11 14 INDLEDNING ning, der er lagt i forståelsen af selvrealisering og selvdannelse (Brinkmann 2005). Opfatter man med psykologen Svend Brinkmann fællesskaber som steder, hvor individer ikke blot har mulighed for at hente identitet, men også som steder, hvor individet er forpligtet på de værdier, som fællesskabet bygger på, giver det mening at tale om lederdannelse og lederskabelse i et etisk perspektiv. Lederskab kan hermed ses som betingelsen for at udvikle den organisatoriske identitet, hvor der er plads til både fællesskabet og den enkelte. Hvis lederskabet skal have en kollektivt skabende værdi, kræver det, at lederen tager afsæt i en kritisk vurdering af den vægt, der ofte bliver lagt på managementværktøjer. Vi kan ikke afskaffe styring, men ved at erkende, at vi ikke kan kontrollere organisationer med instrumentelle virkemidler, får styring et andet og mere frihedsskabende udtryk med et værdibåret og kritisk lederskab. Igennem de senere år har det været en udbredt antagelse, at ledere ikke bare kan trække på dominerende ledelsesdiskurser og styringsteknologier, men også skal kunne iagttage, hvordan ledelsesdiskurserne, styringsteknologierne og sprækkerne mellem dem skaber og leder vores organisationer, fordi de iagttager dem på særlige måder (Tangkjær og Thygesen 2008). Det er ledernes iagttagelse af deres egne iagttagelser som er konstituerende for den praksis, der skaber ledernes handlekraft (Pedersen, Greve og Højlund 2008). Organisationen er ikke længere givet på forhånd, og det bliver op til den enkelte leder konstant at definere dens præmisser og at forme sig selv i forhold til de skiftende mål (Amhøj 2010, Rose 1999). På den måde bliver det personlige lederskab til gennem det utal af måder, hvorpå den enkelte selv forsøger at forme, omforme, kategorisere, inddele og opdele sin personlighed med henblik på at lede sig selv og andre mod organisationens skiftende mål. FRA INSTRUMENTELT TIL RESPONSIVT LEDERSKAB Forudsætningerne for at begå sig som leder er således ikke blot at kunne trække på objektive styringsteknologier. Ledere må også anvende intimteknologiske greb så som coaching, for at ledelse af skiftende betingelser og mål kan finde sted. Meget tyder dog på, at bagsiden af de psykologiske og kognitive intentioner er, at de skaber en intimisering af arbejdslivet og gør grænserne i vores liv endnu mere flydende og uigennemskuelige. Ifølge arbejdslivsforskeren Anders Rastrup Kristensen skal videnarbejderen\n12 INDLEDNING 15 i dag tage både hoved, hjerte og sjæl med på arbejde, for det er det hele menneske, virksomheden vil have (Kristensen 2011). Virksomheder lægger i dag vægt på, at de ansatte arbejder med selvudvikling. En antagelse om denne udvikling er, at teknologierne til udvikling i arbejdslivet ikke er gode nok, hvorfor de må udvikles og forfines og finde nye former (Åkerstrøm og Born 2001). En anden antagelse er, at intimteknologierne fortsat er vævet ind i de institutionelle forudsætninger, der ligger i den neoliberale styringsideologi. Her har den engelske sociolog Richard Senett et bud på, hvordan udviklingen af det fleksible menneske tager form under den moderne politiske økonomi. Senett skriver bl.a., at det postmoderne menneske har udviklet sig til et formbart selv, en collage af fragmenter, der uophørligt er under tilblivelse og modtagelig for nye erfaringer. Der er tale om et menneske, som kan indordne sig og tilpasse sig til fleksible institutioner og konstante risici (Sennett 1999: 150). Der er et stort behov for et lederskab, der arbejder med at transformere det udvendige forhold til et intenst og responderende forhold. Vel at mærke et responsivt lederskab med en menneskelig handlekraft. Modsat risikerer vi at lederskab legitimerer større grænseløshed og fleksibilitet uden respekt for vores eksistens som mennesker. Så bliver de nye lederskabsteknologier blot en fortsættelse af det neoliberale styringsparadigme i raffineret form. Transformationen må derfor indebære, at lederskab ikke kun tager afsæt i Performance Management, men også, som det allerede sker mange steder, i Performance Theory ud fra en række kreative, eksperimenterende former, så ledere kan afprøve og reflektere over her og nu processer som afsæt for fremtidens lederskab. I dette nye lederskab indgår blandt andet leg, spil og drama, som gennem interpersonelle relationer og sociale samspil bruges til at forstærke de horisontale aspekter i organisationer modsat de tidligere vertikale aspekter, der kan virke fastlåsende og kontrollerende (Schechner 1988, 2003). Betragter man udviklingen i ledelse som former, der i praksis lægger sig oven på hinanden, kan man se lederskab som noget, der afhænger af det strategiske i her og nu situationen. Den amerikanske forsker inden for performance studies McKenzie har udviklet en metamodel, hvor han forsøger at sammenbinde de organisatoriske paradigmer med kunstens paradigmer, således at både det det æstetiske og det sociale drama kommer i spil (McKenzie 2001). Vigtigst af alt er ifølge McKenzie, at lederskabet får mulighed for at udvikle sig i en stadig vekselvirkning mellem leg og virkelighed som gensidige bevægel\n13 16 INDLEDNING ser, hvor publikum ikke er udenfor, men er medskabende deltagere i spillet i en vekselvirkning mellem leg og programmerede aktiviteter. Det er med en sådan forståelse ikke muligt at lægge en skarp sondring mellem styrings- og ledelsesteknologier. Man kan dog sige, at lederskab er nødvendigt for at realisere begge dele. Ud fra de former for lederskab, der har udviklet sig over tid, kan man opstille tre hovedkategorier, nemlig instrumentelt lederskab, diskursivt lederskab og responsivt lederskab. Instrumentelt lederskab Diskursivt lederskab Responsivt og nærværende lederskab Lineær tænkning Diversitet Stemning Single loop Double loop Virtualitet Dominans Forhandling Potentiale Delegering Funktionsspecialisering Ansvar som menneske Nedenfor er der en gennemgang af de tre former for lederskab. Instrumentelt lederskab Performance Management bygger på principperne fra Scientific Management og fastholder en lineær tænkning, selvom organisationernes intention er at arbejde med diversitet og inddrage kulturer i deres udvikling; grundlæggende fastholdes organisationen i tvangen til at maksimere output og minimere input. Fokus er på lederens ret til at have den dominerende indflydelse gennem sine beslutninger og fastholde styringen oppefra og ned. Den amerikanske professor Peter Vaill gør op med myten om, at ledere kan kontrollere det, der sker i virksomheden. Han kritiserer virksomheder for at bruge en statisk tilgang til ledelse i forhold til den omskiftelige virkelighed, han med en metafor kalder White Water, som hverken en konstant brusende flod eller stillestående vand, men nærmere en uforudset springflod (Vaill 1989). Han gør også op med myten om, at ledere kan få organisationer til at arbejde smartere. I alle tilfælde ender den slags intentioner kun med én ting, nemlig at alle skal arbejde hårdere. Desuden opridser Vaill en række myter, som fastholder billedet af et instrumentelt og rationelt lederskab, blandt andet, at lederskab bygger på forståelsen\n14 INDLEDNING 17 af lederen som en person, der står i spidsen for en enkeltstående virksomhed uden indflydelse fra omgivelserne. Organisationer er ifølge Vaill baseret på objektiv målopfyldelse og brug af rationelle analysemetoder i forhold til forskellige former for indsats. Der er lagt et operationelt paradigme ned over virksomheder, som gør det vanskeligt at lede op imod den rationelle logik. Processer, relationer og intuition er ikke således ikke anerkendte fænomener inden for det instrumentelle lederskab. Samtidig er det vigtigt, at ledere kender den rationelle logik, for det instrumentelle lederskab kan ikke stå alene, når lederen skal skabe mening og fornyelse i organisatoriske relationer. Diskursivt lederskab Udvikling af systemteorier, som blandt andet har feedbackloops og anden ordens ledelse som metoder, fjerner ikke grundlæggende lederskabet fra den instrumentelle tænkning. Udviklingen inden for de kreative områder, blandt andet inspireret af systemteorier, bygger ikke på forståelse af sociale praksisser og kan derfor ikke umiddelbart integreres i organisationstænkning. For eksempel bruges refleksioner ofte til at skabe forståelse for eget lederskab i forhold til funktionsspecialisering og forhandlinger betinget af forskellige diskurser. Men refleksion har den akilleshæl, at den er bagudrettet, fordi refleksiv ledelse er optaget af det, lederen lige har gjort, og har svært ved at sige noget meningsfuldt, når det gælder fremtidens lederskab. Den bagudskuende indsigt hæmmes desuden af en hierarkisk orden, hvorfor lederen har svært ved at fjerne sig fra den magtfulde lederrolle. Der hersker et billede af, at der altid er nogen, man kan rapportere til, fordi Someone is in charge (Vaill 1989: 12). I virkeligheden hersker der ifølge Vaill en myte om ønsketilstanden i en organisation. Dette ønskebillede er en pyramide med en klar rangorden, hvorimod matrixmodeller og projektorganiseringer er uønskede og besværlige. De forstyrrer den ønskede orden. På den anden side kan man ikke, når autoriteten med Vaills udtryk først er ude af flasken, genskabe det oprindelige hierarki. Problemet med systemteorien er ifølge McKenzie, at den til trods for, at den advokerer for en mere naturalistisk tilgang, alligevel tit ender i en maskinmodel. Dog er fordelen, at systemteorien bringer performance ud af fokus på individuelle præstationer og i højere grad sætter fokus på de organisatoriske aspekter (McKenzie 2001). Det er således vigtigt, at ledere kender de diskurser, hvor deres lederskab udspiller\n15 18 INDLEDNING sig, blandt andet for at kunne se betydningen af forskellige forretningsmæssige strategier i forskellige kontekster. Men den diskursive tilgang bør ikke stå alene. Der er også behov for et responsivt lederskab. Responsivt og nærværende lederskab Ved at respondere på det, der sker her og nu, kan ledere medvirke til at skabe et levende liv i organisationen, som opleves som intens og fuld af energi, fordi det også frigør potentialer. 1 Ledere såvel som deres omgivelser skal finde mod, så de kan invitere hinanden ind i arbejdet med at lede på kreative og originale måder, hvor man ser hinanden som del af en social praksis og føler ansvar for fællesskabet. På den måde kan man sammen skabe og give hinanden både individuel og kollektiv identitet. For at kunne respondere på det, der sker, skal man som leder bruge sine sanser. Sanser udmærker sig ved, at de aktualiserer vores nærvær i mødet med hinanden. Det instrumentelle og diskursive lederskab kan ikke skabe giver ikke plads til en oplevelse af stemninger, fordi de to former for lederskab har fokus på, henholdsvis hvordan fremtiden afviger fra de på forhånd givne mål, og på refleksioner over fortiden. At det ikke er let at gå skridtet til det responsive og nærværende lederskab kan bl.a. skyldes den fastholden og forskansning i organisationer, som den tysk-amerikanske ledelsesforsker Otto Scharmer har skrevet om i forbindelse med Teori U (Scharmer 2010). At også ledere kan have tendens til at holde på deres egne synspunkter og nogle gange undertrykke andres, kan være ganske udbredt i en verden fyldt med konkurrence (os mod dem) og fastlåsning af situationer som følge af kriser og konflikter. Evnen til at udvikle en dialogisk kultur som Scharmer beskriver, kræver at man som leder kan overvinde den strategiske, strukturelle og kulturelle kløft, der kan være mellem lederens ønske om den åbne dialog og udfordringen fra de ydre rammer. Det responsive lederskab skal, for at kunne virke åbnende i forhold til omgivelserne skabe et niveau for både dialog, som sker ved at lederen stiller refleksive spørgsmål, og presencing, det vil sige at lederen har mod til at tale ud fra et kreativt skabende flow, hvor han evner at lytte til den opstående fremtid. 1 Begreberne energi, intensitet og bevægelse er danske betoninger af det engelske ord affect. Affekt er et begreb, der er udviklet af den nederlandske filosof Spinoza ( ), som er kendt for at arbejde med den dobbelte bevægelse, at når vi rører andre, så bliver vi samtidig også selv rørt (Spinoza 1985).