifte\nChipfabrikken Infineon med hovedsæde i München har skiftet ud i direktionen uden at forklare nærmere. Børsen reagerede med uro.\nTorsdag d. 25. marts 2004, kl. 22.30\nOpdateret onsdag d. 23. maj 2012, kl. 12.54\nBERLIN: Den tyske chipkoncern Infineon skiftede i går overraskende chef uden at meddele offentligheden, hvad ændringen går ud på.\nUlrich Schumacher, leder af Infeneon siden selskabets udskillelse fra Siemens 1999, har forladt firmaet i stor hast. Hans midlertidige efterfølger er bestyrelsesformanden Max Dietrich Kley, tidligere finansdirektør for kemivirksomheden BASF.\nDen 45-årige Schumacher er ikke kendt som en nem chef. Han har ry for at være en hård banan med en indstilling til personaleledelse, der går dårligt i spænd med den tyske model, hvor medarbejderråd og sikkerhed i ansættelsen kan gøre det svært for chefen at handle hurtigt.\nDet var ikke mindst Schumachers plan om hvert år at udskille en vis procentsats af såkaldte svage medarbejdere, som stødte på kraftig kritik. Han har også truet med at flytte hovedkvarteret fra München til udlandet for at undgå tysk beskatning - heller ikke dette initiativ indbragte ham større popularitet. Koncernen har 32.000 medarbejdere i 25 afdelinger verden over. Ved årets begyndelse fik han kritik fra investorer, der beskyldte ham for at forgylde sig selv med aktieoptioner.\nInfineon er verdens syvendestørste chipkoncern. Schumachers mål var at få føre den op til en fjerdeplads i omsætning og en andenplads i lønsomhed senest 2007.\nRegnskaberne har i nogen tid været præget af underskud, men er netop begyndt at vise positive resultater igen. På børsen i Frankfurt fik meddelelsen om Schumachers afgang - som firmaet ikke ønskede at kommentere - koncernens aktie til at rutsche fra 11,40 til omkring 10,80 euro. I Infineons beretning for 2003 skrev Ulrich Schumacher, at »intet er mere permanent end forandring«. Den kunne han tygge på i aftes.


Grunddataprogrammet. Side 1 af 11. Aftale om styringsrammer for grunddatamodellen - PDF\nDownload "Grunddataprogrammet. Side 1 af 11. Aftale om styringsrammer for grunddatamodellen"\n1 Grunddataprogrammet Side 1 af 11 Aftale om styringsrammer for grunddatamodellen\n2 Side 1 af oktober 2013 SAR Aftale om styringsrammer for grunddatamodellen Formål Formålet med aftalen er at sikre styringsrammer for drift og vedligehold af grunddatamodellen med en klar organisering og ansvarsfordeling, som understøtter, at der kan ske løbende tilpasninger af grunddatamodellen og modelreglerne for grunddata: Grunddatamodellen Grunddatamodellen er den samlede og sammenhængende datamodel for grunddata. Den er sammensat af de enkelte grunddataforvalteres datamodeller, som er modelleret i sammenhæng. Modelregler for grunddata Modelreglerne er grunddataprogrammets fælles regler for grunddatamodellens udformning og indhold. Ændrer en grunddataforvalter i grunddatamodellen, vil ændringen ofte få konsekvenser for andre databrugere i grunddataprogrammet i form af fx nødvendig tilpasning af it-systemer. Denne aftale skal derfor sikre, at alle ændringer i grunddatamodellen kommunikeres til og kvalitetssikres af de myndigheder, som deltager i grunddataprogrammet. Aftalen skal desuden sikre, at modelreglerne vedligeholdes, således at de er tidssvarende og lever op til grunddatamyndigheders og andre databrugeres behov. Aftalen fastlægger: Organisering og ansvar Proces for godkendelse af nye versioner af grunddatamodellen Proces for godkendelse af nye versioner af modelreglerne Revision af aftalen om styringsrammer for grunddatamodellen godkendes af grunddatabestyrelsen.