Ordinær Generalforsamling 22. februar PDF\nOrdinær Generalforsamling 22. februar 2010\nDownload "Ordinær Generalforsamling 22. februar 2010"\n1 Referat af Ordinær Generalforsamling 22. februar 2010 Dagsorden 1. Valg af dirigent og referent 2. Bestyrelsens beretning for det forløbne år 3. Forelæggelse af det reviderede regnskab for det forløbne år til godkendelse 4. Forelæggelse af bestyrelsens budgetforslag for det kommende år til godkendelse 5. Fastsættelse af kontingent 6. Behandling af indkomne forslag 7. Valg af formand (i lige år) 8. Valg af kasserer (ulige år) 9. Valg af øvrige bestyrelsesmedlemmer (2 på valg i lige år og 3 på valg i ulige år) 10. Valg af 2 suppleanter til bestyrelsen 11. Valg af revisor og revisorsuppleant 12. Valg til underudvalg 13. Eventuelt Formanden bød velkommen. 1. Valg af dirigent og referent Thomas Prehn blev valgt til dirigent og Henrik Koudal som referent. Dirigenten konstaterede at generalforsamlingen var lovlig indkaldt og beslutningsdygtig. 2. Bestyrelsens beretning for det forløbne år Formanden konstaterede at der var gået 4 år siden han valgt som formand, hvilket han ikke havde fortrudt. Det er med stolthed at repræsentere en så velset klub som Herlev Løbe- og Atletikklub. Alle kender klubben, som får meget ros, især for begynderholdene. Sidste år sagde formanden: Vi som klub gør en forskel i Herlev, det er ikke altid det bliver belønnet, men der bliver talt om os rundt omkring, og der findes snart ikke de personer der ikke har set eller hørt om Herlevløberne, og til næste år afholder vi generalforsamlingen i vores eget lokale. Det holdte stik. Klubben blev belønnet og fik eget klublokale, men ikke uden hård kamp med kommunen. Formanden har deltaget i Idrætsforum, der består af formænd fra de forskellige afdelinger under HI, formanden for HI, borgmesteren, Christian Holm, anlægsinspektøren samt idrætskonsulenterne. Kommunen taler om, hvad de har på budgettet de kommende år og hvad der ellers røre sig i kommunen. Det er også her at vi kan kommer med ønsker direkte til kommunen. Klubben møder altid trofast op til hovedbestyrelsesmøderne i HI, hvor de forskellige formænd for HI afdelinger sidder. Hovedbestyrelsen arbejder på at opbygge et samarbejde på tværs af afdelingerne. Problemet er her betalingen. Vi syntes ikke vi skal betale kontingent til andre afdelinger, når de kan løbe, Side 1 af 10\n2 stort set frit, hos os eller for 250 kr. årligt. Af andre væsentlige punkter fra årets løb kan nævnes at kommunen gerne vil have at HI overtager festivalen, men nej, der bliver ingen festival i Idrætsfitness, som vi ikke tror meget på når vi har Fitnessworld i kommunen, HI s fremtid. HI har afholdt Sommer i Elverparken hvor vi var et par stykker fra klubben der løb med nogle, som senere begyndte på begynderholdet. Endelig var klubben vært til hovedbestyrelsesmødt. Mødet blev afholdt i vores klublokale den 17. februar, det var spændende at vise vores klublokale frem. Der var mange misundelige blikke. Formanden fortalte lidt mere om hvordan forløbet om klublokalet havde været. På et møde i januar rejste jeg mig over for hele HI og kommunen og beklagede vores nød. Jeg fortalte, jeg var træt af tomme ord. Blive lovet noget og så ikke få det. Vi var 350 medlemmer og havde kun et par skabe i gangen ved Herlevhallen. Vi spærrede for folk når vi havde fælles træning til stor irritation for alle. Flere af os var trætte af, vores garager var fyldt med redskaber ting og sager som hørte Herlevløberne til. Efterfølgende lavede jeg en artikel som jeg sendte til Borgmesteren, så han havde en chance for at læse den før den gik til Herlevbladet. Der gik ikke lang tid før jeg havde et svar. Det var ikke måden at gå frem på. Hvis jeg havde noget på ærmet var borgmesterens dør altid åben for en sluder. Det tog vi imod. Kort tid efter havde vi et møde med borgmesteren og Christian Holm. De fortalte at de havde Tvedvangsskolens gamle kantine, og vi kunne komme op og se den. Vi var oppe og se den. Jeg havde senere et møde med en arkitekt fra kommunen om hvad der skulle laves. Vi var på kommunen igen hvor vi fik at vide hvad det ville koste at sætte lokalet i stand. Det havde de ikke råd til, men hvis vi tog imod det ville kommunen betale kr ex. moms til materialer. Nu står vi her. Pengene er brugt, men vi har HI s bedste klublokaler. Vi har et firma, der havde et godt udvalg af løbetøj, og samtidig kunne levere tøjet i nogenlunde de farver vi benytter i klubben. Leveringstiden er desværre lang, så der er fundet et alternativ til det gamle, da vi har indgået et samarbejde med Løbeshop. Det nye er Craft og utroligt lækkert. Det kan i øvrigt ses på hjemmesiden, og med tiden skal vi have et par giner med tøjet på i klublokalet. Arbejdet med mønsterklubsanalysen har desværre stået lidt i stampe på grund af klublokalet, men vi håber at følge op, og arbejde videre med de i det kommende år. Vi har været ude med Herlevbogen, og folderen for medborgerhuset. Begge parter var igen meget tilfredse. Vi er allerede blevet spurgt om vi vil gøre det i 2010 igen. Det er blevet lettere da postkasserne efterhånden sidder i stuen og flere udenfor. Det er gode penge der er med til at holde vores kontingent nede. Formanden henstillede kraftigt til at flere i klubben bakkede op og skal deltog i omdelingen, også selvom man ikke direkte får noget for det. Vi er altid mange til onsdagstræningen. Vi har vores begynderhold, med