\n16 INDLEDNING 19 Fremtidens responderende leder er interesseret i at aktualisere intensitet og energi, velvidende at det fortsat er nødvendigt at arbejde med et instrumentelt og diskursivt lederskab, og at der aldrig kan skabes en situation med fuld konsensus. Der vil altid kunne opstå White Water. Dilemmaerne er en iboende forudsætning for ledelse. De ødelæggende økosystemer vil ifølge Scharmer bestandig udfordre de kreativt skabende økosystemer i organisationen. Det er den udfordring, den responderende og nærværende leder skal lære at håndtere. BOGENS SIGTE Der er, som denne indledning betoner, behov for at finde nye forståelser af ledelse, som svarer til de udfordringer, ledere har i det postmoderne og poststrukturalistiske samfund, hvor rammer og strukturer løbende forandres og på mange måder kan siges at være flydende. Ofte bliver man i ledelseslitteraturen præsenteret for nye begreber, som skal skabe overblik og fornyet handlekraft. Men der findes ikke afgrænsede begreber og da slet ingen hyldevarer, som passer til alle de skiftende ledelsesudfordringer, der er i organisationen i dag. Der kan umuligt kun være en enkelt tilgang til at forstå lederskab, selv om der er en tendens til, at hver enkelt af de mange teorier på området forsøger at tage monopol på at være den rigtige, når det gælder lederskab. Denne bog lægger op til en flerfaglighed i opfattelsen af lederskab og vægter at skabe et sammensat billede af begrebet, da ingen teori i sig selv formår at beskrive det personlige lederskab i sin helhed. Formålet med bogen er desuden at samle temaer, som indgår i Diplomuddannelsen i ledelse under kurset Det personlige lederskab samt på masteruddannelser og andre steder, hvor studerende arbejder med det personlige lederskab som tema. Med denne bog får den studerende en samlet tilgang til området. Erfaringen fra undervisning i Det personlige lederskab viser, hvor stor betydning det personlige lederskab har fået, og hvor meget den bog allerede har bidraget med til dannelsen af en ny forståelse af lederskab. Bogen giver viden om centrale elementer i forbindelse med det personlige lederskab, der gør lederen i stand til at kende, vælge, anvende og udvikle forskellige ledelseskompetencer og ledelsesidentiteter i relation til egne ledelsesmæssige udfordringer. Der gives indsigt i forskellige ledelsesteorier, strategier og metoder med afsæt i et samfunds- og videnskabsteoretisk grundlag. Lederen får på baggrund af denne\n17 20 INDLEDNING indsigt mulighed for at erkende, hvad forskellige ledelsesteoretiske tilgange betyder for synet på forskellige ledelsesidentiteter i relation til den helhed, som lederen er en del af. Det er vigtigt, at teorierne ikke står som uimodsagte sandheder om lederskab, men at de afprøves, udvikles og forankres i lederens egen praksis. Teorierne om det personlige lederskab bør ikke blindt overføres, men i langt højre grad tilpasses og formes afhængigt af den enkelte leders kontekst. Først her giver det mening at tale om lederskabelse. Bogen har som intention at bidrage til det ansvar, ledere har for at varetage magt på en etisk forsvarlig måde, hvor der altid må være en indre dialog hos lederen om balancen mellem hensynet til den enkelte og til helheden. Ingen leder er uden blinde pletter, om end han eller hun mestrer et nok så vellykket personligt lederskab. Derfor kan bogens forskellige bidrag forhåbentlig hjælpe ledere til at udvikle en øget menneskelig og organisatorisk opmærksomhed. Netop forskelligheden skaber mulighed for, at man med én teori kan opdage noget, som en anden teori ikke iagttager. BOGENS IDEGRUNDLAG Som optakt til bogens kapitler præsenteres en række gennemgående temaer, som på forskellig måde afspejler sig i bogens kapitler. Temaerne er: 1. Lederrollen i en ny forståelse 2 Lederen som en person i relationer 3. Metapositioner skaber diskursiv indsigt 4. Mellem kontingens og tydelighed 5. Lederen i dialogiske processer 6. Moderne magt og ledelse 7. Filosofiens bidrag til lederskabet 8. Lederskab som transformation 9. Udvikling af menneskelige ressourcer 1. Lederrollen i en ny forståelse Ledelse skabes ved, at lederen som person tager udfyldelsen af lederrollen på sig, skriver Betina Rennison i kapitlet Selvskabt ledelse. Ledelse tildeles ikke automatisk ud fra et fagligt medlemskab af en given profession eller en formel\n18 INDLEDNING 21 placering i et stillingshierarki, som vi har gjort tidligere. Der tilbydes i dag ingen fast forankring, og der bliver derfor aldrig tale om en klar rollebeskrivelse med faste forventninger, som der kan knyttes an til i udøvelsen af ledelse. Der er ingen ydre instans at henvise til, ingen færdigdesignet rolle at spille. Det velkendte formelle og faglige lederskab suppleres af idealet om det personlige lederskab, hvor lederen træder i karakter som leder ved i den givne situation at vælge, skabe og lede sig selv til ledelse gennem en kontinuerlig selvrefleksion og selvtransformation. Når det personlige spiller en så fremtrædende rolle i ledelse, skyldes det, at grænsen mellem rolle og person har rykket sig. Ledelsesidealet er, at lederen selv sætter ledelsesidealet. Lederen må selv finde ud af, hvad der forventes, og selv vælge at definere sit lederskab. Lederen skal selv trække grænsen mellem, hvad der er person, og hvad der er rolle. Lederen må til stadighed arbejde med sig selv og sit eget lederskab. Lederrollen italesættes som en internaliseret praksis i den enkelte person, hvor rollen består i at skabe rollen. Ledere har også ofte flere roller afhængigt af, hvilken kontekst de indgår i. Ledere kan gå ind og ud af rollerne, og de kan indtage flere forskellige positioner. Rollen er ikke det hele menneske, men kun et begrænset, relevant udsnit heraf. Vi går ifølge Rennison fra at være rolletager til rollemager. Denne problematik beskrives af Kristoffer Lande Andersen i kapitlet Ledelse og autoritet. Når lederen mister den rollebaserede autoritet, der tidligere lå i den formelle lederrolle, må lederen forsøge at kompensere gennem en udvidelse af den personbaserede autoritet. Autoriteten hænger blandt andet sammen med, om medarbejderne anerkender den måde, hvorpå lederen som person udfylder rollen. Det er ikke tilstrækkeligt, at medarbejderne anerkender den autoritet, der ligger i selve lederrollen, de skal også anerkende den person, der udfylder rollen. Det indebærer blandt andet, at lederen må investere mere af sig selv og sin person i lederrollen og være mere til stede psykologisk set. At basere sin autoritet på personen giver ikke kun lederen større frihed til at indgå i forskellige positioner, men også større sårbarhed. Lederen skal kunne rumme både sin egen og andres opfattelse af autoritet. Det hurtige forandringstempo i organisationerne og presset fra det omgivende samfund sætter en række vilkår for, hvordan lederrollen overhovedet kan udfyldes. Udviklingen stiller nye krav til lederen som person. En af konse\n19 22 INDLEDNING kvenserne af skiftet fra rollebaseret til personbaseret autoritet er, at lederen ikke længere kan udvise den sikkerhed og magt, der tidligere fik medarbejderne til at identificere sig med ham som chefen, den, man så op til. Lederen har mistet noget af sin autoritet. Dette autoritetstab forsøger lederen at kompensere for ved i højere grad at træde i karakter i lederrollen og udfylde den med personlige egenskaber, som ellers fortrinsvis hører privatsfæren til. 2. Lederen som person i relation Ligesom rollebegrebet har ændret betydning, fordi lederen gennem sin person selv skal skabe rollen, må persongrebet også tilskrives en ny betydning. Personbegrebet sigter ifølge Betina Rennison mod tilskrivning af en forventning om en bestemt adfærd hos et menneske. Personbegrebet er en forventningskonstruktion, som en organisation tillægger sine individuelle medlemmer. Organisationen gør således mennesker til bestemte personer ved at tilskrive dem bestemte, forventede egenskaber og adfærd. Det er lederen, der i kraft af sin organisatorisk tilpassede personlighed selekterer og reflekterer ledelse, og som til stadighed arbejder med sig selv og sit eget lederskab. Ingen andre kan gøre det, og dog kan lederen kun gøre det i relation til andre, ofte i en forhandlet og dermed afgrænset zone, hvor lederen har sagt ja til at stå i spidsen for og lede andre og dermed varetage en særlig opgave, et særligt ansvar, som ikke kan lukkes ned, når lederen holder fri. Selvom lederens personlighed er afgrænset til opgaven, er lederen dog fortsat et helt menneske og ikke en maskine. Her er det samtidig vigtigt at huske på, at lederrollen aldrig tilhører den enkelte leder. Den tilhører organisationen. At lederrollen i dag forudsætter et personligt lederskab og ikke som tidligere brug af hierarkier og manualer, er noget andet. Organisationer er i dag ofte relationsskabte og selvledende og vil derfor have behov for relationelt baseret lederskab. Som Poula Helth skriver i Ledelse i den relationsskabte organisation, skal man som leder kunne få holdet til at spille sammen om at udvikle strategien. Det kan aldrig blive et enkeltmandsjob, uanset hvor meget de personlige kompetencer er i spil. Organisationer omformes bestandigt, de har ofte en flydende karakter, og derfor er der behov for, at lederskabet sker gennem en løbende proces i de relevante relationer i den givne kontekst.\n20 INDLEDNING Metapositioner skaber diskursiv indsigt Lederen forvalter grænsen mellem organisationen og organisationens omgivelser, hvorfor lederen også skal kunne afpasse organisationens aktiviteter og selvforståelse efter omgivelsernes behov. Lederen varetager således relationen til medarbejderne, men skal samtidig holde øje med og agere i forhold til relationerne til omgivelserne. Denne grænseposition stiller store krav til lederens vurderingsevne. Lederen skal kunne skifte mellem at iagttage og deltage i forhold til den indre organisation og den ydre verden. Der skal hele tiden findes afvejninger mellem det, der sker i relationen mellem medarbejdere indbyrdes og mellem medarbejdere og kunder, borgere og brugere. Lederens opgave er på én og samme tid at kunne iagttage og deltage i processerne og intervenere i det, der opstår. For at kunne skabe nærvær og iagttagelse på samme tid kræver det udvikling af metakompetencer hos lederen for at skabe en distance til bl.a. rutiner, rammer, retninger og resultater for derved at kunne forme dem på ny. Poula Helth beskriver i kapitlet Ledelse i den relationsskabte organisation, hvordan lederen i kraft af en metaposition kan anvende anden ordens-ledelse, hvor han stiller sig uden for handlingen og samtidig er en del af den. Lederen har her brug for refleksivt nærvær. Lederen skal kunne reflektere; det er en del af hans afsæt for at være i en metaposition. En position, der er vigtig for at varetage opgaven med at kunne forholde sig refleksivt til flere forskellige forestillede virkeligheder samtidig. Men lederen skal ikke alene kunne reflektere, han skal også kunne respondere og vise nærvær. Refleksion er en vigtig ledelseskompetence, som beskrives af Betina Rennison i kapitlet Refleksiv ledelse, hvor refleksion beskrives som det, der på én gang er at tænke sig om og at tænke sig selv om. Det er med andre ord evnen til i tid og rum at perspektivere sine tanker, tale og handlinger ved at sætte sig i andres sted. Refleksion er at anlægge en metaposition og dermed skabe tilbageblik og overblik, som muliggør, at lederen kan se og indse, hvad han har gjort, hvorfor, hvordan og med hvilke konsekvenser. Refleksionens udsyn og fremsyn muliggør, at lederen mentalt kan teste alternativer og navigere mod en forestillet fremtid. Lederen må således underlægges en selvrefleksion, hvor han ikke bare konstituerer sig selv som leder, men også reflekterer over denne konstituering og


Hjemmelavet Pringle Can WiFi Booster\nSådan blokkeres et websted ved hjælp af en firewall\nTrådløse boosterantenner er tilgængelige online og hos mange elektronikforretninger. Udover at spare penge, bygger en egen antenne et interessant videnskabsprojekt. Den største del af projektet er en høj dåse, som en Pringles kartoffelchip. Køb de andre dele, såsom en kvindelig N-stik, svinhale og bolte, online eller hos en elektronikkomponent butik. Der findes et par versioner af denne antenne. BinaryWolf.com og Turnpoint.net giver komplette instruktioner til at bestemme hvilken metode der passer dig.\nHemmeligheden om at få dit bedst mulige signal med sin model, ifølge Gregory Rehm på Turnpoint.net, ligger i placeringen af N-stik. Hans hjemmeside har en lommeregner til at bestemme denne placering baseret på dåseens diameter. For en Pringles kan, som har en diameter på ca. tre inches, bor hullet til din N-stik på 3-3 / 4 inches fra bunden af dåsen. Nogle stik er selvforankrende og behøver ikke bolte. Men hvis din komponent har brug for bolte, skal du montere den med bolthovedene inde i dåsen for at undgå at ødelægge signalet.\nEn Pringles kan er ikke den eneste type dåse, der vil fungere for dette projekt. Du kan måske prøve at bruge en med en større diameter for at se, om det vil øge signalet, du modtager. Det er vigtigt, at den kan være høj. Både BinaryWolf.com og Turningpoint.com foreslår en gammeldags juiceburk som en mulighed. Når du har bygget din antenne, skal du montere den på et stativ eller et andet stativ, som giver dig mulighed for at flytte antennen rundt for at søge det bedste signal.\nEn anden måde at konstruere de indre dele på, ifølge BinaryWolf.com, består i at vedhæfte en seks-tommers kobberrør gennem midten af Pringles kan låget. Brug en disk, der er lidt mindre end kanediameteren for at holde den centreret. Dette større stykke kobber kan muliggøre en stærkere signalopsamling end 12 gauge-wire i de andre planer.\nEn wi-fi-booster fungerer kun, hvis der er et signal i området for at øge. Din computer skal også have trådløs kapacitet. Hvis det signal, du vil bruge, er krypteret, skal du anmode om adgangskoden fra ejeren. Surfing på internettet kan være frustrerende, når du er på et sted, der ikke modtager et stærkt trådløst signal. Selv hvis du har dit eget WiFi-kort, er der ingen garanti for, at du vil kunne hente et signal i mindre befolkede områder. Hvis du planlægger at være ude på landet, og føler, at du muligvis ikke kan holde kontakten med cyberworlden, har du brug for en WiFi-booster.