\n3 Organisering og ansvar Drift og vedligehold af grunddatamodel og modelregler organiseres inden for grunddataprogrammets eksisterende organisation med grunddatabestyrelse, grunddatasekretariat og styregruppe. Dertil bidrager et særskilt grunddatamodelforum med faglige ekspertise inden for datamodellering. Side 2 af 11 Roller og ansvar beskrives herunder. Aktør Beskrivelse Grunddataforvalterne Har ansvaret for datamodeller for de grunddata, som de har myndighedsansvar for (se bilag 1). Står over for den samlede grunddatabestyrelse til ansvar for, at deres grunddata er modelleret fyldestgørende og med den rette kvalitet samt i overensstemmelse med modelreglerne. Grunddatabestyrelsen Har det overordnede ansvar for at sikre, at grunddatamodellen er: o samlet og komplet, dvs. dækker alle grunddata og viser det rigtige indhold o sammenhængende, så data kan sammenstilles på tværs af registre og datasamlinger o ensartet modelleret i overensstemmelse med den til enhver tid gældende version af modelreglerne o tilgængelig for offentligheden o opdateret, så den til enhver tid afspejler den sammensætning, som grunddata må have. Styregruppen for grunddatamodellen Godkender større ændringer i modelregler. Styregruppe med repræsentanter for deltagerne i grunddataprogrammet såvel dataejere som databrugere. Har det overordnede ansvar for grunddatamodellens og modelreglernes anvendelighed.\n4 Har ansvar for at sikre drift og udvikling af grunddatamodellen og modelreglerne. Rapporterer løbende status til grunddatabestyrelsen. Godkender mindre og større ændringer i grunddatamodellen. Godkender mindre ændringer i modelreglerne og indstiller større ændringer til grunddatabestyrelsen. Grunddatamodelforum Fagligt forum med datamodel-eksperter fra deltagerne i grunddataprogrammet såvel dataejere som databrugere. Kvalitetssikrer mindre og større ændringer i grunddatamodellen og modelreglerne. Har særligt fokus på, at grunddatamodellen er sammenhængende på tværs af grunddata Indstiller større og mindre ændringer i grunddatamodellen og modelreglerne til styregruppen for grunddatamodellen. Støtter styregruppen for grunddatamodellen med faglige vurderinger af kvaliteten og konsekvenserne af både mindre og større ændringer i grunddatamodellen og modelreglerne inkl. angivelse af, om der er enighed i forum. Grunddatasekretariatet Står for løbende drift og vedligehold af grunddatamodellen. Varetager det løbende vedligehold af modelreglerne. Har ansvar for drift og vedligehold af værktøjer til vedligehold, versionsstyring og udstilling af grunddatamodellen Vedligeholder alle dokumenter og andet materiale, som vedrører grunddatamodellen. Udfører fejlrettelser og korrektioner i grunddatamodellen og modelreglerne. Indarbejder alle vedtagne mindre og større ændringer i grunddatamodellen og modelreglerne. Sørger for publikation af alle versionsændringer af grunddatamodellen og modelreglerne. Sekretariatsbetjener grunddatabestyrelsen, styregruppen for grunddatamodellen samt grunddatamodel-forum. Side 3 af 11\n5 Proces for godkendelse af nye versioner af grunddatamodellen Side 4 af 11 Følgende godkendelsesproces træder i kraft, når en grunddataforvalters datamodel er klar til godkendelse og indmelding i den samlede grunddatamodel og gælder for alle efterfølgende ændringer derefter. Godkendelsesprocessen gælder således ikke for etableringsfasen for datamodellen. Grunddataforvalteren indmelder ændring af egen datamodel til grunddatasekretariatet. Grunddataforvalteren har ansvar for, at relevante eksterne databrugere og andre interessenter er inddraget, inden ændringen indmeldes. Grunddataforvalteren indstiller en ændringskategori A, B eller C (se nedenfor), som godkendes af grunddatasekretariatet. Versionsnummerering benytter 3 cifre, som følger formen C.B.A. A: Fejlrettelser og korrektur udføres af grunddatasekretariatet Hermed menes rettelser af fejl i tekst og/eller