start på nye hold 2 gange årligt, Har i den grad nået nye højder. I august startede der 90 nye løbere og i januar hele 70 trods vejret. Begyndertræningen er udvidet, så der er 3 træningsdage i klubben med trænere om ugen, mandag og onsdag og lørdag hvor Pia løber med. Vi gør alle sammen et stort stykke arbejde for at tage godt imod de nye, og det er ikke noget problem at finde nogen der vil hjælpe. Det er dejligt. Vi får stor ros rundt omkring for vores arbejde med de nye. Måden det er blevet kørt på, har gjort mange gerne vil starte, og opfølgningen har gjort at flere bliver i klubben. Når vi i dag kikker på medlemstallet er vi på et år steget fra 300 medlemmer til 484 medlemmer. I 2007 var vi 200 medlemmer. Der er ikke så meget nyt om de andre løbehold. Vi kan stadig og altid bruge flere der vil tage deres tørn som holdleder. Det er et lille erhverv der ikke går ud over træningen for holdlederen, men er til stor gavn for både løberne og dernæst klubben. Arbejdet som holdleder, udløser en holdlederjakke, og retten til at bære denne. Flere holdledere på hvert hold, gør også at man ikke er så afhængig hver onsdag. I øjeblikket har vi følgende hold: Hold 1: pr/km Hold 2: pr/km Hold 3: pr/km Side 2 af 10\n3 Hold 4: pr/km Hold 5: pr/km Hold 6: 6.00-? pr/km I år har vi haft flere begynderhold Hold 7: Begynderhold Hold 8: Begynderhold Om tiderne bliver holdt ved i bedst selv. Hjemmesiden er stadig omdrejningspunktet i klubben, og bliver flittigt brugt. Under nyheder kan man læse at holdlederne med jævne mellemrum afholder møder på de forskellige hold. Det er dejligt at se der bliver gjort noget. Ligesom Steinbjørn beretter flittigt om ungdommen Vi havde igen sommerferie aktiviteter hvor Deneechen var den toneangivende, men fik hjælp fra andre. Den 13. juni blev der afholdt Hospitalsløbet. Det blev desværre heller ikke nogen deltagersucces denne gang. Det blev gennemført i samarbejde med hospitalets løbeklub, alt klappede som det skulle, så det var godt nok. Herlevløbet som i år skulle bevise det kunne stå alene. Festivalen var flyttet. Vi fik bevist det kan stå alene. Ikke alene var festivalen flyttet, men vejrguderne var heller ikke med os. Regnen stod ned i stænger. Vi havde indgået en aftale med medborgerhuset, om at massage m.m. skulle forgå der. Det blev ikke nogen succes. Selve løbet blev igen en kæmpe succes, men kræver meget af os i forhold til hvad vi får ud af det. Vi får et engangsbeløb fra Herlev Bladet og betaler for vores deltagelse. Deltagermæssigt var der næsten lige så mange som året før 740 tilmeldte. 640 gennemførte. Minisport har også været på besøg med 80 unger 2 torsdage. Mike tog sig af dem med en sikker hånd og blev en god oplevelse for børnene. I weekenden havde vi en dejlig weekend på Fyrgården, hvor sneen faldt om fredagen. Henrik stod for de kreative indslag. Foredrag om fredagen og et sjovt stafetløb med forskellige opgaver undervejs. God mad og hygge om aftenen. Løbeture om dagen i den dejlige natur. En tur der absolut bør gentages I november kom dagen endelig hvor kommunens afholdt deres idrætsfest, hvor vi fejrede dem der har gjort noget ekstra. Vi var det største hold med 17 indbydelser, hvoraf 15 deltog. Nogen kunne ikke huske hvorfor de var inviteret med, da resultatet var flere år gammelt. Det var en hyggelig aften, med god mad og underholdning, som bestod i et foredrag af personerne fra den populære 49 er. Klublokalet hvor der har været en snes personer der mere eller mindre har levet i lokalet for at det skulle blive færdigt. Uden deres kæmpe indsats, var vi ikke nået så langt. Sommerfesten bliver traditionen tro holdt hos Michael og Joan. Vi starter med et seriøst stafetløb i Sømosen. Derefter grillfest hos Michael og Joan, som altid er utroligt hyggeligt. Vi har det sjovt og det trækker som regel lidt ud. En succes hvert år. Julefrokosten blev afholdt i vores eget klublokale var igen en stor succes med 70 tilmeldte. Festudvalget blev fundet til næste julefest (Gorm, Elsebeth Flemming og Susanne), og vi fik lavet en Herlevløbernes julesang som skal synges fremover til vores julefest. Diverse pokaler blev udleveret. Dem der modtog pokalerne var og har grund til at være meget stolte, da det de har opnået er utroligt flot. Året medlem blev: Mike Kandi, årets aktiv på damesiden: Tine Kragh Nielsen og årets aktiv på herresiden: Jeppe Basbøll. Som noget nyt blev der udkåret 3 personer til æresmedlemmer, Johnny Nielsen, Inger Jacobsen og Kurt Jacobsen. De har alle 3 været i klubben i næsten 40 år og gennem tiden gjort et stort stykke arbejde for klubben. De skal selvfølgelig have deres billede op på The wall of fame Side 3 af 10\n4 Ungdommen havde også deres Julefest hvor der blev uddelt pokaler. Året medlem blev: Celina Julin, årets aktiv på pigesiden: Alberte Heesgaard og årets aktiv på drengesiden: Lars Lykke Plum I årets løb blev 2 fra ungdommen udvalgt som månedens sportsprofil i Herlev Bladet. Celina Julin for hendes fantastiske præstationer i kastedisciplinerne hvor hun på kun et halvt år har formået, at sætte sig godt fast i toppen af både kuglestød, hammerkast og diskoskast. Deneeschen Thailainathan for hans præstationer på sprintdistancerne, hvor han har fået mange podieplaceringer i løbet af året. Det kulminerede med en flot 3. plads til de Danske Mesterskaber i Esbjerg. Årets sportsprofil blev kåret den 17. december. Celina blev nr. 3 og Deneeschen nr.4. Kåringen