Bagning er bedst, når der er sommer og sol – Sommer og sol\nBagning er bedst, når der er sommer og sol\nMange tror, at bagning kun er forbeholdt den kolde tid. Dette er dog en stor misforståelse, da bagningen i de fleste tilfælde faktisk kan være bedst i sommer tiden. Der findes ikke noget bedre end hvis man kan sidde ude i solen og nyde en lækker bolle eller en god kage, så man kan hygge sig med hele familien. Bagningen er en god måde at være sammen hele familien, da bagningen ikke kun er forbeholdt de voksne, men det er også en mulighed for at være sammen med børnene på.\nHusk at bruge de rigtige redskaber\nNår man skal i gang med at bage, er det vigtigt, at man bruger de helt rigtige redskaber, så man får lavet noget ordentlig brød og kager. I denne henseende kan det være en god ide at investerer i en god røremaskine, som kan være med til at gøre hele arbejdet nemmere. Så man heller ikke skal bruge for mange armkræfter på det. Find din røremaskine her.\nSæt en dag af til bagning med familien\nHvis man gerne vil bage sammen med hele familien, kan det være en god ide, at man afsætter en hel dag, hvor man kan bage sammen hele familien. Det kan specielt være en god ide for familien, som har en travl og stressende hverdag. Her kan det være svært at finde tiden sammen med familien, og det er aldrig en god ting. En bagningsdag kan derfor være en god løsning, så man også finder noget, som man kan lave sammen med børnene.\nDet er altid sjovt at bage, men det kan være endnu mere sjovt, hvis man finder en anledning, som man kan bage til. Det kan f.eks. være til en fødselsdag, hvor man bager alt selv, i stedet for at gå ud og købe boller og kager. At finde en anledning er også en gode måde, hvis man gerne vil høre andres mening om ens bagningstalent.


BORDEAUX BUTTERFLY I SKIND / BUTTERFLY TIL MÆND / FEST- BRYLLUP\nBordeaux butterfly i skind / Butterfly til mænd / Fest- Bryllup – Custom Butterflies Lækker efterårs butterfly i bordeaux skind. Brug den til en fin anledning eller måske endda i hverdagen kombineret med sneakers! MATERIALE: Kraftigt skind med god struktur og naturlig skind 'feel' FARVE: Bordeaux vin rød– Sort bånd og metal kroge MÅL: 12 cm – Justerbar rem som lukkes med metal krog. Måler op til 50 cm Hvilken farve kunne du tænke dig? Ma- oo laver også custom-made butterflies. Så ønsker du en special farve, skindtype, farve kombination og måske en anden størrelse? Så skriv gerne! Perfekt til en festlig anledning som bryllup, konfirmation eller Nytårs aften! Jeg ligger inde med masser af sjove printed skind stykker ønsker du et kækt look… Alle butterflies er håndlavet i lækkert skind, syet i hånd med Saba skind tråd, så holdbarheden er i top! Alle produkter sendes som registreret post med tracking nummer fra Istrien- Kroatien – Bestil i god tid da posten godt kan tage lidt længere i disse Coved – 19 dage Skriv gerne gerne hvis du har spørgsmål!\n-- Vælg venligst --Kroatisk post + 29,00 kr\nButterfly til mænd 12 cm\n-- Vælg venligst --frit farve valg\nBORDEAUX BUTTERFLY SKIND BUTTERFLY MÆND FEST BRYLLUP CUSTOM BUTTERFLIES\nBordeaux butterfly i skind / Butterfly til mænd / Fest- Bryllup – Custom Butterflies Lækker efterårs butterfly i bordeaux skind. Brug den til en fin anledning eller måske endda i hverdagen kombineret med sneakers!


Benzin-klub afviser anklager om spam\nBenzinRabat.dk tror stadig på, at det er muligt at opnå rabataftaler.\nQ8 vil ikke være med i rabatklub. | Foto: Jens Panduro, Polfoto\nOffentliggjort: 11.07.14 kl. 13:05\n"Spam er ulovligt, og det tager vi skarpt afstand fra. Vi har sendt op til fire mails i kvartalet det seneste år."\nInitiativtageren til rabatklubben BenzinRabat.dk, Morten Sinding, afviser, at klubben spammer medlemmerne.\nRabatklubben så dagens lys for 10 måneder siden, da Morten Sinding meldte ud, at målet var at sikre medlemmerne 1 kr. i rabat per liter brændstof.\nOver for epn.dk har flere af de tilmeldte dog givet udtryk for skuffelse og irritation over, at de endnu ikke har fået nogen rabat på benzin og diesel. Derimod har de fået masser af tilbud på el, energitjek, tagtjek, isolering og forsikringer.\nMen det stemmer efter Morten Sindings mening ikke med virkeligheden.\n"På forsiden af BenzinRabat.dk fortæller vi, at man som medlem modtager løbende information om forhandling af rabat og andre besparelser – ligesom det er beskrevet kort og klart i betingelserne, når man melder sig ind. Vi har sendt op til fire mails i kvartalet. Det er efter min mening ikke for meget," understreger Morten Sinding.\nHan henviser også til, at det er gratis at være tilmeldt BenzinRabat.dk.\n"Vi tilbyder den service, at vi forhandler på medlemmernes vegne om besparelser på brændstof. Så kan man sige, at prisen for at være med er, at vi også sender information om andre besparelser. Det er ikke skjult, men fremgår af vores forside," fortæller Morten Sinding.\nHan oplyser, at BenzinRabat.dk tjener penge på at sende tilbud om andre besparelser. Det har også været et af kritikpunkterne.\nNogle medlemmer har over for epn.dk således antydet, at Morten Sinding foreløbig er den eneste, der har fået noget ud af rabatklubben. Benzinrabat er det derimod ikke blevet til.\n"Det er rigtigt, at vi modtager kommission for nogle tilbud, men for andre gør vi ikke. Vi bringer dem alligevel, da de typisk giver nogle ekstra fordele til medlemmerne. De kommissionsgivende yder et tilskud til driften. Vi kunne bringe tusindvis af den slags tilbud, men det gør vi ikke. Vi screener markedet for de bedste - eksempelvis mulighed for forsikringstjek fra testvindende forsikringsselskab," forklarer Morten Sinding.\nBliver det overhovedet til noget?\nMandag gav et af de utilfredse medlemmer, Søren Vittarp fra Vejle, udtryk for, at han tvivlede på, at der overhovedet ville ske noget med benzinrabatterne.\nMorten Sinding erkender, at processen er trukket ud.\n"Vi har ført et højt informationsniveau over for medlemmerne og har tidligere detaljeret kunne fortælle om rabatter, der ville stige i takt med køb af brændstof.\nMen vi har desværre også måtte fortælle om udskudte deadlines, hvilket har gjort processen længere end forventet, og det er selvfølgelig frustrerende. Det har måske været en fejl, at vi har været så inkluderende," siger Morten Sinding.\nHan tilføjer, at informationerne er sendt ud i god mening.\n"Vi har blot ønsket at dele det, når vi nærmede os et delmål. At det så efterfølgende desværre ikke er blevet realiseret inden for den forventede tidsramme, har været ude af vores hænder."\nOgså positive kommentarer\nSamtidig henviser han til, at der ikke kun er kritiske røster på Trustpilot, hvor der har været bedømmelser af BenzinRabat.dk.\nHan henviser bl.a. til Bent Thougaard, der bl.a. skriver:\n"Jeg er også medlem af BenzinRabat.dk og har været det siden september 2013. Undrer mig også over, at der ikke sker noget på benzinfronten, men det er garanteret et stort og møjsommeligt arbejde at få i stand.\nAlle de såkaldte spammails kan man jo bare ignorere. Jeg vil ikke kalde dem spammails. Det koster jo trods alt ikke noget. Og så synes jeg også, at man skal være yderst varsom med at kalde firmaet for et fupfirma. Det er jo ikke bevist på nogen måde.\nJeg venter stadig på benzinrabatten, men har til tider tvivlet på, om det nogensinde kommer i stand. Hvis det ikke gør, har det jo trods alt ikke kostet mig noget."\nHvad skete der med Q8-aftale?\nMorten Sinding har tidligere over for epn.dk oplyst, at der bl.a. var indgået en aftale med benzinselskabet Q8. Men det blev mandag afvist af Q8.\nTil det siger Morten Sinding nu:\n"Jeg kommenterer normalt ikke på forhandlingsprocessen i nogen sammenhæng, men jeg kan blankt afvise, at jeg skulle have udtalt mig usandt - hverken over for medlemmer eller over for epn.dk."\nStadig tro på aftaler\nHan tror stadig på, at det vil være mulig at opnå rabataftaler med benzinselskaber.\n"Det er ikke mit indtryk, at der ikke er brændstofselskaber, som vil give forbrugerne de samme fordele, som indtil nu har været forbeholdt erhvervsbilisterne.\nVi oplevede en tilsvarende modvilje, da vi i sin tid skabte konkurrence på elmarkedet med El-Forbundet.dk. Øget konkurrence er måske ikke i selskabernes interesse, men forbrugerne vinder altid til sidst – det vil de også gøre her," siger Morten Sinding.