diagrammer, som ikke har konsekvenser for databrugere. o Redaktionelle rettelser i dokumentationen af datamodellen o Rettelse af fejl i grafisk opstilling af diagrammer. Versionsnummerering forøges med B: Mindre ændringer skal godkendes af styregruppen for grunddatamodellen Hermed menes ændringer som har konsekvenser for databrugere. o Tilføjelse eller fjernelse af modelelementer (klasser, attributter, relationer mv.) o Ændringer i navngivning af modelelementer o Ændringer i relationer mellem klasser o Ibrugtagning af ny version af anden standard som fx ISO. Grunddatamodel-forum indstiller ændringen til styregruppen for grunddatamodellen sammen med en faglig vurdering af kvaliteten og konsekvenserne af ændringen. Hvis grunddatamodel-forum er uenige skal det fremgå af indstillingen. Versionsnummerering forøges med og sidste ciffer nulstilles. C: Større ændringer skal godkendes af styregruppen for grunddatamodellen Hermed menes omfattende ændringer i grunddatamodellens sammensætning eller udtryk. o Tilføjelse af nye grunddata.\n6 o Væsentlige ændringer i grunddatamodellens udseende og/eller den måde som databrugere skal tilgå eller anvende grunddatamodellen forårsaget af større ændringer i modelreglerne, fx nyt modelleringssprog, nye formater mv. Grunddatamodel-forum indstiller ændringen til styregruppen for grunddatamodellen sammen med en faglig vurdering af kvaliteten og konsekvenserne af ændringen. Hvis grunddatamodel-forum er uenige skal det fremgå af indstillingen. Versionsnummerering forøges med og de to sidste cifre nulstilles. Side 5 af 11 Grunddatasekretariatet indarbejder alle vedtagne ændringer i grunddatamodellen. Grunddatasekretariatet publicerer den nye version af grunddatamodellen med angivelse af, hvilke ændringer er foretaget. Flere ændringer kan samles i en version, hvis der er et rimeligt tidsmæssigt sammenfald. Processen er illustreret i bilag 2. Bemærk at det er den enkelte grunddataforvalters ansvar, at ændringerne slår igennem i praksis i data, systemer, services mv. Ligeledes er det grunddataforvalterens ansvar at varsle ændringerne over for databrugere uden for grunddataprogrammet.\n7 Proces for godkendelse af nye versioner af modelreglerne Side 6 af 11 Følgende godkendelsesproces gælder fra version af modelreglerne. Ændringsforslag indmeldes af deltagere i grunddataprogrammet eller eksterne interessenter til grunddatasekretariatet. Grunddatasekretariatet tildeler en ændringskategori X, Y eller Z (se nedenfor). Versionsnummerering benytter 3 cifre, som følger formen Z.Y.X. X: Rettelser vedrørende fejl og mangler udføres af grunddatasekretariatet Hermed menes sproglige rettelser og rettelser vedrørende fejl og mangler, som ikke har væsentlige it-mæssige konsekvenser, og som ikke har økonomiske konsekvenser for grunddataforvaltere og databrugere. o Mindre tekst- og figurrettelser som har til formål at rette op på fejl eller misforståelser. o Omformulering af tekst eller forståelsesmæssig uddybning af regler og krav. Versionsnummerering forøges med Y: Mindre ændringer skal godkendes af styregruppen for grunddatamodellen Hermed menes ændringer, som fordrer justeringer af it-systemer eller/og har økonomiske konsekvenser for grunddataforvaltere og databrugere. o Tilføjelse til, afskaffelse af eller ændringer af modelregler eller generelle egenskaber. o Ændringer i modelreglernes scope. Grunddatamodel-forum indstiller mindre ændringer til styregruppen for grunddatamodellen. Versionsnummerering forøges med og sidste ciffer nulstilles. Z: Større ændringer skal godkendes af grunddatabestyrelsen Hermed menes ændringer, som fordrer større justeringer af it-systemer eller/og har større økonomiske konsekvenser for grunddataforvaltere og databrugere. o Omfattende udvidelser af eller ændringer i modelregler eller generelle egenskaber. Styregruppen for grunddatamodellen indstiller større ændringer til grunddatabestyrelsen på baggrund af indstilling fra grunddatamodelforum. Versionsnummerering forøges med og de to sidste cifre nulstilles.