er et arrangement, som Herlev Bladet og Nordea der står for, som de fortjener stor ros for. Herlev Løbe- og Atletik var mødt talstærkt op. Vi skal ikke undlade at nævne at Steinbjørn er blevet kåret som månedens sportsprofil i januar i år. Traditionen tro afholder vi klubmesterskab på 800m juleaftensdag og 1500m nytårsaftensdag. Det bliv igen i år et tilløbsstykke med ca. 30. deltagere og ligeså mange tilskuere. Efterfølgende fejrede vi vinderne, som har håneretten i et år. Ønsket hinanden god jul og godt nytår med juleøl, slik, champagne og kransekage. I januar gentog vi en rundvisning i folketinget og i februar var det 60 erfesten, som vi altid deltager talstærkt i. Da Johnny, som har været med fra starten stadig er med og kæmper, får klubben stadig et pænt beløb. Det bliver fordelt efter hvor mange billetter afdelingen sælger og hvor stort overskuddet er. Det bliver desværre svære og svære at sælge billetterne, så man skal nok snart i gang med noget nytænkning. Stadion har haft en hård medfart i forbindelse med festivalen. Den er efterfølgende blevet lappet lidt. Selvom stadion er i forfald, og næsten er ubrugeligt, er det ikke ensbetydende med at vi ikke bruger den - For den bliver brugt: Flittigt, i hele sommerperioden. Af ungdommen både mandag og onsdag. Af de gamle, der prøver at løbe intervaller på stadion Af minisport har varet på besøg Til skoleidrætsdag Til sommerferieaktiviteter Til klubmesterskaber på 800 og 1500m Udenfor stadion, har vi haft følgende arrangementer Testløb Hospitalsløbet. Sommerfest med stafetløb Herlevløbet. Bakketræning i skoven. Fællesløb på eremitagen Herlevløberne deltager og sætter deres altid gode humør, præg i mange stævner og løb om året. Vi har i år deltaget i ca. 52 løb og stævner, hvor vi i mange af løbene har opnået mange flotte personlige rekorder, og en masse medaljer. Nogle af de løb som vi har været repræsenteret i er: Diverse Nike maraton test. Vores egne testløb Diverse kvindeløb Vinterturneringen den 7-8. marts, hvor der blev afholdt DM i Cross i Århus. Rødovremilen Griseløbet både forår og efterår. DM landevej & BT halvmaraton Side 4 af 10\n5 London maraton Luxemborg maraton Copenhagen maraton. Veteran EM i Århus Etapeløb Bornholm Eremitageløbet. Hospitalsløbet. Herlevløbet Extreme mandehørm Klubmesterskaberne på 800m Klubmesterskaberne på 1500m Mike har Sandkassealetik i Engskolens gymnastiksal om mandagen. Det er stadig en stor succes. Mike blev indstillet til Gør det selv prisen men var desværre ikke imellem de udvalgte. Steinbjørn og Stig Falkenblad træner de unge fra 7 til 17 år og gør stadig et stort stykke arbejde for at få en ungdomsafdeling op at stå. De træner om vinteren i gymnasiehallen om onsdag mellem og Desværre har vi mistet den om mandag, men kæmper for at få den tilbage. Det er seriøse unge mennesker, så om mandagen løber de rundt omkring stadion i mørke eller på p-pladsen. Vi må ikke håbe det har virkning på resultaterne i det kommende år. De er ude til mange stævner, og aldrig har ungdommen vundet så mange medaljer. I sommerens løb har de fået hjælp af Michael Fromberg, som er et gammelt medlem. En gammel kending fra Sverige. En træner som førhen trænede vores kastere Constantin og en af hans elever Markus Mattisson Ungdommen har deltaget i følgende stævner, hvor udvalgte resultater kan nævnes: Østdanske mesterskaber indendørs., 2 bronzemedaljer. Celina Julin: Kuglestød piger 14/15 år - Camilla Brønsby: Højdespring piger 14/15 år Tårnby games., 1 guld og 1 sølvmedalje Camilla Brønsby Højdespring piger 14/15 år Celina Judin kuglestød piger 14/15 år Glostrup games Lyngby games, til 1 guld, sølv og bronze Østdanske mesterskaber. Celina Julin, Piger 14/15 år:, Kuglestød 10,99. Guld KLUBREKORD, Hammerkast Guld KLUBREKORD Alberte Heesgaard, Piger 12/13 år, Hammerkast KLUBREKORD Camilla Brønsby, Piger 14/15 år, Trespring 9,78, Sølv KLUBREKORD Østerbro mesterskaber DM ungdom Celina Julin, piger 14/15 år: Kugle PR, SØLV! Diskos , 6. plads. Hammer - 34,85, PR, SØLV! Camilla Brønsby, piger 14/15 år: Højdespring , 4. plads Sasja Andersen piger 14/15 år: Højdespring , 13. plads Lars Lykke Plum, drenge 14/15 år: 100 meter PR! indledende, finale, 7. plads. 200 meter - 25,83, 11. plads Benjamin Gabrielsen, drenge 14/15 år: 200 meter PR!, 7. plads. 300 meter , PR!, 5. plads. Kevin Sindlev, drenge 16/17 år: Hammer - 31,71, PR!, 5. plads. Deneechen Thillainathan, drenge 18/19 år: 200 meter - 23,98, PR!, 4. plads. 400 meter - 53,39, BRONCE! Stævne i Ballerup Alberte Heesgaard kastede 20.46, Et resultat der placerer hende som DANMARKS BEDSTE HAMMERKASTER i 12/13 års gruppen. Celina Julin kastede også hammerkast, det endte med et Side 5 af 10\n6 godt kast på hele 37,84. Personlig rekord med 3 meter, klubrekord og et resultat som også placerer Celina som DANMARKS BEDSTE HAMMERKASTER i 14/15 års gruppen. Greves afslutningsstævne 13.oktober. DANSK REKORD TIL ALBERTE HEESGAARD i hammerkast, da hammeren kom ud på hele meter. Det er ikke alene personlig rekord med næsten 9 meter, det er også DANSK REKORD for piger 13 år, med næsten 2 meter. I løbet af året var Celina Julin rigtigt godt kastende hvilket vi ikke de eneste som lagde mærke til. Celina er nemlig blevet udtaget til Dansk Atletik Forbunds Østhold for årige, hvor hun deltog i Världsungdomsspelen i Göteborg. Vi var enkelte som undrede os over, at en flot springende Camilla Brønsby var blevet