’American History X’ udkom for mere end 20 år siden, men den er stadigvæk uhyggeligt relevant\nI lyset af højreekstremismens fremgang ser vi tilbage på filmen, der advarede os om nynazismen.\naf Clayton Schuster\nFor to årtier siden satte American History X fokus på racismens uhyggelige konsekvenser. Det var første gang nogensinde, at biografgængere fik så intimt og frygtindgydende et indblik i nynazismens skindhead-kultur. Blodet flød, knogler blev brækket, hykleriet var tydeligt, hadet blomstrede, og den viste, hvor svært det er at komme ud af bevægelsen, når først man er del af den. Filmen blev præsenteret som et værk med et ”budskab”, der skulle tilskynde nynazister til at bryde med bevægelsen. Den skulle vise dem, at de kunne vende om på deres liv.\nI dag er det had, som American History X advarede imod, blevet fast inventar i det politiske etablissement. Filmen undervurderede, hvor utroligt let had kan få stor indflydelse på den amerikansk kultur.\n”Jeg tror ikke, der er nogen, som så American History X i 90’erne, som i deres vildeste fantasi forestillede sig, at karaktererne i filmen ville blive accepteret af den almindelige befolkning,” siger Heidi Beirich, som leder organisationen Intelligence Project ved Southern Powerty Law Center, der blandt andet indsamler oplysninger om had-grupper og ekstremisme i USA. ”I 90’erne var de synspunkter meget langt fra normen, men i dag hører vi brudstykker af dem fra det Hvide Hus.”\nFilmen følger en ung skindhead (spillet af Edward Furlong), hvis storebror kommer ud af fængsel efter at have afsonet en straf for uagtsomt manddrab og nu er klar til at lægge fortiden og nynazismen bag sig.\nFølgende citat kommer fra en tale, som Derek Vinyard (Edward Norton, der blev nomineret til en Oscar for sin præstation) holder for sin bande, lige inden de sammen overfalder en ikke-hvid person i en kiosk: ”Vores grænsebevogtning er en joke! Kommer det bag på nogen, at de sidder og griner af os nede syd for grænsen? Griner af vores love?” Billedet af udlændinge, som ”griner” af USA’s immigrationslove, er blevet brugt af Trump i årevis. Den 30. juli sidste år tweetede han: ”Illegal immigration er den største trussel mod vores sikkerhed. I årtier har hele verden grinet af vores stupide immigrationslove…” Trump tilføjer, at demokraterne arbejder på at underminere USA’s immigrationssystem.\nPå det seneste har præsidenten og hans rådgivere skruet yderligere op for den militante retorik. Da Trump tweetede om migrantkaravanen fra Centralamerika, skrev han: ”Det er en invasion af vores land, og vores militær venter på jer!” Trump fulgte op på sine giftige udtalelser mod migranterne ved at beordre 14.000 tropper til den mexicansk-amerikanske grænse. Han truede ydermere med at afskaffe statsborgerskab ved fødsel under det 14. forfatningstillæg.\nI en anden scene i filmen mindes Danny Vinyard (Furlong), hvordan han så op til sin storebror, der havde jaget ikke-hvide personer ud af Venice Beach. ”For en tid var det virkelig, som om det var vores igen,” siger han i et voiceover. At genoprette en eller anden fantasi om fordums storhed er en af grundpillerne i Trumps ideologi og resten af den konservative sfære i landet. Dannys opfattelse, at Venice Beach var vores igen, er en lokal version af Trumps famøse krigshyl Make America Great Again.\nI 90’erne opfattede publikum American History X som en kommentar til terror indenfor landets grænser. Filmen fanger til dels offentlighedens frygt for og fascination af militante, racistiske grupper i kølvandet på bombeangrebet i Oklahoma City i 1995, som blev udført af Timothy McVeigh. Ved angrebet omkom 168 personer, og det var det mest voldsomme terrorangreb på amerikansk jord frem til 11. september. Overalt i USA frygtede man det næste angreb orkestreret af højrefløjsekstremister med en racistisk dagsorden.\nEdward Furlong som Danny Vinyard. Foto: New Line Cinema\nMen angrebene 11. september ændrede det hele. Den udbredte opfattelse af terroristen som en hvid mand med en racistisk dagsorden blev erstattet med en udlænding af arabisk herkomst. ”Hvis terroristen kommer fra ens eget land, er der altid en risiko for, at det bliver en formildende omstændighed. Den uudtalte holdning er, at han eller hun i hvert fald ikke er lige så slem som en udlænding med en anden hudfarve,” siger Paul Smith, som er professor i kulturstudier ved George Mason University.\nDen nuancerede fortælling i American History X viste sig at være en afvigelse. Efter 11. september kastede film og tv-serier sig over muslimer og portrætterede dem som Amerikas største fjende. Og fordi offentligheden fik tudet ørene fulde på den konto, forsvandt opmærksomheden omkring den ekstreme højrefløj og dens fanatiske medlemmer. Film fra starten af 00’erne som Arlington Road og The Sum of All Fears blev den nye standard. Højrefløjsekstremister og nynazister var skurke, som blev reduceret til deres mest grundlæggende funktioner.\n”Selv om hjemmedyrkede terrorister var temmelig aktive i 90’erne, så undersøgte vi dem ikke særligt nøgternt,” siger Smith. ”Der er ikke mange, som har påpeget, at racistiske forestillinger om hvide menneskers overherredømme har været fast inventar i amerikansk kultur de sidste 150 år og dukker op mange forskellige steder.”\nDen manglende interesse for at danne sig et nuanceret overblik over historien er iboende i amerikansk kultur. I det lys bliver historien et miskmask af individuelle motiver, som er taget ud af den større sammenhæng. Det er en forsvarsmekanisme, der afværger skyld i spørgsmål om store kulturelle traumer som slaveri og institutionaliseret racisme.\nSweeney (Avery Brooks) og Derek Vinyard (Edward Norton) i 'American History X.' Foto: New Line Cinema\nAmerican History X er til dels et offer for den individualiseringsproces historien undergår. Den atomiserede historie koger en kompleks rejse ned i to figurer – Derek og Danny. Men vi får aldrig nogen forløsning i form af en konfrontation med det had, som begge har været med til at sprede.\nI filmens sidste del overtaler Derek Danny til at vende ekstremismen ryggen sammen med ham. Derek bliver bedt om at konfrontere sin gamle bande på grund af en voldsom hændelse, men Derek vakler og er usikker. Han prøver at komme udenom at tage aktiv del i kampen mod ekstremismen, men beslutter i sidste ende modvilligt at hjælpe. Den lovede forløsning – en endelige konfrontation mellem Derek og hans gamle kumpaner – udebliver, da Danny bliver skudt af en sort klassekammerat.\nIfølge filmen er der aldrig en ende på den voldsspiral, som racistiske ekstremister forårsager. Der er pauser undervejs, men filmen gør det aldrig klart, hvordan tragedien kan bruges konstruktivt og være med til at skabe forandring. Mordet på Danny overskygger Dereks konfrontation med sit gamle slæng. Det var et lignende traume, der sendte Derek i armene på ekstremister. Enkeltstående voldsepisoder afbryder begge hovedpersoner, mens de er i gang med at bruge deres nye indsigt til at bekæmpe den ekstremisme, de selv har været med til at udbrede. Da Danny var Dereks primære inspirationskilde til at lægge hadet bag sig, er han efter brorens død i fare for at blive suget ind i den verden igen.\nDer findes næsten ikke pauser mellem den type voldshandlinger længere. Der er ingen grundlæggende forskel på den type had, som bander i American History X repræsenterer, og de forskellige grupperinger på den yderste amerikanske højrefløj i dag. I mellem alt-right-bevægelsens indtog i Charlottesville, Proud Boys-overfald på gaderne over hele landet, en bevæbnet antisemit, der går amok i en synagoge og Derek Vinyards brutale gerning i begyndelsen af filmen er der ikke nogen synderlig forskel. Det er en ideologi, der har hersket i periferien, siden USA blev grundlagt, og dets greb om det Hvide Hus løsnes ikke, medmindre vælgerne aktivt stemmer på kandidater, som er antiracister.\nDer er dog en afgørende forskel, som gør nutidens ekstremister langt farligere end deres fiktive modstykker i American History X. I filmen skiller nynazisterne sig ud i kraft af deres visuelle fremtoning. De går i sorte støvler med røde snørebånd, har kronragede hoveder og er overtatoverede med hagekors og andre racistiske symboler. Nutidens ekstremister stikker ikke ud i gadebilledet.\nNorton som Vinyard konfronterer sig selv efter at have vendt ekstremismen ryggen. Foto: New Line Cinema\n”I dag har vi folk som Richard Spencer, der går i polotrøje og khakibukser. Det er et smart branding-kneb, der tillader højrefløjsekstremister at færdes ubemærket og tiltrække tilhængere, som aldrig ville lytte til en person iført støvler og en t-shirt med et racistisk slogan,” advarer Beirich.\nGavin McInnes* og hans Proud Boys-gruppe, der ikke direkte identificere sig med den hvide nationalistfløj, men deler mange af de samme værdier, bærer for eksempel Fred Perry-polotrøjer som en slags uniform. Den nynazistiske blogger og grundlægger af The Daily Storm, Andrew Anglin, har også forsøgt at erklære New Balance-sneakers for det hvide folks officielle fodtøj. Set i sammenhæng danner de her tilsyneladende harmløse stilvalg et diabolsk mønster,\n”Alle de her grupper, man hører om i dag, er nøjagtig, som vi var i 90’erne – de er bare mere polerede. Jeg hører deres retorik, og det er det samme som for 30 år siden,” siger Frankie Meeink, der er medstifter af Life After Hate, en gruppe, der hjælper hvide højrefløjsekstremister med at komme ud af bevægelsen. Meeink var selv del af en skinheadbande som ung. Han valgte at lægge det bag sig efter samtaler med jødiske og sorte personer, som fik ham til at genoverveje sine holdninger. Der er tidligere argumenteret for, at American History X er baseret på hans livshistorie, selv om Meeink selv er ligeglad med, om det passer eller ej. Det er kun budskabet bag Life After Hate, der har betydning.\nTrump har selv gjort racistiske holdninger til en del af sit eftermæle ved at forstærke den frastødende ideologi gennem lovgivning. ”Jeg er nationalist,” råbte han ved et vælgermøde i Texas. Han tweeter, ”Demokraterne vil i dag hellere beskytte kriminelle indvandrer end AMERIKANSKE STATSBORGERE – det er derfor, de ikke skal have indflydelse!” Hans brug af betegnelsen ”demokrat” spejles flere steder i American History X. De hvide ekstremister i filmen bruger det som skældsord om folk, der ikke er enige i deres holdninger – især kvinder.\nDen ideologiske forskansning i det Hvide Hus har givet hvide racister uhørt stor indflydelse i hele landet. Ifølge en rapport fra Southern Poverty Law Center, så ”bliver bevægelserne traditionelt større under demokratiske præsidenter på grund af angst for skærpet våbenkontrol. Tallet daler typisk under republikanske præsidenter. Men det har ikke været tilfældet under Trumps regering. Hans radikale holdninger og racisme har givet dem ny vind i sejlene.” En ny undersøgelse konkluderer ydermere, at tæt på seks procent af hvide personer i USA deler synspunkter med alt-right-bevægelsen. I runde tal er det omkring 11 millioner mennesker på landsplan. Men det er ikke kun i USA at fremmedhadet vinder frem. I en lang række europæiske lande har de politiske partier på det yderste højrefløj også oplevet en tilslutning, som ikke er set i mange år.\n”Det tal er helt utroligt højt, sammenlignet med dengang American History X udkom,” siger Tony McAleer, der er bestyrelsesformand i Life After Hate.\nFor McAleer, der selv tidligere har befundet sig på den ekstreme højrefløj, er filmens vigtigste pointe, at karaktererne er i stand til at være åbne overfor kærlighed og medfølelse. ”Det er en allegori over et exitprogram. Det er en modig film, som var mange år forud sin tid,” siger han.