\n8 Side 7 af 11 Grunddatasekretariatet indarbejder alle vedtagne ændringer i modelreglerne. Grunddatasekretariatet publicerer den nye version af modelreglerne. Flere ændringer kan samles i en version. Processen er illustreret i bilag 3.\n9 Side 8 af 11 Bilag 1: Ansvar for datamodeller Oversigt over ansvar for etablering og vedligehold af datamodeller for grunddata: Delprogram Myndighed /register med ansvar Grunddata** for datamodel* 1 MBBL / BBR Bygning MBBL / BBR Brugsenhed MBBL / BBR Teknisk anlæg GST / Matriklen Bestemt Fast Ejendom GST / Matriklen Bygning på fremmed grund GST / Matriklen Ejerlejlighed GST / Matriklen Jordstykke GST / Matriklen Samlet fast ejendom Tinglysningsretten / Ejerfortegnelsen Aktuelt ejerskab Tinglysningsretten / Ejerfortegnelsen Ejendomsadministrator Tinglysningsretten / Ejerfortegnelsen Ejerskifte 2 MBBL / BBR Adgangsadresse MBBL / BBR Adresse MBBL / BBR Navngiven vej GST / DAGI Administrativ geografisk inddeling GST / Danmarks Stednavne Stednavn 3 GST Forvaltet lokalitet (mange objekttyper) 4 GST / Danmarks Højdemodel Digital højdemodel GST, Kommunerne FOT-data *** 5 CPR-kontoret / CPR Person 6 ERST / CVR Produktionsenhed ERST / CVR Rolle i virksomhed ERST / CVR Virksomhed * ERST = Erhvervsstyrelsen GST = Geodatastyrelsen MBBL = Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter ** Ansvaret er her angivet i forhold til overordnede konceptuelle begreber. Præcis hvilke grunddata, begreberne dækker over, defineres af den ansvarlige myndighed. *** Modelleringsopgaven er ikke forankret i et Grunddatakvalitetsforbedringsprojekt\n10 Side 9 af 11\n11 Side 10 af 11\nModelregler for grunddata Version 1.0.0\nGrunddataprogrammet Modelregler for grunddata Version 1.0.0 1 Modelregler for Grunddata Version: 1.0.0 Status: Gældende Godkendt af Grunddatabestyrelsen d.3. februar 2014 2 Forord Modelreglerne er udarbejdet


Igennem et mangeårigt samarbejde med nogle af Danmarks førende producenter og grossister af belægningsprodukter har Davidsens Tømmerhandel oparbejdet stor erfaring med belægning, uanset om det drejer sig om ny belægning til indkørslen, terrassen, havegangen eller lignende.\nDer findes rigtigt mange forskellige materialer, du kan vælge med forskellige egenskaber og muligheder for at få netop det udseende og de egenskaber du ønsker.\nNår du henvender dig til os vedrørende belægning og de mange løsningsmuligheder, er du i gode hænder. Vores personale er uddannet i samarbejde med vores leverandører, så vi i fællesskab kan finde den helt rigtige løsning på dit projekt, uanset omfanget.\nNår vi taler om betonfliser og mursystemer, har Davidsen valgt at samarbejde med IBF, en af vores store leverandører, som giver dig mange forskellige muligheder for at arbejde med betonvarer i den bedste kvalitet.\nAlle vores granit- og teglbelægninger køber vi hos grossister, som vi har haft et mangeårigt samarbejde med, og som vi ved leverer kvalitet hver gang til tiden.\nDavidsens Tømmerhandel A/S kan selvfølgelig levere alt du skal bruge til dit projekt, lige fra stabilgrus og sand til belægningssten, fugesand samt alt det værktøj, du skal bruge.\nProdukterne kan selvfølgelig afhentes på vort lager. Hvis vi skal levere varen, leverer vi med vores egne vogne eller direkte fra fabrikken. Vi leverer altid på paller direkte på byggepladsen, eller så tæt på vi kan komme.\nDu er altid velkommen til at kontakte os med spørgsmål angående belægning, materialevalg og hvad der er vigtigt at vide, før du går i gang.