overset samme østdanske hold, men til sidst kom Camillas med på turen til Världungdomsspelen i Göteborg. Af resultater fra årets mesterskaber (veteraner), skal nævnes at Stig Falkenblad i gruppen år vandt 2 x guld til veteran DM Indendørs. Ved BT / DM halvmaraton sikrede Gert Kærlin sig en guldmedalje med næsten 4 minutter ned til nr. 2. Ved samme mesterskab blev det til den sølvmedalje til Allan Hansen og det blev til en guldmedalje til M55 holdet (Gert Kærlin, Kenneth Ljungmann og Torben Karlshøj). Ved EM-Veteran landevej i Århus var følgende at læse på Dansk Atletik Forbunds Hjemmeside den 30. maj: Kærlin triumferer i Århus I herligt solskinsvejr blev EM for veteraner (non-stadia) fredag skudt i gang i Århus, hvor flere tidligere eliteløbere viste, at de så langt fra er afdankede. Tag nu bare Gert Kærlin, for hvem mesterskaberne blev en sand triumf. Den 58-årige Herlev-løber stillede op på 10 km. i klassen år, og kunne efter et veldisponeret løb krydse målstregen som den første i den imponerende tid 34,53 minutter lige uden for det Århus Stadion, hvor han i sæsonen 1972 to gange forbedrede den danske rekord på 3000 meter (8:01,6 & 8:01,2 min). Kærlin, der fylder 60 i juli næste år, er siden velmagtsdagene - der blandt andet bød på OLdeltagelse i München 72 (5000 meter) - stort set ikke stoppet med at løbe. I dag løber han 70 kilometer om ugen fordelt på seks træningspas, og selvom tiderne trods alt bliver lidt langsommere med alderen, var de 34,53 min. hurtigere, end hvad han løb i fjor. Den 21. Maj søndag deltog 3 Herlevløbere i EM-Veteran landevej halvmaraton, med følgende resultater, Per Beenfeld M40 nr. 13, Jan Wischmann M50 nr. 13 og Allan Hansen M65 nr. 15 I Fremtiden skal vi selvfølgelig arbejde videre på: Mønsterklubsanalysen. Løbeholdene. Med stadig at kæmpe for at få en større ungdomsafdeling op at stå. Fællestræning om onsdagen. At være ligeså aktive med hensyn til motionsløb, som vi plejer. Herlevbogen, der er en stor indtægt Vores sociale arrangementer sommerfest, julefrokost, 60èr festen og Temaaftener. Herlevløbet Klublokalet, som vi skal benytte så meget som muligt. At kæmpe for renovering af stadion. Hjemmesiden. Tak til alle holdlederne, som er nogle vigtige brikker, der er med til at få det til at fungere. Til Johnny Tak for det arbejde han gør for at klubben stadig har så stor en indtægt gennem solgte 60 er billetter. Specielt tak til Mike og Steinbjørn og alle hjælpere omkring ungdommen, I har rykket i år. Tak til alle som er med til at Side 6 af 10\n7 gøre den lille forskel i klubben og til vores sponsorer: Nordea, Danske Bank, Rene Bryde for kakao til testløbet og pigerne for hjemmebag Formanden sluttede sin beretning med at sige tak til bestyrelsen for et godt stykke arbejde, og konstaterede at han er glad for at alle der er på valg, modtager genvalg. 3. Forelæggelse af det reviderede regnskab for det forløbne år til godkendelse Da kassereren var forhindret i at deltage i generalforsamlingen, fremlagde Michael Jaqué regnskabet for Tilføjede til det omdelte regnskab, at der kunne ligge en lille kassebeholdning i forbindelse med salg af tøj, som ikke var med i regnskabet. Der blev rejst spørgsmål til udgiften til opsparing til klubhus. Formanden redegjorde for at på sidste års generalforsamling havde regnskabsposten fået navn på det tidspunkt kendte vi ikke tidspunktet for hvornår at vi skulle afholde udgifter på et klubhus. Det forbrugte beløb var hvad der var hvad klubben havde brugt på klubhuset. Ole Andersen gav udtryk for at tøjregnskabet måtte være 400% forkert. Formanden svarede at der var en post der var meget svær at budgettere. Det blev forhåbentlig lettere fremover, da bestyrelsen havde valgt at der ikke længere vil blive givet tilskud til klubtøj. Dan Havmand anbefalede at udeståender blev afregnet så alle beløb var med i regnskabet. Michael Jaqué at der var tale om logistiske udfordringer. Kim Bjørup mente at der kunne spares på udgiften til PBS opkrævningen ved at der blev sendt girokort ud til alle. Formanden svarede at det havde vi gjort før, men at opgaven var en temmelig stor opgave og bestyrelsen havde valgt at der var andre ting der vigtigere at bruge tid på i bestyrelsen. Regnskabet blev godkendt. 4. Forelæggelse af bestyrelsens budgetforslag for det kommende år til godkendelse Da kassereren var forhindret i at deltage i generalforsamlingen, fremlagde Michael Jaqué budgettet for En post der var ny og som der rummede en hvis usikkerhed var udgiften til klubhus. Allan Hansen mente at indtægten og udgiften var underbudgetteret. Henrik Kousholt at der for en stor del af klubtøjet var tale om en nettoindtægt og at det klubben betaler er at få klubbens logo trykt på. Formanden oplyste at for at få budgettet til at hænge sammen var der indregnet en kontingentstigning, som der skulle stemmes om under punkt 5. Herudover var det tanken at der fremover skulle betales for at deltage på klubbens begynderhold, medmindre at man medlem af klubben. Claus Holmer spurgte om der var tegnet en indboforsikring af hensyn til klubhusets inventar. Formanden bekræftede dette og fortalte at udgiften var med i udgiftsposten klubhus. Posten rummede også at der skulle købes mere inventar ligesom der var arbejder der ikke var færdige. Tilskuddet til istandsættelsen, som kunne havde betalt var stort set brugt. Allan Hansen anbefalede at udgiften til klubhus fra næste år blev mere