\nFilmen bygger op til øjeblikket, hvor Derek er nede og skrabe bunden og får en kærlig opsang fra sin gamle gymnasielærer Sweeney (spillet af Avery Brooks), som er sort. Han har jævnligt besøgt Derek i fængslet, og det er også ham, som giver Danny opgaven med at skrive et essay om sin bror, der kommer til at danne ramme om historien. I et afgørende øjeblik bliver Derek voldtaget af medlemmer af den racistiske fængselsgruppe Aryan Nation for at stille spørgsmålstegn ved deres engagement for sagen. Sweeney dukker op med bøger og trøst til Derek, men spørger samtidigt, ”Er der noget af det, du har gjort, som har gjort dit liv bedre?” Derek græder. Han siger det ikke ligeud, men det negative svar ligger mellem linjerne.\n”Lige der, begyndte jeg at græde,” siger McAleer. ”Jeg stillede mig selv det spørgsmål, og svaret var det samme.”\nOrganisationer som Life After Hate er baseret på Sweeneys filosofi om dialog og medfølelse, som de eneste redskaber, der kan bekæmpe had, men det er problematisk, fordi det tit er sorte og andre ikke-hvide personer, som får til opgave at uddanne og rehabilitere de hvide racister. På den måde er Sweeney-karakteren indbegrebet af stereotypen, på en sort person, der skal hjælpe hvide hovedpersoner med at vende deres liv rundt og give dem syndsforladelse.\nMeeink mener alligevel, at åbenhed og viljen til at finde et fælles ståsted er den bedste måde at nå ind til racister og ekstremister på.\n”Når jeg taler med folk om lægge de følelser bag sig, begynder vi aldrig med at tale om det, de tror på. Jeg taler om livet. Det handler om at kigge på sit eget liv og stille spørgsmålstegn ved, om man er der, hvor man skal være,” siger han.\nI pressen har man lige så svært ved at tale om den racistiske højrefløj, som man har andre steder i offentligheden. For eksempel blev New York Times kritiseret for at udgive en artikel, som mange mente tog for let på den retorik, der inspirerede MAGA-bomberen.\nDet er 20 år siden American History X udkom, men i dag fungerer filmen som en fremragende indfaldsvinkel til en meget nutidig problemstilling. Den lærer os, at vi skal holde ekstremisterne til ansvar for deres gerninger, som Sweeney gør med Derek, men også at vi skal inspirere dem til at vende sig bort fra hadet og føle kærlighed, som Derek gør for Danny. Det er en de få kulturelle milepæle, vi har, der dokumenterer den hvide, ekstreme højrefløj. Seere får en mere nuanceret forståelse for, hvor dybt problemet stikker, og hvorfor det for alt i verden skal stoppes.\n*Gavin McInnes er medstifter af Vice Media. Han forlod firmaet i 2008 og har ikke været involveret med Vice siden. Han grundlagde Proud Boys i 2016.\nTagged:Donald TrumpRacismeEdward NortonAmerican History Xnynazisme


Din foretrukne indstillingsspray kan være fugtigheds- og svedbestandig, men er det bilulykke- og hospitalets opholdsdygtige? Ifølge en Ulta shopper, der lærte det på den hårde måde, er NYX Cosmetics Matte Finish Setting Spray definitivt det.\nI en anmeldelse, der blev afladt på det tungt produkts Ulta-side den 6. august, gav Sofia fra Texas indstillingen sprayen en fuld fem stjerner og forklarede den utrolige prøvelse, der forsikrede hende om produktets høje kvalitet. Revisionen, der hedder “Jeg blev ramt af en bil (dette er sandt)”, læser “Jeg blev ramt af en bil og gennem selve rammen, regnen, ambulanceturen og timerne på hospitalet min makeup forblev fuldstændig intakt hele tiden.Når jeg blev afladet fra hospitalet måtte jeg tage min makeup og ingen af det havde flyttet.Hvis denne indstillingsspray kan overleve bliver ramt af en bil så er det alt det bevis, jeg har brug for, og jeg ‘ Jeg vil helt sikkert købe det igen. “\nPå en eller anden måde har kun to læsere markeret anmeldelsen som “hjælpsom” siden den blev bogført, på trods af at det nok er den mest troværdige makeup review af tiden. Som uheldige som hendes produkttestforhold var vi nødt til at være enige med Sofia – at komme i bilulykke, og at bruge tid på et hospital er temmelig tåbelige måder at udfordre en indstillingssprays “langvarige” krav på. Twitter-brugere har tilsyneladende fundet anmeldelsen mere nyttigt, deling af reaktioner på den vilde historie samt deres egne succeshistorier med NYX-produktet. “Min go-to drugstore indstilling spray, men som lowkey @ person, der skrev denne anmeldelse, du god?” og “NYX matte indstilling spray er som superlim.”\n— quentin quarantino (@kxthleen) August 16, 2017\nMirakelproduktet er tilgængelig på Ulta-webstedet for kun 7,99 dollar, og mens du tilføjer flere flasker af den matende indstillingsspray til din indkøbsvogn, skal du sørge for at tjekke det høje kvalitet, men alligevel superoverkommelige mærke er andre fantastiske produkter. De lette, men holdbare Slip Tease Full Color Lip Oils vil næsten helt sikkert erstatte din flydende læbestiftsamling, Strobe of Genius Holographic Sticks smetter bogstaveligt talt hver hudtone, og Doll Eye Mascara er konsekvent raved om på Reddit. Endnu bedre er alle disse varer – og de fleste af NYX kollektionen – under $ 10. Lad os bare håbe du behøver ikke at komme i et bilkørsel for at teste deres kvalitet.\nMere Ekstra Makeup Testing:\nSådan testes enhver form for makeup\nMakeup Testing Tips fra profferne\n8 skønhedsprodukter, som du kan bruge som selvforsvarsvåben


Se verdens ti bedst besøgte kunstmuseer\nKunstturister valfartede igen i 2012 til Paris og London. Begge europæiske hovedstader huser hele tre af verdens ti mest populære kunstmuseer.\nSelv om New York og Berlin måske fører på galleri-fronten, så når ingen af byerne i nærheden af Paris og London, når det kommer til populære kunstmuseer. Ifølge The Art Newspapers store årlige museumsundersøgelse har den franske og engelske hovedstad nemlig hele tre museer blandt verdens ti bedst besøgte i 2012.\nFor sjette år i træk topper Louvre listen. Som Kunstkup.dk kunne fortælle allerede i december havde det parisiske museum næsten ti millioner gæster i 2012 – det højeste antal besøgende, et kunstmuseum nogensinde har haft.\nCentre Pompidou og Musée d’Orsay har ikke engang tilsammen ligeså mange gæster som Louvre, men med næsten fire millioner hver, når begge de parisiske museer også ind i top-ti.\nLondon med tre museer i top-fem\n’The Met’ i New York er for anden gang i træk verdens næstmest populære museum, skarpt efterfulgt af hele tre London-museer med British Museum i spidsen. Alle de tre største museer i den engelske hovedstad havde over fem millioner gæster i 2012.\nSidste års mest populære udstilling var dog hverken i Paris, New York eller London. Ifølge The Art Newspaper var det en udstilling med gamle hollandske mestre, som blev vist i Japan. Blandt andet Johannes Vermeers Pige med perleørering, som var lånt fra Mauritshuis i Haag, var med til at trække hele 10.573 daglige gæster til Tokyo-udstillingen.\nVERDENS TI BEDST BESØGTE KUNSTMUSEER\n1. Louvre, Paris – 9.7 millioner\n2. Metropolitan Museum of Art, New York – 6,1 millioner\n3. British Museum, London – 5,6 millioner\n4. Tate Modern, London – 5,3 millioner\n5. National Gallery, London – 5,2 millioner\n6. Vatikan-museet, Vatikanet – 5,1 millioner\n7. National Palace Museum, Taipei – 4,4 millioner\n8. National Gallery of Art, Washington – 4,2 millioner\n9. Centre Pompidou, Paris – 3,8 millioner\n10. Musée d'Orsay, Paris – 3,6 millioner\nBillede: Louvre, Paris\nFoto: Dalia Drulia, Sxc.hu


GRATIS CMS MED GRATIS CMS MED JOOMLA! JESPER KAAE - PDF\nDownload "GRATIS CMS MED GRATIS CMS MED JOOMLA! JESPER KAAE"\n1 JESPER KAAE GRATIS CMS MED JOOMLA! TM GRATIS CMS MED TM Skab dynamiske hjemmesider med Joomla! Lær at installere og arbejde med systemet Følg hæftets gennemgående case\n3 JESPER KAAE GRATIS CMS MED TM\n4 Gratis CMS med Joomla! 2. udgave, 3. oplag 2011 Copyright 2010 Forlaget Libris Forfatter: Jesper Kaae Forlagsredaktion: Kirsten Bæk Omslag: Per-Ole Lind DTP: Jesper Kaae Korrektur: Jens Lyng Tryk: AKA-PRINT A/S ISBN: Om Libris Libris er sat i verden for at gøre vanskeligt stof tilgængeligt og anvendeligt for både professionelle og almindelige brugere. Siden 1994 har vi gjort det inden for Computer og it Digitalfoto Job og karriere Sundhed og sygdom Alene i Danmark er hæfterne solgt i over otte millioner eksemplarer, og vores titler udgives i 14 europæiske lande. Besøg Libris.dk Besøg os på libris.dk, hvor du finder alle vores udgivelser. Her kan du også give os kommentarer og tilmelde dig vores gratis nyhedsservice. På kan du hente eventuelle øvelsesfiler, smagsprøver og opdateringer. Fås overalt Vores udgivelser kan købes i alle boghandler. It-hæfterne fås tillige i større computerforretninger, og flere større kiosker fører et udvalg. Er der en titel, du ikke kan finde, så kan boghandleren normalt skaffe det hjem på et par dage. Libris bøger og hæfter kan også købes på Libris.dk, men vær opmærksom på, at der tillægges et ekspeditionsgebyr.\n5 Indholdsfortegnelse Indledning... 4 Introduktion og installation... 6 Hvad er Joomla?... 6 Systemkrav m.m Download og installation... 8 Kør Joomla lokalt Joomlas elementer Indholdsstrukturen i Joomla Udvidelser Front end en Back end en Konfiguration Indstillinger for websted Indstillinger for system Indstillinger for server Medier Opret indhold del Statisk indhold Teksteditoren Menuer Opret indhold del Opret sektion Opret kategori Opret artikler Artiklernes menuelementtyper Opret menuelement Parametre for menuelement Tilret menuelementets layout Undermenuer Moduler Parametre for moduler Moduler i indhold Joomlas øvrige moduler Brugere Indstillinger for brugere Opret adgangsbegrænsning Opret indhold del Forsiden Opret artikler Globale artikelparametre Lokale artikelparametre Tidsstyret publicering Sideskift og Læs mere Værktøj Administration fra front end Komponenter Komponenten Bannere Komponenten Kontakter Komponenten Nyhedsfeeds Komponenten Afstemninger Komponenten Søg Komponenten Weblinks Programudvidelser Skabeloner Designvisning og redigering Den sidste finish Kloning og backup Inspiration til udvidelser Appendiks: Joomla ACL Indholdsstruktur Andet Stikordsregister FORLAGET LIBRIS\n6 Indledning Der har de senere år været arbejdet meget på dels at gøre hjemmesider mere dynamiske og automatiserede, dels at gøre det nemmere for indehaverne at designe og opdatere hjemmesiden. Resultatet er bl.a. en lang række såkaldte Web Content Management systemer, som på hver deres måde bidrager med funktioner på de nævnte områder. Et Content Management system (CMS) er ifølge Wikipedia et stykke software til at organisere og lette samarbejdet med at oprette dokumenter og anden information og hvorigennem enkeltpersoner eller grupper kan håndtere en mængde elektronisk indhold, for eksempel dokumenter, filer og billeder. En særlig udgave af et CMS er det såkaldte Web Content Management system (WCMS), hvor de ovennævnte funktioner foregår online, og hvor systemet er udformet som en hjemmeside. Dette hæfte handler om et sådant WCMS, nemlig Joomla. Hvad er et WCMS? Et WCMS består af en front end og en backend. Jeg vælger at bibeholde disse betegnelser hæftet igennem, da danske oversættelser som forende og bagende eller forside og bagside ikke rigtigt dækker over det, der er tale om. Hvis man alligevel skulle forsøge sig med en oversættelse, kunne man f.eks. tale om en fremvisningsside og en administrationsside. Front end en er selve hjemmesiden, altså det af WCMS et som er synligt for brugerne. Back end en er derimod en side eller et interface som er forbeholdt indehaveren eller administratoren af WCMS et. Back end