Se billederne: Så godt klarer disc- og fjedertandsharver opharvning af frøgræsmåtte | LandbrugsAvisen\nPå demo fik 10 forskellige harver til opgave at findele de øverste centimeter af jordprofilen af rødsvingelmark.\n27. nov 2018 13:52 Skrevet af Landbrugsavisen.dk\nBillede 2: Pøttinger Terradisc 6001T. Karakter 8, harvedybde 3 cm.\nDen 8. november var ca. 150 nysgerrige stimlet sammen for at se forskellige harvetyper bearbejde en rødsvingelmark pløjefrit til harvedemo på Lerchenborg Gods.\nFrøgræsmarker er med til at skabe god jordstruktur, opbygge organisk materiale i jorden og for at bibeholde dette lød opgaven til de 10 harver også således:\n“Opgaven består i at findele de helt øverste centimeter af jordprofilen og klargøre marken til etablering af hestebønner i foråret med en Mzuri. Marken bliver afpudset helt i bund lige inden dagen. Her gælder det: så lidt jordbearbejdning i dybden, som muligt. Til gengæld må I gerne køre flere overkørsler i jeres parcel”.\nDer følges op på maskinernes præstationer både til foråret, hvor der bliver mulighed for at se, hvordan etableringen af hestebønner er gået, og til høst, hvor der vil blive målt udbytter på de enkelte parceller.\nVed demoen 8. november blev der givet karakter fra 1-10, hvor 10 er bedst. Der blev også målt harvedybden på de enkelte maskiner.\nVed karaktergivningen blev der lagt vægt på at rødsvingelen skulle være findelt så meget, at græstotterne maksimalt var knytnævestørrelse og så tæt på fuld gennemskæring som muligt.\nKaraktergivningen delte harverne op i to grupper ud fra hvor findelt græsmåtten blev:\nDisc-harverne, som typisk fik karaktererne fra 6-8\nTandharverne, som fik karaktererne 2-5\nSamtidig viste målingerne af dybden at tandharverne generelt havde svært ved at holde sig til den øverlige arbejdsdybde.\nPå billede 1 har Horsch-harven, der er en fjedertandharve, efterladt store totter med græstørv af svingelmarken, altså et ret utilfredsstillende resultat i forhold til opgaven.\nBillede 1. Horsch Cruiser 6XL fjedertandharve, m. 5 cm mejselskær. Karakter 3, harvedybde 6-7 cm.\nPöttinger-harven, der er en disc-harve, på billede 2 har til gengældt findelt græsmåtten og vigtigst– fået lavet fuld gennemskæring. Det kræver vel at mærke høj hastighed under arbejdet, for at løsningen bliver god.\nKonklusionen er, at disc-harverne generelt klarede opgaven bedst, det vil sige at de fik findelt græsmåtten tilstrækkeligt mindre end knytnævestørrelse. Tandharverne havde tendens til at rive nogle store græstotter op, som ikke blev findelt tilstrækkeligt.\nBillede 2. Pøttinger Terradisc 6001T. Karakter 8, harvedybde 3 cm.\nDemo viser udfordringer\nHvad kan vi så bruge demoen til?\nI praksis er det jo sjældent en mulighed at vælge frit mellem 10 maskiner, når en frøgræsmark skal rives op. Den harve man har, og som skal matche det øvrige behov på bedriften, skal jo i reglen bruges til opgaven.\nDemonstrationen kan til gengæld være med til at vise, hvilke udfordringer man får, med den harve der er til rådighed, eller bruges til beslutningsstøtte, hvis man skal købe sig til hjælp til opgaven.\nNy og større diskharve fra He-Va


Casino Tips Artikler\nOnline Casino > Online Casino Artikler > Casino Tips Artikler\nKort Spillenes Historie\nMange online casino spillere er blot interesseret i spillets regler og strategier, men nogle spillere interesserer sig også for historien og udvikling af deres foretrukne spil. De tror det giver dem en bedre forståelse af spillet og giver dem ... Læs Mere\nOfte hører spillere om casinoer, der er befolkede med matematiske genier og skarpsindige forretningsfolk, der uden tvivl har stærke matematiske færdigheder, som de bruger i deres daglige forretninger, og kan helt sikkert bruge dem for vellykket ... Læs Mere\nOnline casinoer tilbyder hundredvis af forskellige spil, og mange spil tilbyder forskellige typer af væddemål, som spillerne kan spille på, når man spiller spillene. For at sikre at spillerne minimere deres tab og maksimere