specificeret. Budgettet blev godkendt. Side 7 af 10\n8 5. Fastsættelse af kontingent Bestyrelsen forslog at kontingentet for 2010 fastsættes for enkeltpersoner til 300 kr. årligt, og familiekontingent bliver fastsat til 600 kr. årligt og indmeldelsesgebyr forbliver uændret på 50 kr. Formanden begrundede forslaget med at der større udgifter, på grund af klubhuset, samt at flere indtægter var faldende. Allan Hansen stillede spørgsmål om det nu var nødvendigt, da der kunne trækkes på formuen på Savnede en begrundelse for at det ar nødvendig med en så stor opsparing. Mike Kandi foreslå at ungdommen blev fritaget for kontingentstigningen. Johnny Baastrup Andersen stillede sig uforstående overfor at det skulle give flere ungdomsudøvere, det var alligevel forældrene der betalte og sammenlignet med andre klubber var vi rørende billige. Flere efterlyste hvad der skulle bruges penge på. Svaret fra bestyrelsen var at det var klublokale, temaaftener, klubaftener og et muligt tidstagningsudstyr. Der var en længere debat med argumenter for og imod kontingentstigning kontra der kunne trækkes på formuen. Forslaget blev vedtaget med en stemme imod. 6. Behandling af indkomne forslag Der var ikke indkommet forslag. 7. Valg af formand (i lige år) Peter Dall blev genvalgt som formand for de næste 2 år, 8. Valg af kasserer (ulige år) Kassereren Gitte Elkjær er ikke på valg i år 9. Valg af øvrige bestyrelsesmedlemmer (2 på valg i lige år og 3 på valg i ulige år) Michael Jaqué og Jens Erik Poulsen blev genvalgt for de næste 2 år. Johnny Baastrup Andersen, Steinbjørn Sørensen og Henrik Koudal er ikke på valg i år. 10. Valg af 2 suppleanter til bestyrelsen Mogens Bertram-Nielsen og Henrik Kousholt blev genvalgt for et år. 11. Valg af revisor og revisorsuppleant Thomas Prehn blev genvalgt som revisor og Allan Hansen blev genvalgt som suppleant. Begge for et år. 12. Valg til underudvalg I lighed med de foregående år ville bestyrelsen bede generalforsamlingen om at være med til at vælge medlemmer til nu 5 underudvalg. Side 8 af 10\n9 Et løbsudvalg, der udvalgte de interessante løb, herunder mesterskabsløb, fik dem på hjemmesiden, koordinere det praktiske og sikrede at resultaterne også kom på hjemmesiden. Et stadionudvalg, der skulle beskrive stadions tilstand og komme med forslag til forbedringer, med henblik på en drøftelse med kommunen. Et julefrokostudvalg, der arrangerede klubbens årlige julefrokost. Et temaaftensudvalg, der fandt emner til og arrangerede temaaftener i klubben. og et nyt udvalg Et klubaftensudvalg, der arrangerer månedlig klubaftener i klubhuset. Følgende blev valgt til udvalgene. Løbsudvalget Michael Jaqué Jens Erik Poulsen Johnny Baastrup Andersen Stadiondvalget Stig Falkenblad skal spørges Temaudvalget Ole Andersen Michael Jaqué Julefrokostudvalg Blev nedsat under sidste års julefrokost Klubaftensudvalg Kim Bjørup Marianne Sonne Udvalgene kan suppleres op efterfølgende af bestyrelsen. 14. Eventuelt Johnny Baastrup Andersen opfordrede til at deltage i næste holdledermøde Dan Havmand efterlyste et regelsæt for anvendelse af klublokalet, herunder anvendelse til private formål. Formanden oplyste at klublokalet ikke måtte anvendes til udlejning til private formål og bestyrelsen skulle i gang med at få lavet et regelsæt. Flere gave udtryk for at klublokalet alene burde anvendes til klubaktiviteter og ikke udlån til andre foreninger. Der blev efterlyst at hjemmesiden var mere dynamisk billeder. Per Falkenberg tilbød at være co-webmaster. Side 9 af 10\n10 Der blev stillet forslag om et sponsorudvalg. Allan Petersen tilbød at gå ind i et sådant udvalg. Formanden sluttede af med at fortælle om et initiativ i Højstensgård om en motionslegeplads. Hvis man ville vide mere kunne man læse på de omdelte foldere. Da ikke flere ønskede ordet konstaterede dirigenten, at dagsordenen var udtømt og generalforsamlingen var afsluttet. Takkede for god ro og orden. Thomas Prehn Peter Dall Henrik Koudal Dirigent formand referent Side 10 af 10\nOrdinær Generalforsamling 18. februar 2009\nReferat af Ordinær Generalforsamling 18. februar 2009 Dagsorden 1. Valg af dirigent og referent 2. Bestyrelsens beretning for det forløbne år 3. Forelæggelse af det reviderede regnskab for det forløbne\nFormandens beretning 2013 Velkommen. Det er min 7. beretning. Jeg siger det hvert år, men jeg er stadig stolt over at repræsentere en klub som Herlev Løbe- og Atletikklub. Alle kender vores klub, vi får\nFormandens beretning 2014 Velkommen. Det er mit 8. år som formand. Jeg siger det hvert år, men jeg er stadig stolt over at repræsentere en klub som Herlev Løbe- og Atletikklub. Jeg ved der er flere som


Mobiltaske m/trold og velcrolukning fra Jeva\nVarenummer:8871-28-17_BOY TROLL (28)\nBOY TROLL (28)\nLæg i kurv51%\nJeva mobiltaske med velcrolukning. Denne fine mobilpung er den perfekte taske til dit barn, som har fået sin første mobiltelefon. Mobilpungen er let at have med rundt, idet den aftagelige rem kan hænge rundt om halsen, og dit barn kan dermed have hænderne fri til at lege. Mobiltasken fra Jeva har indvendigt et stort rum, hvor telefonen kan ligge samt en stiklomme, så de vigtigste småting er lige ved hånden. Tasken lukkes med en solid velcrolukning, så mobiltelefonen ikke falder ud under leg eller på cykelturen. På bagsiden er der en lynlåslomme, hvor barnet kan have lidt mønter med enten i skole, på ferie eller til de sjove fritidsaktiviteter.