en bruges til at administrere, opdatere og i et vist omfang designe front end ens form og indhold. Forudsætninger Hæftet kræver i princippet ingen forudsætninger ud over, hvad man kunne kalde basale it færdigheder. Dvs. brug af tekstbehandling, webbrowser m.m. Men det vil være en klar fordel, hvis du også tidligere har arbejdet med hjemmesider i et eller andet omfang. Det vil f.eks. være godt, hvis du har prøvet at købe domæne og webhotel og selv har uploaded ting til nettet. Men selve indføringen i Joomla kræver ikke kendskab til programmering af nogen art, og faktisk kan du også bruge Joomla helt uden at anvende internettet. Hvis du vil arbejde med Joomla på et højere niveau, kræver det lidt mere. Vil du f.eks. lave dine egne udvidelser til Joomla, vil indgående kendskab til PHP og MySql være nødvendigt. Og vil du arbejde med dit eget design i Joomla, bør du have et godt kendskab til CSS (Cascading Style Sheets). Hæftets opbygning Dette hæfte er det første samlede værk, der er udkommet på dansk om Joomla. Der er skrevet adskillige bøger om Joomla, men de er næsten alle på engelsk. I hæftet gennemgår jeg de vigtigste ting omkring opbygningen og funktionerne i Joomla. Efter installation af Joomla kommer du igennem forskellige øvelser i at konfigurere systemet, ændre design og oprette og administrere indhold. FORLAGET LIBRIS 4\n7 Indledning I hæftet arbejder jeg med en gennemgående case, hvor du skal opbygge en hjemmeside til en fiktiv forening for Joomla brugere. Hjemmesiden gør brug af nogle af de gængse måder at vise indhold på i Joomla. Dette hæfte beskæftiger sig kun ganske lidt med eksterne udvidelser til Joomla i form af komponenter, moduler, programudvidelser eller skabeloner. Ligeledes vil jeg heller ikke gå ind i muligheden for at lave egne udvidelser. Joomla er gratis, og det samme er mange udvidelser til systemet. Det er derfor kun udgifter til domænenavn og webhotel, du skal tænke på. Hæftet gennemgår dog ikke køb og oprettelse af disse ting. Joomla kan også køres lokalt på din computer. Det program, hæftet beskriver til det formål, kræver Windows 2000, XP eller Vista. Jeg har valgt at supplere hæftet med en hjemmeside, hvor det er muligt at udveksle erfaringer og få gode råd fra andre omkring Joomla. Hjemmesidens adresse er: Tak Tak til Ole Bang Ottosen fra Joomla! Core Team for gennemlæsning og konstruktiv kritik. Besøg det danske supportsite for Joomla! på God fornøjelse med læsning og øvelser. Jesper Kaae Maj 2009 Joomla-versioner Denne 2. udgave af hæftet Gratis CMS med Joomla! er ligesom førsteudgaven baseret på Joomla version 1.5. Eneste betydende ændring fra version i dette hæfte til version , som er den aktuelle version, er, at komponenten Joomlapack (omtalt på side 13 og 86) har ændret navn til Akeeba. Komponentens funktionalitet vil stort set være den samme, som er beskrevet i hæftet. I skrivende stund foreligger der dog en beta udgave af Joomla version 1.6, som er opdateret på en række væsentlige punkter. Du kan læse lidt om den kommende Joomla 1.6 i appendikset på side 90. Jesper Kaae juni FORLAGET LIBRIS\n8 Introduktion og installation Navnet Joomla kommer fra ordet Jumla som på swahili betyder noget i retning af sammenhold eller helhed. Og udviklingen af Joomla er netop båret af sammenhold. Overalt i verden sidder der folk og bidrager til Joomlas udvikling, mens andre laver nye udvidelser til systemet. I dag findes der op mod 5000 udvidelser til Joomla, og disse gør Joomla til et særdeles kraftfuldt system. I virkeligheden staves Joomla med et udråbstegn til sidst altså Joomla! men her i hæftet har jeg af hensyn til læsbarheden valgt at udelukke udråbstegnet. Med Joomla er det muligt uden kendskab til programmering at skabe komplekse hjemmesider udformet som portaler, webshops eller communities, som for få år siden ville have kostet titusinder af kroner af få lavet. Desværre er der ikke plads til at kigge på udvidelser i dette hæfte. Her vil jeg koncentrere mig om selve systemet, og der er også nok at tage fat på. Hvad er Joomla? Joomla er et WCMS, som ofte blot omtales som et CMS. Joomla udspringer fra CMS et Mambo. Mambo blev udviklet af det australske firma Miro i Ifølge de frivillige udviklere foretog firmaet sig dog efterhånden visse handlinger, som ikke stemte overens med den oprindelige tanke om open source. Med udgangspunkt i sammenslutningen opensourcematters.org gik udviklerne derfor i gang med at lave et nyt CMS. Den første udgave af Joomla udkom i september 2005, og baggrunden for navnet Joomla skal netop findes i den førnævnte krise. I Joomla 1.0 var den grundlæggende programmering stadig baseret på Mambo, men i den nuværende Joomla 1.5 er der tale om et helt nyt system, selvom der, for den almindelige bruger, er ganske mange ligheder. Joomla er open source, hvilket vil sige at programmeringskoden er fuldt tilgængelig for alle. Det betyder, at folk i princippet kan lave deres egen udgave af systemet. De fleste udvidelser til Joomla er også open source, men visse firmaer har valgt at kryptere hele eller dele af koden, så man ikke kan se programmeringen. Dermed har man heller ikke mulighed for at tilpasse udvidelsen efter ens eget behov. Joomla hører ind under den såkaldte GPL licens. Det betyder, at de krypterede udvidelser ikke er i overensstemmelse med Joomlas politik, og de er derfor ikke at finde i den officielle oversigt over udvidelser, som findes på Joomla er i dag verdens mest udbredte open source WCMS, og udbredelsen er støt stigende. I efteråret 2006 var ca. fem millioner hjemmesider lavet i Joomla. Året efter var tallet tyve millioner, og der findes mig bekendt ingen information om, hvad tallet nu er oppe på. Dette hæfte er baseret på Joomla 1.5. Du vil kunne finde adskillige udvidelser til Joomla 1.0 på internettet, men bemærk at Joomla 1.5 ikke er direkte bagudkompatibel med Joomla 1.0. Du vil altså ikke umiddelbart kunne bruge disse udvidelser. Der findes dog indtil videre en programudvidelse i Joomla 1.5 som muliggør bagudkompatibilitet. Dette bliver beskrevet senere i hæftet. Fremover vil udvidelser til Joomla 1.0 ikke være at finde i den førnævnte officielle oversigt over udvidelser. FORLAGET LIBRIS 6\n9 Introduktion og installation Joomla installeres med en stor mængde demodata, som viser mange af funktionerne i systemet. Det betyder også, at ud over at føje nyt indhold til Joomla består en del af arbejdet i at luge ud i nogle af de installerede tekster og funktioner. Systemkrav m.m. Fundamentet for en Joomla installation er som regel et setup, der populært kaldes LAMP (Linux, Apache, MySql, PHP). Dvs. styresystemet Linux, webserveren Apache, databasen MySql og programmeringssproget PHP. Joomla er bygget i PHP og kræver adgang til en MySql database for at kunne fungere. Det lyder måske bøvlet, men de fleste webudbydere tilbyder dog disse ting, så det er som regel ikke noget, du behøver bekymre dig om. Installationen af Joomla kan godt give anledning til hovedbrud og knyttede næver, men som regel går det rimeligt smertefrit, ikke mindst fordi mange webudbydere i dag tilbyder Joomla præinstalleret. I det følgende vil jeg gennemgå nogle af de ting, du skal være opmærksom på, før du installerer Joomla, herunder valg af webhotel og muligheden for at kunne køre udvidelser. Senere vil du også få gennemgået muligheden for både at køre Joomla på et webhotel og lokalt på din egen computer. Valg af webhotel Ganske mange webudbydere tilbyder i dag gratis installation af Joomla som en del af webhotellet. Andre tilbyder mulighed for, at du selv kan installere Joomla med et enkelt klik med musen direkte fra dit webhotels kontrolpanel. Det vil naturligvis være en fordel at vælge en webudbyder, som tilbyder disse ting. For det første er du sikker på, at Joomla kan køre på webhotellet, og for det andet behøver du slet ikke at tænke på den lidt omstændelige installationsprocedure, som vil blive gennemgået i det følgende. Du kan i stedet gå direkte i gang med at arbejde med Joomla. Hvis ikke din webudbyder tilbyder Joomla som en del af pakken, skal du være opmærksom på et par ting: På det valgte webhotel skal der være adgang til PHP og mindst én MySql database. Det vil dog være tilfældet hos langt de fleste webudbydere i dag. Webudbyderen skal tilbyde værktøjer til at læse krypterede filer. Dette er dog kun relevant ved brug af visse udvidelser til Joomla. Krypterede udvidelser Visse udvidelser er krypteret med værktøjer som Ioncube Encoder eller Zend Guard. Ud over ulempen ved ikke at kunne se, hvordan udvidelsen er programmeret, betyder det også at serveren, hvor din hjemmeside ligger, skal have værktøjer installeret for at kunne læse disse filer. I de nævnte tilfælde hedder disse værktøjer Ioncube Loader eller Zend Optimizer. Disse værktøjer er gratis, men ikke alle webudbydere har dem installeret, og ikke alle vil installere dem. Det kan derfor være klogt at forhøre sig hos webudbyderen allerede inden du bestemmer dig for, hvor din Joomla side skal ligge. Det er ikke sikkert, at du nogensinde får brug for at kunne køre en krypteret udvidelse, men det er ærgerligt at skulle skifte webhotel, bare fordi en 7 FORLAGET LIBRIS\n10 Introduktion og installation enkelt udvidelse ikke kan køres. Krypterede udvidelser harmonerer, som nævnt tidligere, dårligt med hele tanken bag Joomla og er derfor ikke at finde i den officielle oversigt over udvidelser. Download og installation Joomla kræver som nævnt en webserver og en database for at kunne fungere. Det vil sige, at Joomla som udgangspunkt skal hentes og derefter uploades til dit domæne på webhotellet, før du kan begynde at arbejde med systemet. Der findes dog muligheder for at køre Joomla som en standalone udgave på din egen computer. På den måde kan du bygge din hjemmeside lokalt og først uploade den når den er færdig. I det følgende vil begge muligheder blive gennemgået. Filezilla I forbindelse med upload til server får du muligvis brug for et FTP program. Hos visse webudbydere kan du få adgang til dit webhotel ved blot at skrive FTP adressen i din browser, eksempelvis ftp.ditdomæne.dk, men andre steder kræves et FTP program. Du kan finde en lang række gratis FTPprogrammer på internettet, men et godt bud kunne være Filezilla, som kan hentes her: project.org. 1 Download og installer Filezilla. 2 Åbn programmet og vælg Fil Websted Manager i menulinjen, eller klik på knappen Åbn Websted Manager. 3 Klik på knappen Nyt websted i dialogboksen Websted Manager: 4 Indtast de oplysninger, du har fået fra din webudbyder. Du skal sandsynligvis vælge Normal under Logontype for at kunne indtaste brugernavn og password: 5 Klik på Tilslut. Nu er du klar til at uploade filer til dit webhotel. Upload til webhotel Traditionel produktion af statiske HTMLhjemmesider foregår ved at hjemmesiden designes og testes lokalt på en computer, hvorefter den uploades til et webhotel når den er færdig. Med Joomla foregår tingene omvendt. Her starter du med at uploade systemet til et webhotel, hvorefter du går i gang med at designe hjemmesiden. Joomla er faktisk i sig selv en hjemmeside når den uploades, og det er denne hjemmeside, der nu kan bearbejdes og designes, som man ønsker. FORLAGET LIBRIS 8\n11 Introduktion og installation Der er faktisk flere forskellige måder, hvorpå du kan uploade Joomla til en server, men her gennemgår jeg den normale metode: 1 Download den nyeste version af Joomla fra joomla.org til et sted på din computer. I skrivende stund hedder den nyeste udgave version Udpak zip filen, og åbn den udpakkede mappe. Den skulle gerne indeholde en række mapper og filer. I øjeblikket er der 15 mapper og 11 filer. 