deres potentiale ... Læs Mere\nDårlige Casino Væddemål\nEthvert landbaseret casino og ethvert online casino tilbyder masser af forskellige casino spil. Nogle spil er enkelt indsats spil og andre spil tilbyder en bred vifte af forskellige væddemål i løbet af en enkelt spillerunde. Spillere skal huske ... Læs Mere\nEr du klar til at slutte dig til et online casino og sætte din gambling færdigheder på prøve for at se om du kan vinde masser af kontanter, mens du spiller og har det sjovt?Hvis ja så er der blot et par enkle trin, du skal følge, og du vil ... Læs Mere\nOnline Casino Registrerings Sikkerhed\nMange mennesker, der ønsker at spille på online casinoer er en smule intimideret af processen med at tilmelde sig og registrering på et online casino, hvilket fratager dem fra at kunne nyde spil om rigtige penge og have det sjovt ved at spille ... Læs Mere\nOnline Casino har fordele frem for almindeligt landbaseret Casino\nDet vil måske overraske dig, men for over ti år siden, da online casino industrien blot var i bygendelsen af sin udvikle var spillere kede af, at online casinoerne ikke bare mindede meget om de traditionelle landbaserede casinoer. I Dag, er ... Læs Mere\nOnline Casino Guide til Selvbevidst Gaming\nHvis du anser dig selv for ikke at være selv sikker nok til at spille på et online casino, så kan vi øge din selvtillid. En række af online casino spillerne, især dem der er nye udi online casino industrien, føler sig lidt intimideret af de ... Læs Mere\nPå det sidste er online casino industrien blevet mere og mere populær i verden. En stor grund til denne ekspansion har været online casino affiliate programmerne. I dag, når en spiller er på udkig efter netop det perfekte online casino har ... Læs Mere\nMange mennesker har tænkt på at blive en legitim del af online casino affiliate programmet. Og det er der gode grunde til. Det vil ikke komme som en overraskelse, hvis vi siger, at online casino industrien har vokset i forrygende tempo og bliver ... Læs Mere\nNår du er en online casino spiller, ved du, at to ting er afgørende for dig i løbet af hele casino oplevelsen. Den første ting er de spil, og som følge heraf underholdning, online casinoet har at byde på og for det andet den fortjeneste, som ... Læs Mere\nDownload Casino vs. Ikke-Download Casino\nFor spillere der er nye til online kasinoer er det vigtigt at vide at de fleste online kasinoer tilbyder deres software i to forskellige former:Download – hvor spilleren først downloader den fulde kasino software til sin computer og herefter ... Læs Mere\nVigtige Online Casino Råd\nGør:Tjek licenseringen og den uafhængige revision af dit valgte online kasino før du indbetaler dem dine penge. Gør dig bekendt med de forskellige spille muligheder og spilleregler før du starte med at spille.Kontakt online kasino supporten ... Læs Mere\nOnline Casino Udbetalinger\nNår det kommer til online kasino gambling der er et ekstremt vigtigt spørgsmål for online kasino spillere og det er tillid. "Udbetalingsprocenten", også kendt som "Udbetaling Rate" er det aspekt af online kasino gambling, de fleste spillere ... Læs Mere\nAt spille online kasino spil er en masse sjov, at vinde og at hæve dine gevinster er endnu sjovere. Men mange spillere er ikke klar over, at online kasinoer sætte grænser for de beløb, som en spillerne kan få udbetalt af kasinoet.Udbetalingsbegrænsningerne ... Læs Mere\nDe fleste online kasinoer har meget klare operationelle politikker, der er anført tydeligt på deres hjemmeside. Normalt opstår der ikke tvister med online kasinoer og når de alligevel opstår er det en sjælden begivenhed.Men nogle spillere har ... Læs Mere\nTechnical System Testing (TST) er en internationalt anerkendt virksomhed, der anvendes af mange online kasinoer til at teste deres tilfældigetals generator(Random Numbers Generator - RNG) og til revision af deres spils udbetalingsprocenter ... Læs Mere\nOnline kasino spil har en fast udbetalingsprocent der også er kendt som udbetalingsratio. Denne