Luftbehandlingsudstyr - IMI Precision Engineering\nYou are here:Hjem / Luftbehandlingsudstyr\nKorrekt forberedelse af luften er afgørende for at opnå den bedste ydeevne i din applikation. IMI Norgren har et godt navn inden for FRL området og vores serier har været på forkant med udviklingen i mange år.\nHvad enten det drejer sig om simple eller komplekse løsninger, individuelt monterede enheder eller kombinationer, tilbyder vi en potentiel løsning fra en af vores mange produktserier; herunder Olympian og Excelon.\nCombination Units (FRL) (42)\nSoftstart-/ dumpventiler (154)\nServicesæt & reservedele (115)\nIMI Norgren (1928)\nTrykluft, filtreret og smurt eller ikke-smurt (11)\n1/4 Drej manuel (1)\nLukket skål (35)\nNorgrens bokssæt er lette at gå til og nemme at montere. De indeholder alle nødvendige elementer for at effektivisere trykluftssystemet.\nUdvalget af justerbare filterregulatorer i høj kvalitet fjerner effektivt problemer med dårlig trykluftskvalitet.\nEt komplet udvalg af filtre til produkterne Excelon, Olympian Plus og Excelon Pro.\nNorgrens sortiment af smøreapparater giver præcis smøring af downstream udstyr, hvilket forlænger levetiden af dit luftbehandlingsudstyr.\nEt udvalg af regulatorer med høj gennemstrømning til pilotstyring eller specielle formål, som kan anvendes til en lang række industrielle applikationer.\nNorgren kan tilbyde et omfattende udvalg af ventiler, som beskytter trykluftsystemer mod overtryk.\nSoft Start/Dump ventiler\nSoft Start/Dump ventiler giver mulighed for en kontrolleret trykstigning på første opstart.\nNorgrens sortiment af ventiler i rustfrit stål omfatter regulatorer, filtre, filterregulatorer og trykregulatorer.


GREG GUTFELD KONE, GIFT, FORMUE, LØN, HØJDE - ER HAN HOMOSEKSUEL? - MENNESKER\nGreg Gutfeld Kone, gift, formue, løn, højde - er han homoseksuel?\nGreg Gutfeld Kone, gift, formue, løn, højde - er han homoseksuel? Greg Gutfeld er en amerikansk tv-station, forfatter, blogger, producent og redaktør. Han er kendt som medpræsentant for Fox News Channels satiriske talkshow ' Røde øjne m / Greg Gutfeld ”.\nEn af de intellektuelle og humoristiske tv-personligheder har meget at tilbyde dig gennem sin biografi til at inspirere.\nFødselsdag:12. september 1964 (Alder 54)\nGreg Gutfeld Kone - Elena Moussa og børn\nI 2003 blev Greg Gutfeld gift med sin mangeårige kæreste, der blev kone, Elena Moussa, og udførte 3 års romantisk affære.\nGreg og Elena mødtes i London for første gang, hvor Gufeld blev udnævnt til at arbejde i 3 år. Parret har ikke oplevet forældreskab, da begge virker enormt travle med at løfte deres karriere.\nDen romantiske duo har ingen børn til dato.\nUdover sit ægteskabelige forhold er han aldrig blevet hørt at føre en påstået affære med nogen kvinde siden hans ægteskab.\nFødt i San Mateo, Californien, Gutfeld er søn af Alfred Jack Gutfeld og hans kone Jacqueline Bernice 'Jackie' Cauhape.\nHan blev opvokset i en velhavende familie, der var meget støttende for hans beslutning om at forfølge sin karriere i medierne.\nDer er ingen tilgængelige oplysninger relateret til hans søskende og barndomserfaring.\nForældre:Alfred Jack Gutfeld og Jacqueline Bernice “Jackie” Cauhape\nKone:Elena Moussa (m. 2003)\nDa han voksede op, tilmeldte han sig Junípero Serra High School i sin hjemby. Derefter deltog han på University of California, Berkeley og dimitterede med en bachelorgrad i engelsk i 1987.\nDesuden er han en selvudråbt libertarian og sagde, at han begyndte at udvikle en ændring i sin politiske mening i løbet af sin tid i UC Berkeley.\nI 2009 sagde han ”Jeg blev konservativ ved at være omkring liberale (ved UC Berkeley), og jeg blev libertarian ved at være omkring konservative. Du indser, at der er noget tydeligt til fælles mellem de to grupper, venstre og højre; den værste del af hver af dem er moraliseringen. ”\nNår han engang blev en alterdreng og opvokset i en romersk-katolsk familie, kalder han sig selv som en 'agnostisk ateist'.\nGreg Gutfeld Højde - 5 fod 5 tommer (1,65 m)\nGreg Gutfeld har en højde på 5 fod 5 inches og har omsættelig vægt. Stativer med en gennemsnitlig krop bygget; dog har han ikke offentliggjort sine kropsmålinger officielt.\nAf humoristisk karakter og rolig disposition har Gutfeld en fin krop med charmerende ansigtsegenskaber.\nNaturligvis en af de smarteste mænd i tv, han har et fængslende smil, der har føjet til hans karismatiske udseende.\nAldrende yndefuldt rammer han regelmæssigt til gymnastiksalen, hvor han forkæler sig med en intens træning for at bevare sin tonede krop. Han har også vedtaget en sund livsstil, der består af mindre alkohol og mere nærende mad.\nDesuden gør hans mousserende blå øjne, velplejet hår og defineret ansigtsstruktur, at han ser ud til at være forskellig fra resten.\nNår han ikke arbejder, elsker Gutfeld at forkæle sig med sportsgrene, herunder golf, fodbold, basketball og tennis. Da han er en rejsefanatiker, sender han ofte billeder af forskellige steder på sin Instagram-væg.\nHan er en ivrig fan af gyserfilm og rockmusik, mens han også elsker at forkæle sin kone med ekstravagante ferier og dejlige delikatesser.