3 Markér alle disse mapper og filer, og upload dem til dit webhotel, enten via browser eller vha. et FTP program. I Filezilla kan du blot trække filerne over i roden på dit webhotel. Nederst i Filezilla kan du kontrollere om alle filer kommer med over. Joomla indeholder knap 4000 filer. Der findes små programmer, som kan uploade og installere Joomla direkte fra dit skrivebord. Et eksempel på sådanne programmer er Joomla Desktop Installer Utility fra Programmerne er ganske smarte, og du slipper for at rode med FTP. Grunden til at jeg ikke gennemgår dem i dette hæfte er, at de ikke altid er helt opdateret til den nyeste version af Joomla. Derudover er det nok meget sundt at stifte bekendtskab med FTP i tilfælde af, at du skal uploade eller downloade filer fra siden senere hen. Installation Du er nu klar til at køre selve installationen af Joomla. Systemet har sit eget lille installationsprogram, som skal slettes efter endt installation. 1 Åbn din browser, og indtast dit domænenavn i adresselinjen, eksempelvis Nu skulle du gerne få følgende skærmbillede frem: Joomla skulle nemlig gerne automatisk ændre din adresse i browseren til følgende: Hvis dette ikke er tilfældet, kan det skyldes forkert indstilling af FTP programmet, og du bør undersøge, om dine filer er uploadet korrekt. 2 På første side i installationen har du mulighed for at vælge, hvilket sprog du ønsker installationen skal foregå på. Vælg Dansk, hvis det ikke allerede er markeret, og klik på Næste i øverste højre hjørne. 3 Næste side er en præinstallationskontrol, som viser om de basale krav for at kunne køre Joomla er til stede: Hvis der ikke står Ja ud for alle punkter i præinstallationskontrollen, har du et problem og er muligvis nødt til at skifte webudbyder, men start med at tage kontakt til den nuværende, og beskriv problemet. 4 Under præinstallationskontrollen ser du en række anbefalede indstillinger for PHP: 9 FORLAGET LIBRIS\n12 Introduktion og installation men her har du eventuelt selv mulighed for at navngive, særligt hvis dit webhotel giver adgang til mere end én database. Klik på Næste. Det er ønskværdigt, at de aktuelle indstillinger stemmer overens med de anbefalede, men du skal ikke gå i panik, hvis det ikke er tilfældet. Joomla vil sandsynligvis kunne køre alligevel. Indstillingerne kan dog have betydning for visse udvidelser og funktioner i Joomla. Du kan muligvis lokke din webudbyder til at ændre visse af indstillingerne, og hos visse webudbydere har du selv mulighed for at ændre nogle af disse indstillinger. Klik til sidst på Næste. 5 Denne næste side er blot en gennemgang af GNU/GPL licensen, som Joomla hører ind under. Klik på Næste. 6 Nu er du nået til databasekonfigurationen. Her skal du indtaste de databaseoplysninger, som du har fået af din webudbyder. I feltet Databasetype skal du højst sandsynligt vælge mysql, og det er indstillingen også sat til som udgangspunkt. Hostnavn vil ofte (men ikke altid) være localhost. Brugernavn og Password vil ofte være bestemt af din webudbyder. Det er også tilfældet for Databasenavn, B EMÆRK De avancerede indstillinger nederst på siden er ikke nogen, du behøver at bekymre dig om, hvis det er første gang du installerer Joomla. Men hvis du f.eks. ønsker at køre to installationer af Joomla på den samme database, er det vigtigt, at du ændrer tabelpræfikset, så det ikke er det samme for begge installationer. 7 FTP konfigurationen er en ny mulighed i Joomla 1.5. På grund af problemer med filrettigheder på Linux baserede systemer gives der her mulighed for at lave et FTPlag som omgår dette problem. Jeg vil dog ikke anbefale dig at gøre brug af denne mulighed. Normalt er det slet ikke nødvendigt, og endelig findes der udvidelser til Joomla, som kan afhjælpe eventuelle problemer bedre. FTP laget har nemlig vist sig at give problemer ved installation af visse udvidelser og skabeloner. Vælg derfor Nej til at aktivere FTP filsystemlaget, og klik på Næste. 8 Du er nu nået til den generelle konfiguration. Først skal du indtaste navnet på din hjemmeside. Dette er ikke nødvendigvis dit domænenavn men et selvvalgt navn, som du vil kalde din side, eksempelvis Min Joomla. FORLAGET LIBRIS 10\n13 Introduktion og installation Navnet vil figurere forskellige steder i Joomla og kan ændres senere. Nu skal du indtaste din e mail adresse og et selvvalgt password (adgangskode): Husk dit password, eller skriv det eventuelt ned, for du skal bruge det senere for at kunne komme ind i Joomlas back end. Nederst på siden kan du vælge, om du vil installere demodata i Joomla, og det skal du gøre. Demodata er en masse indhold og design, som gør, at Joomla fremtræder som en færdig hjemmeside allerede inden, du selv har tilføjet indhold. Dette kan virke lidt uoverskueligt, men samtidig giver det dig rigtig god mulighed for at udforske og forstå Joomlas funktioner. Bemærk, at det ikke er nok, at feltet Installer demodata er markeret. Du skal også klikke på knappen Installer demodata. Der er dog nogle vigtige informationer på denne side. For det første får du at vide, at dit brugernavn er admin. Det skal du senere bruge for at logge ind i Joomlas backend. Dernæst bliver du bedt om at slette installationsmappen. Dette er et krav, for at Joomla vil fungere. For at slette installationsmappen skal du tilbage til dit FTPprogram. 11 Åbn Filezilla, og opret forbindelse til dit webhotel. Find mappen Installation på serveren og slet den ved at højreklikke på den og vælge Slet. Du vil efterfølgende få besked om, at demodata er installeret: 9 Klik herefter på Næste. 10 Så nåede du til vejs ende i installationen og får følgende afslutningssside frem: 12 Nu kan du gå tilbage til afslutningssiden i Joomla installationen og klikke på Websted. Alternativt kan du bare skrive dit domænenavn i adresselinjen i din browser. Begge metoder skulle gerne resultere i, at du får din nye Joomla hjemmeside frem. Kør Joomla lokalt Som nævnt kan Joomla også køres på din egen computer. På den måde har du mulighed for at designe din hjemmeside lokalt og 11 FORLAGET LIBRIS\n14 Introduktion og installation herefter uploade den til et webhotel. Fordelen er selvfølgelig, at du ikke behøver være online for at lave din hjemmeside. Desuden er det ofte hurtigere at arbejde lokalt i grundopbygningen af siden, hvorimod Joomlas store fordel netop er, at vedligeholdelsen og opdateringen af siden foregår online. For at kunne køre Joomla lokalt på din egen computer kræves der normalt et større setup af forskellige elementer, herunder Microsoftserveren IIS, programmeringssproget PHP og en MySql database. Det er unægtelig lidt bøvlet, men heldigvis findes der et par værktøjer, som letter arbejdet betragteligt. Faktisk kan en lokal Joomla installation klares med et par klik med musen. Dette gøres ved hjælp af en såkaldt standalone server. Der findes flere forskellige Joomla standalone servere, og hver har deres fordele og ulemper. Den jeg vil gennemgå her, er Mov AMP. Fordelen ved Mov AMP er, at den er super let at installere, og at den kan køres fra eksempelvis en USB pen. Ulempen er, at den i øjeblikket er på fransk, men når først tingene er installeret, kan du, som du skal se om lidt, hurtigt skifte til dansk sprog i Joomla. De tre sidste bogstaver, AMP, står for det samme som de tre sidste i det føromtalte LAMP setup. Mov AMP benytter sig altså af en Apache server, en MySQL database og naturligvis PHP, men operativsystemet er ikke Linux, men derimod dit eget Windows. 1 Hent Mov AMP Joomla eller nyere fra 2 Udpak zip filen til et sted på din computer. Når filerne er pakket ud, vil du have en mappe ved navn mnt og en.exe fil ved navn movamp.exe. 3 Dobbeltklik på movamp.exe. Du skulle nu gerne få et lille ikon frem i nederste højre hjørne af din skærm. 4 Dobbeltklik på ikonet. Mov AMP åbner nu en webside i din browser. Dele af teksten på siden er på fransk, men det er ikke så svært at gennemskue, at de to links midt på siden er til henholdsvis backend en og front end en af din standalone Joomla side: 5 Klik på Joomla_ FRv1/administrator/ for at komme til Joomlas back end. Brugernavnet er admin, og password et er også admin. Klik på Joomla_ FRv1 for at komme til Joomlas front end. T IP Hvis du højreklikker på dit Mov AMP-ikon, får du en lille dialogboks frem med forskellige valgmuligheder. Under Raccourcis (genveje) kan du vælge mellem Accueil (hjem), phpmyadmin eller phpinfo(). Accueil bringer dig hen til din Mov AMP forside og svarer til at dobbeltklikke på ikonet. PhpMyAdmin giver dig adgang til databasen, mens phpinfo(), som navnet siger, giver dig adgang til informationer om, hvordan PHP er sat op. Quitter lukker Mov AMP ned. Nu kan du køre Joomla uden at være online. Det er dog stadig din internetbrowser, der bruges til at vise siden. Det er smart at kunne arbejde med Joomla uden at være på internettet, men hvad nu når du gerne vil have det færdige resultat overført til dit webhotel? Løsningen hedder kloning og kræver en udvidelse til Joomla. FORLAGET LIBRIS 12\n15 Introduktion og installation Kloning Når du har designet din hjemmeside lokalt på din computer, skal den uploades til et webhotel. Der er flere forskellige måder at gøre det på, men det smarteste er at lave en kloning af din lokale Joomla ved hjælp af et backup værktøj. Installationen ved upload vil på den måde næsten være den samme, som når du uploader en almindelig Joomla. Et af de bedste backup værktøjer hedder Joomlapack og kan hentes på: Du kan læse mere om kloning i kapitlet Kloning og backup sidst i hæftet. V IGTIGT! Ofte vil restriktionerne være langt mere lempelige på standalone-serverne, end når du uploader til en webudbyders server. Du kan derfor ikke være sikker på, at en kloning af din lokale side vil kunne køre problemfrit, når den uploades. Om du gennemfører hæftets øvelser med en lokal installation af Joomla, eller du gør det med en online version fra dit webhotel, er dog underordnet. Sprog Hvad enten du kører Joomla på en webserver eller lokalt på din egen computer, ville det være rart om tingene foregik på dansk. Selvom du havde mulighed for at vælge dansk sprog under installationen, så er Joomla som udgangspunkt på engelsk. Det gælder tekst i både front end og back end og også de fleste udvidelser. Men der findes danske oversættelser til hele Joomla og til en del af udvidelserne. Hvis der ikke allerede er lavet en oversættelse til en udvidelse, er det som regel overkommeligt at gøre det selv. De fleste udvidelser kommer nemlig med en separat sprogfil, som indeholder al tekst for udvidelsen, og som derfor er hurtig at kopiere og ændre til dansk. Det er dog ikke noget, der kan gøres inde fra Joomla af, og der er desværre ikke plads til at gennemgå det i dette hæfte. Nu skal du have dansk sprog i selve Joomla, for det vil senere i hæftet være de danske betegnelser jeg benytter. På følgende adresse kan du hente alle officielle danske oversættelser til Joomla og en række udvidelser: Du skal nu prøve at installere dansk sprog i Joomla. Oversættelserne til front end en og back end en er opdelt i to separate filer. 1 Gå ind på ovenstående adresse og download de to seneste sprogfiler som i øjeblikket hedder: da DK_joomla_lang_admin v1.zip og da DK_joomla_lang_site v1.zip. Gem dem et selvvalgt sted på din computer. 2 Gå ind i Joomlas back end, enten på din standalone version eller på din online version, og log ind med dit brugernavn og password. Login siden nås ved at skrive /administrator efter domænenavnet i browseren. F.eks. 3 I menulinjen øverst vælger du Extensions Install/Uninstall. Du ser nu Joomlas Extension Manager: 13 FORLAGET LIBRIS\n16 Introduktion og installation 7 Vælg Danish i kolonnen til venstre: 4 Klik på Gennemse under Upload Package File, og find dine nye sprogfiler. 