procentsats har direkte forbindelse til hvor meget hvert spil eller spilletype vil give i udbetaling i gennemsnit til spillerne.Den nemmeste måde ... Læs Mere\nFor en nybegynder i online casino industrien kan det være lidt svært at kende ledder og kanter. Først og fremmest det store udvalg af online casino sites kan forvirre mange. Og så fremkommer spørgsmålet om, hvilke online casino betalingsmetoder ... Læs Mere\nVær Opmærksom på Online Casinoer der Giver Bonusser\nHvis du er en af de skeptikere der ikke tror, at gode ting kan komme gratis, så er online casino sites i færd med at modbevise din skepsis. Talrige online casinoer tilbyder deres spillere en række forrygende "gratis forlystelser". Det er godt ... Læs Mere\nAt Spille Klogt på Online Casino\nEn af de store fordele ved online casino industrien er det frie valg, du har. Uanset om du er en spiller, der kan lide at spille online casino spil for sjov, eller hvis du er på udkig efter den online gambling bonus der vente dig, kan du nyde ... Læs Mere\nAdskillige Fordele ved Online Casino Software\nHar du nogensinde tænkt over det fænomen, at online casino industrien på det sidste er blevet meget mere accepteret end de traditionelle landbaserede casinoer? Selvfølgelig er der altid spændingen ved gambling på steder som Las Vegas og Atlantic ... Læs Mere\nOnline Casino Guide til God Opførsel\nEn af de første ting man kommer til at tænke på, når man forestiller sig de faktiske landbaserede casinoer er spillerens accepterede holdning. Der er flere sæt af regler og reguleringer om, hvordan spillerne skal opføre sig på de landbaserede ... Læs Mere\nLær mere om Online Casino Flash Teknologi\nDer er en række forskellige måder at spille dine foretrukne online casino spil på. De fleste online casinoer tillader spillerne at downloade den nødvendige software. Men det er vigtigt at bemærke, at en del af online gaming software platformene ... Læs Mere\nBekræfte Online Casino Udbetalingsprocenten\nNår det kommer til online casino gambling er der specielt et emne det er ekstremt vigtigt for online casino spilleren og det er tillid. Udbetalingsprocenten er det aspekt af online casino gambling, som de fleste spillere skal kontrollere, fordi ... Læs Mere\nEn Guide til at blive VIP Medlem hos et Online Casino\nEr du fortrolig med det faktum, at du kan optages i et VIP program på dit foretrukne online casino? Nu vil du kunne nyde endnu mere fantastiske fordele, som dit favorit online casino har at tilbyde. Hertil kommer at når først du er optaget ... Læs Mere\nNybegynderes Guide til Online Casino Promoveringer\nDer findes forskellige typer af online gambling bonus. Så snart online casino spilleren indskriver sig og indbetaler hans første indbetaling til casinoet, modtager han tilmeldings online gambling bonus - der vil blive placeret på hans online ... Læs Mere\nOnline casinoer tilbyder en bred vifte af casino spil, der passer til alle typer spillere. Næsten ethvert casino spil, der findes i et landbaseret casino vil du kunne finde i dit online casino. Faktisk har online casino spil langt flere muligheder ... Læs Mere\nHvorfor Spillere Vinder mere ved et Online Casino\nAt spille online casino spil giver dig en langt større chance for at vinde penge end at spille ved et regulært landbaseret casino i Las Vegas eller Monte Carlo.Grunden til at din chance er meget højere ved online casino skyldes hovedsagelig ... Læs Mere\nRogue Online Casinoer\nOnline casino industrien er vokset hurtigt i de sidste ti år og i dag kan casino spillere vælge og vrage blandt tusindvis af online casinoer.Denne hurtige vækst i online casino brands har også introduceret et negativ fænomen. Bedrageriske og ... Læs Mere\nAfværge udviklingen af et Spilleproblem\nOnline casino spil er en masse sjov og en masse mennesker får glæde af det som en hobby uden at det forstyrrer deres normale hverdag og uden at aktiviteten ved at spille på et online casino bringer dem ud i alvorlige økonomiske konsekvenser.Der ... Læs