\nTv-shows: Greg Gutfeld Show 'Fox News Channel'\nHan er en anset tv-personlighed, der startede sin karriere som praktikant og assistent. Han har arbejdet for forskellige udskrifter såsom 'Forebyggelse', 'Mænds sundhed' og 'Stuff'.\nTidligere redaktør for magasinet 'Maxim', han var en af de faste værter for Foxs 'Red Eye w / Greg Gutfeld'.\nTiltrådte 'The American Spectator' som praktikant senere assisterede den konservative forfatter R. Emmett Tyrell\nServeret for magasinet 'Prevention' som stabsforfatter, redaktør for adskillige Rodale Press-magasiner og chefredaktør for magasinet 'Men's Health' i 1999\nMens han arbejdede for 'Stuff' som chefredaktør, steg oplaget af magasin fra 750.000 til 1,2 millioner\nFra 2004 til 2006 blev Gutfeld redaktør for magasinet 'Maxim' og bidrog til 'The Huffington Post' i tre år indtil 2008\nLancerer sin egen blogside 'The Daily Gut', der inkluderer hans sarkastiske kommentarer\nDen oprindelige vært for 'Red Eye w / Greg Gutfeld', han præsenterede showet fra 2007 til 2015 og blev erstattet af komiker Tom Shillue\nI øjeblikket forankrer han sit eget show 'The Greg Gutfeld Show' på Fox, der startede i 2015\nMedforankrer det politiske talkshow 'The Five' på Fox News sammen med Jesse Watters og Dana Perino\nHar udgivet syv bøger som 'Scorecard', 'Scorecard at Work', 'The Bible of Upeakable Truths' og 'The Joy of Hat'\nGreg Gutfeld nettoværdi - $ 4 millioner dollars\nI øjeblikket er Greg Gutfelds løn 2 millioner dollars om året, og hans nettoværdi er 4 millioner dollars, hvilket inkluderer penge fra hans arbejde på tv, artikler såvel som bøger.\nEn bolig i New York City, Gutfeld har samlet enorme aktiver gennem sin blomstrende karriere i medierne.\nHan er kendt for sine sarkastiske kommentarer og humor og har lige så stor berømmelse sammen med lukrative lønsedler.


Lyspunkter | Dahl-Madsen\nin Debatindlæg / Ekstremvejr / Gæsteindlæg / Klima / Klimamodeller — by Karl Iver —\t27. august 2021\nDette er et gæsteindlæg i udvidet udgive som har været bragt i Weekendavisen.\nJens Olaf Pepke Pedersen, Seniorforsker, DTU SPACE\nRapporterne fra FNs klimapanel (IPCC) minder en del om El Niño-fænomenet. De kommer med fem-syv års mellemrum, tiltrækker sig stor opmærksomhed og toner så ud igen. Mandag i denne uge offentliggjorde IPCC for sjette gang siden 1990 en rapport om klimaets tilstand, og helt forudsigeligt stod politikere, ngo’er og journalister i kø for at erklære, at klimaet har det endnu værre end frygtet, og at klokken endnu engang er fem minutter i tolv på dommedagsuret.\nKlimapanelets opgave er at gøre status over klimaforskningen, og det er et enormt arbejde. Den nye rapport om det fysiske grundlag for klimaet er på næsten 4.000 sider med tusindvis af referencer. Til foråret udkommer en rapport om klimapåvirkning samt klimatilpasning, mens tredje del i slutningen af 2022 omhandler afbødning af klimaændringer.\nSiden 1990 har vi fået en langt bedre forståelse af Jordens klima. Vi ved mere og mere, ikke mindst takket være et omfattende system af satellitter, der konstant overvåger klimasystemet, hvilket har givet bedre data til de stadigt mere komplicerede klimamodeller.\nOmtalen af klimarapporterne hæfter sig gerne ved de ekstreme forudsigelser om hedebølger, oversvømmelser og irreversible havstigninger, men hvis man blot har fulgt moderat med i nyhederne fra klimaforskningen, er der ikke de helt store overraskelser i rapporten.\nFor mit eget vedkommende er det spændende er derfor, hvad forfatterne har lagt vægt på i deres konklusioner. Her er det mest interessante en ny vurdering af klimafølsomheden overfor CO2, det vil sige, hvor meget temperaturen stiger ved en fordobling af CO2-koncentrationen i atmosfæren. Lige nu er koncentrationen steget med 50 procent siden den industrielle revolution, men selvom vi ikke er oppe på en fordobling endnu, fortæller tallet, hvor meget CO2 i atmosfæren bidrager til klodens temperatur. Det er en af de helt store ubekendte i klimaforskningen, og siden slutningen af 1970erne har vurderingen blot været, at tallet lå et sted mellem 1,5 og 4,5 grader. Nu har klimapanelet indsnævret intervallet til et sted mellem 2,5 og 4 grader, med 3 grader som det mest sandsynlige. Den dårlige nyhed er således, at der ifølge panelet ikke er store chancer for, at CO2-følsomheden er meget lav. Den gode er, at de meget høje klimafølsomheder på helt op til fem grader, som nogle af de nye modeller, som er brugt til klimarapportens beregninger, heller ikke er sandsynlige.\nEn anden interessant nyhed er, at hvor den forrige rapport konkluderede, at det var meget sandsynligt, at mere end halvdelen af temperaturstigningen siden 1950 var menneskeskabt, så konkluderer den nye, at hele temperaturstigningen siden 1850 – altså de sidste 170 år – er menneskeskabt. Dermed afviser panelet helt, at naturlige variationer har haft nogen betydning de sidste 170 år, som dermed ikke kun har været helt usædvanlig i klimahistorien, fordi mennesket har påvirket klimaet, men også derved, at der i hele perioden ikke har været større naturlige klimaændringer. Det lyder ikke særlig sandsynligt i betragtning af at kloden alene indenfor de sidste 1.000 år har oplevet store klimavariationer som middelaldervarmen og den lille istid.