5 Vælg dem en ad gangen, og klik på Upload File and install. Efter hver upload vil du få en meddelelse om, at filen er uploaded: 6 Vælg Extensions Language manager i menulinjen. Du får nu en liste over de installerede sprog, som indtil videre er dansk og engelsk. 8 Klik herefter på den store gule stjerne med undertitlen Default i øverste højre hjørne. Front end en er nu på dansk, men det samme skal gøres for administrationssiden. 9 Vælg Administrator i stedet for Site under titlen Language Manager, og gentag punkt 7 8. Nu er din administrationsside eller backend en også skiftet til dansk sprog, og Language Manager, som du befinder dig i, hedder nu bare Sprog. Alle de andre menuer har også skiftet navn, og det er fremover disse danske oversættelser, som jeg vil benytte i gennemgangen af Joomla. Hvis du supplerer din Joomla viden med engelsksprogede bøger, vil det selvfølgelig være smartere at anvende det engelske sprog i Joomla, så betegnelserne stemmer overens. Nu er du klar til at dykke ned i, hvad Joomla egentlig er for en fisk. Der er en lille gul stjerne ud for det engelske sprog, hvilket betyder, at engelsk indtil videre er det valgte sprog. FORLAGET LIBRIS 14\n17 Joomlas elementer Joomla ikke et system, man lærer at kende til bunds på et par timer. Systemet selv og alle dets udvidelser er ganske omfattende, og opbygningen kan virke fremmed for førstegangsbrugere. I det følgende vil jeg gennemgå den grundlæggende opbygning af Joomla, herunder vigtige termer og strukturer. Indholdsstrukturen i Joomla Indhold i Joomla dækker over al tekst, lyd, video, dokumenter og billeder du selv lægger ind på hjemmesiden. Indholdet organiseres i sektioner, kategorier og artikler i traditionelle træstrukturer. Figur 1.1: Indholdsstrukturen i Joomla! Sektioner En sektion er roden på træet. Den kan indeholde én eller flere kategorier, som igen kan indeholde én eller flere artikler. Når du opretter indhold, vil du normalt starte med at oprette en sektion som basis for underliggende kategorier og artikler. En sektion er dog ikke bare en kasse til kategorier og artikler. Den kan også selv indeholde tekst og billeder. En sektion kan vises på flere forskellige måder, men det bestemmes under oprettelsen af et menuelement, som linker til sektionen. Kategorier Kategorier er grene på træet, som skyder ud fra en sektion. Der skal derfor være oprettet mindst én sektion før der kan oprettes en kategori. Flere kategorier kan rummes under den samme sektion. Ligesom sektioner kan kategorier indeholde tekst og billeder, og der kan sættes forskellige parametre for, hvordan en kategori ser ud og fungerer. Hvis flere kategorier hører ind under samme sektion, er der mulighed for at vælge mellem kategorierne inde fra sektionen, uden at hver kategori behøver at have sit eget menuelement. Artikler Artikler rummer normalt selve indholdet. Her skriver du den tekst og indsætter de billeder, der skal vises på hjemmesiden. Når du opretter en ny artikel, bliver du bedt om at vælge, hvilken sektion og kategori artiklen skal ligge under. Hvis du ønsker at lave en ny artikel under en ny sektion, skal du derfor som nævnt starte fra oven med den nye sektion, herefter en ny kategori og herefter en ny artikel. Og hvis artiklen skal kunne tilgås fra en menu på front end en, er sidste punkt at oprette et menuelement til artiklen. Hvis flere artikler hører ind under samme kategori, er der mulighed for at bladre mellem artiklerne inde fra kategorien, uden at hver artikel behøver at have sit eget menuelement. 15 FORLAGET LIBRIS\n18 Joomlas elementer Statisk indhold Nu kunne du måske tro, at du skal oprette mindst én sektion og én kategori før du kan oprette en artikel, men det er faktisk ikke tilfældet. Du kan nemlig også vælge at lave en artikel, som ikke hører ind under en sektion eller en kategori. Artiklen vil nu være helt uafhængig af Joomlas dynamiske indholdsstruktur. Af samme grund blev denne mulighed kaldt for static content i Joomla 1.0. Menuer En menu er det sted i front end en hvorfra den besøgende navigerer rundt på din hjemmeside. Joomla kan have mange forskellige typer menuer placeret forskellige steder på siden. En menu kan også vises eller skjules afhængigt af den besøgendes adgangsniveau. Et link fra en menu til noget indhold eller en funktion i Joomla kaldes et menuelement. Flere menuelementer kan linke til det samme indhold. Menuelementer kan selvfølgelig også linke helt ud af Joomla til andre sider på internettet. Udvidelser Som nævnt findes der efterhånden tusindvis af udvidelser til Joomla. Udvidelser i Joomla er, som navnet antyder, elementer, der udvider Joomlas design eller funktionalitet. Det kan f.eks. være en gæstebog, en MP3 afspiller, en kalender eller en webshop. Joomla opererer med følgende forskellige typer udvidelser: Komponenter Moduler Programudvidelser Sprog Skabeloner Komponenter Komponenter er udvidelser, der tilføjer ekstra funktionalitet til Joomla. En komponent kan f.eks. være en gæstebog, et forum, et billedgalleri eller en webshop. Når en komponent er installeret, har de fleste komponenter deres eget administrationspanel i Joomlas back end. Her kan du administrere og tilrette komponenten, så den passer til dit formål. Hvilke indstillinger der kan foretages, afhænger helt af den enkelte komponent. En komponent vil ofte vises i front end ens indholdsområde, altså der hvor du normalt vil placere din selvvalgte tekst og billeder. Moduler Moduler er generelt langt mere simple end komponenter. Moduler kan også føje ekstra funktionalitet til Joomla, men ofte anvendes moduler til at vise information hentet fra komponenter. Et modul kan eksempelvis vise en liste med links til de seneste fem artikler, der er uploaded til hjemmesiden, eller det kan vise interfacet til en afstemning. Moduler har ikke et administrationspanel på samme måde som komponenter, men ofte kan der sættes nogle enkelte parametre for modulerne i back end en. I front end en kan moduler placeres stort set, hvor du ønsker. Afhængigt af hvilken skabelon du benytter, vil der være en række modulpositioner forskellige steder i front end en, som du kan vælge imellem. Derudover kan moduler også placeres i indholdsområdet. Programudvidelser Programudvidelser er præcis, hvad navnet siger. Små stykker kode som udvider eller ændrer Joomlas funktionalitet. Programudvidelser er ofte nødvendige for, at komponenter kan fungere, men programudvidelser FORLAGET LIBRIS 16\n19 Joomlas elementer er ikke i sig selv synlige i front end en. Det er f.eks. programudvidelser, der gør, at moduler kan vises i indholdsområdet, eller at Joomla kan køre i kompatibilitetstilstand. Ligesom moduler har programudvidelser af og til nogle parametre, der kan indstilles i back end en. Sprog Udvidelsen sprog har du allerede stiftet bekendtskab med. Det er muligt at ændre sproget både i front end en og, som noget nyt i Joomla 1.5, også i back end en. Ved hjælp af en komponent er det også muligt at kunne skifte mellem mange forskellige sprog i frontend en. Når du skifter sprog, ændrer du naturligvis ikke den tekst, du selv har skrevet i artikler og lignende. Joomla oversætter ikke automatisk det, du selv har skrevet, men du kan selv lave oversættelser af dine artikler, og disse vil skifte synkront med, at sproget skifter. Skabeloner Din hjemmesides overordnede design styres af en skabelon. Skabeloner bestemmer hjemmesidens farver, knappernes udseende og modulernes placering m.m. Du kan have mange skabeloner installeret samtidig i Joomla, og du kan således med et enkelt klik med musen skifte design for din hjemmeside. Du kan endda lade dine besøgende på hjemmesiden vælge, hvilket design de helst vil have. Fra back end en har du adgang til skabelonens HTML fil og CSS fil, som er dem, der styrer designet. Front-end en Lad os lige tage et kig på hjemmesiden, som den ser ud for dine besøgende. Front end en er allerede fyldt godt op med ting og sager. Det er selvfølgelig for at vise dig nogle af de mange muligheder i Joomla. Som udgangspunkt har siden udseende som en nyhedsportal i stil med hjemmesiderne for nogle af Danmarks større medier, eksempelvis Danmarks Radio (dr.dk), TV2 (tv2.dk), Politiken (politiken.dk) eller Ekstra Bladet (ekstrabladet.dk). Fælles for disse sider er som regel, at de er opbygget med en række moduler i hver side beregnet for menuer, afstemninger, reklamer m.m. og en indholdsside i midten, hvor læseren får en lille stump af nogle nyhedsartikler. Vil man læse hele artiklen, kan man klikke på teksten Læs mere. Denne form for opbygning er smart, når man arbejder med store mængder indhold, og det er Joomla gearet til at kunne klare. Men Joomla kan også fremvise en mere traditionel hjemmeside, og undervejs i hæftet skal du luge ud i tingene, så hjemmesiden i højere grad får dit eget personlige præg. I figur 1.2 på næste side ser du Joomlas frontend, som den ser ud efter installationen af programmet. Der er flere ting i front end en, end figuren forklarer, men de vil alle blive gennemgået senere. 17 FORLAGET LIBRIS\nJESPER KAAE UDVIDELSER TIL JOOMLA! TM TM 18 populære og gratis udvidelser til Joomla! 1.5 Læs også om installation i af fjoomla-udvidelser l Til alle med en hjemmeside baseret på Joomla Udvidelser til


frank egholm andersen Steen st. blicher som ung (e-bog) - Find biografier fra frank egholm andersen på internettet hos bogreolen.dk\nBestil denne frank egholm andersen Steen st. blicher som ung (e-bog) hos bogreolen.dk.\nKøb varen på nettet her hos bogreolen.dk til en pris på kun 57,95 DKK.\nfrank egholm andersen er kendt for at have seje biografier, og Steen st. blicher som ung (e-bog) er bestemt ikke en undtagelse. Og det er virkelig ikke nogen hemmelighed at køberne glade ift. kvalitet vs. pris, og fordelene er heller ikke mulige at overse.\nSe alle varer fra frank egholm andersen her.\nHvorfor vælge frank egholm andersen Steen st. blicher som ung (e-bog)?\nHvad er grunden til at man bør bestille frank egholm andersen biografier, og ikke én af de konkurrerende producenter?\nDet er et rigtig godt spørgsmål, men dog ikke umuligt at få svar på. For lige netop med frank egholm andersen, specielt når det handler om biografier, så har de nemlig et rigtig godt ry, og alle deres købere elsker dem.\nOg hvorfor så det spørger man så måske? Det er simpelt. frank egholm andersen har en helt tæt forbindelse med kvalitet og pris. Og det er noget alle købere er helt vilde med.\nDu kan i dag finde frank egholm andersen Steen st. blicher som ung (e-bog) til 57,95 DKK. Og det er jo slet ikke skidt!\nMen hvorfor skal man vælge at bestille frank egholm andersen biografier fra bogreolen.dk?\nMen hvad er grunden til at man bør bestille frank egholm andersen Steen st. blicher som ung (e-bog) fra bogreolen.dk, og ikke en af konkurrenter?\nFor det første, så er bogreolen.dk kendetegnet ved hurtig fragt. Køber du tidligt på en hverdag, så bliver pakken sendt selv samme dag. Derudover har de lave priser på fragt, en faktor at huske. Og når nu vi er ved emnet om fragt, så er returreglerne, så kan VerveBooks også bekræfte, at dette område er helt OK hos bogreolen.dk.\nHvilke andre kendetegn ved lige netop denne shop? Udover at have lave priser på fragt, fornuftige retur-regler, så kan VerveBooks også være stolte af deres venlige kundeservice.\nTil sidst, men absolut ikke mindst, så er vi glade for de konkurrencedygtige priser på produkterne, samt det imponerende store varelager.