Mere\nIdentificering af et Gambling Problem\nOnline-spil er og bør være en sjov aktivitet, der ikke har en negativ indvirkning på dit personlige liv og økonomi.Selvom de fleste online casino spillere spiller klogt og holder sig til et fastlagt spille budget, falder nogle spiller i fælden ... Læs Mere\nNår du spiller spil på dit favorit online kasino kan du støde ind i forskellige problemer, som kræver assistance fra kasinoets spiller supportmedarbejdere. Det er afgørende, at du har nem og hurtig adgang til spiller support personale, når ... Læs Mere\nUdbredelsen af Online Gambling\nKombinationen af to populære former for underholdning, nemlig gambling og internettet, har i løbet af det seneste årti skabt et boom i online kasinoer, pokerrum, bingorum og online sportsvæddemål.Det var indlysende for mange, at denne forening ... Læs Mere\nEn Historisk Oversigt over Online Gambling\nGambling har historisk set været en populær aktivitet omfavnet af mange kulturer fra hele verden. I nogle kulturer var det en aktivitet godkendt af regeringen eller herskende monark og i andre en lyssky aktivitet nydt af menigmand i gadehjørner ... Læs Mere\nHvorfor at Spille Online\nMange spørger sig selv om hvad fordelene er ved online kasinoer frem for regulære kasinoer. For det første er der det åbenlyse aspekt at ikke alle har adgang til et regulært kasino.Nogle folk lever I fjerne egne eller i jurisdiktioner hvor ... Læs Mere\nOnline gambling er en sjov aktivitet der er her for din underholdning. Det kan også være en meget profitabel oplevelse og mange har tjent mange penge ved at spille hos online kasinoer. Mange har også tabt penge og som ny spiller skal du kende ... Læs Mere


Bøgedal, 1. sal\nSådan er livet på Sødisbakke\nBakkebo er et bo- og aktivitetstilbud for primært yngre domsanbragte mennesker, der ud over at have varigt nedsat fysisk og psykisk funktionsevne også har forskellige tillægshandicaps og sindslidelser.\nDen gode indretning\nPå Bakkebo har alle beboere egen lejlighed med tekøkken/entré, badeværelse, stue og soveværelse. Bakkebo har hjemme i flotte nyrenoverede bygninger i det naturskønne område i udkanten af Mariager. Lejlighederne er fordelt på to beboerfløje med otte lejligheder i hver, så den enkelte beboer kan trives og udvikle sig i rolige og trygge omgivelser. Hver fløj har adgang til store fælleskøkkener og hyggeligt indrettede opholdsrum samt et computerrum. Opholdsrummene er opdelt i større og mindre enheder med henblik på at give beboerne mulighed for selv at vælge, om de vil være en del af et større fællesskab eller har brug for at være sammen med andre medbeboere i mere lukkede miljøer. Til fælles brug har vi et stort og moderne motionslokale med udsigt til et indbydende, lukket gårdmiljø. Gårdmiljøet giver beboerne rig mulighed for at udfordre hinanden i forskellige udendørsaktiviteter som billard og bordfodbold. Vi tænder desuden op i grillen, når vejret tillader det. Endelig kan beboerne arbejde med deres sanser og føle velvære oppe i sansehuset eller benytte sig af vores nye streetfodbold-/basketballbane.\nPersonlig udvikling og gensidig respekt\nPå Bakkebo er der hovedsageligt ansat socialpædagoger, social- og sundhedsassistenter, pædagogiske assistenter og omsorgsmedhjælpere, som alle har en stærk faglig viden om mennesker med varigt nedsat fysisk og psykisk funktionsevne. Alle bidrager de til at beboerne får mest mulig indflydelse og medbestemmelse for eget liv og læring i hverdagen. Dette sker bl.a. ved at beboerne inddrages i de daglige gøremål som indkøb, madlavning, tøjvask og rengøring, så de får mulighed for at træne deres praktiske og sociale færdigheder. På den måde kan den enkelte beboer selv udføre forskellige praktiske opgaver i sin egen lejlighed eller ude i gårdmiljøet sammen med personalet og/eller de andre medbeboere. Det er også en målsætning for os, at den enkelte beboer bliver i stand til at færdes selvstændigt og hensigtsmæssigt i lokalområdet.\nRasmus Linnemann Johansson\n40 13 76 99