\nEn god nyhed er, at det mest ekstreme scenarie for fremtidens klima (SSP5-8.5) med meget høje CO2-udledninger, hvor CO2-koncentrationen i år 2100 vil være næsten tre gange højere end i dag, nu vurderes til at have en »lav« sandsynlighed. Det har ellers været mediernes yndlingsscenarie, fordi det forudsagde de mest ekstreme ændringer, og ofte præsenteret som »business-as-usual«, selvom det aldrig har været meningen med scenariet. I stedet er det scenariet med mellemhøje udledninger (SSP2-4.5), man regner med at se ved »fravær af yderligere klimaindsats«.\nKlimapanelet har to scenarier med lave udledninger, som sidst i dette århundrede holder sig indenfor Parisaftalen, med en temperaturstigning på henholdsvis 1,4 og 1,8 grader siden industrialiseringen. Lige nu følger kloden mellemscenariet, der ender på 2,7 grader, mens vi kan aflyse det ekstreme scenarie, der når op på 4,4 grader.\nDer er også godt nyt, når det gælder frygten for, at temperaturstigningerne vil fortsætte langt ind i fremtiden, uanset hvad vi gør. Her har mit eget beskedne bidrag har været at deltage i et modelstudie, hvor vores klimamodel sammen med 17 andre modeller har undersøgt langtidseffekten af CO2-udledningerne. Det samlede resultat var, at yderligere opvarmning fra CO2 stort set stopper med det samme, hvis emissionerne går i nul. Der er ganske vist en forsinket opvarmende effekt af den akkumulerede CO2, men lige nu optager oceaner og skove en stor del af den CO2, vi sender ud i atmosfæren, og det vil de fortsætte med selvom udledningerne stopper. Det skyldes, at vi har ændret den naturlige balance mellem mængden af kulstof i atmosfæren, oceanerne og biosfæren, og derfor vil optaget i havet og skove fortsætte, indtil der igen er ligevægt. Det vil få CO2-koncentrationerne til at falde, og modvirke den forsinkede opvarmning. Ved et heldigt sammenfald ser de to effekter ud til omtrent at ophæve hinanden. Til gengæld vil det tage længere tid inden andre effekter, som havstigningen, aftager.\nI sidste uge var der flere nyhedshistorier om, at Golfstrømmen var tæt på at kollapse, men klimapanelet tror ikke, at det er et sandsynligt scenarie i dette århundrede. Panelet har i øvrigt ikke megen tillid til modellernes forudsigelser for Golfstrømmen, som har vist sig ikke at passe med observationerne.\nDet er næppe overraskende, at der med det varmere klima også er kommet flere varmerekorder, flere hedebølger og færre kuldebølger. I de områder, hvor man har lange tidsserier for nedbør, er der også en tendens til mere nedbør siden 1950, og mens monsunen globalt gav mindre regn frem til 1980, hvilket panelet tilskriver luftforurening, er regnen øget siden da, og det kan ifølge panelet skyldes det varmere klima. Panelet mener også, at der i nogle områder som Sydeuropa, USA og Australien er »moderat« sandsynlighed for, at der har været flere vejrforhold, som øger risikoen for naturbrande. På trods af det varmere klima er der imidlertid ikke er nogen tendens til flere tordenstorme, tornadoer, haglstorme eller lyn.\nKlimapanelet har fortsat svært ved at se nogen tendenser i antallet af orkaner, hvilket nok skyldes, at man har valgt ikke at medtage de ellers meget citerede analyser, som professor Roger Pielke fra University of Colorado har foretaget, og som blandt andet viser færre orkaner, samt at større ødelæggelser skyldes, at der er mere at ødelægge, fordi flere mennesker bor i kystområder.\nHer støder vi på således på klimapanelets svage punkt, nemlig at forfatterne har frie hænder til at udvælge de resultater, de bruger som grundlag for konklusionerne. I princippet bliver rapporterne gennemgået af eksterne faglige bedømmere, og jeg har selv været en af dem, men det er efter min mening spild af tid. I modsætning til forfattere af fagartikler, så bestemmer forfatterne af klimapanelets rapporter selv, om de vil tage hensyn til bedømmernes kommentarer. At rapporterne så yderligere munder ud i et resume, som linje for linje bliver diskuteret, omformuleret og vedtaget af politikere, er en helt en grundlæggende forkert sammenblanding af forskning og politik. I stedet burdde rapportskrivningen overdrages til de videnskabelige selskaber med et krav om, at processen med at skrive rapporterne og udvælge forfattere skal være transparent, hvor det er bedre, at forfatterne fra starten er uenige i stedet for at de er enige. Det har også været foreslået, at når der foreligger et færdigt udkast til rapporterne, skal det gennemgås af et forskerteam, der alene har til opgave at påpege svagheder. Idéen er ikke ny, men bruges i komplekse ingeniørprojekter, som udvikling af nye fly og rumskibe, hvor man forsøger at identificere fejl, der kan få alvorlige konsekvenser.


Frederik skal giftes - Kendte.dk\nFrederik skal giftes\nDen 8. oktober vil bryllupsplanerme blive officielt godkendt af Dronning Margrethe, men det er blot en formalitet. Datoen for brylluppet er endnu ikke fastlagt, men det bliver engang til foråret og Hofmarskal Ove Ullerup lover, at hoffet vil afsløre datoen i god tid.\nMary Elizabeth Donaldson er, som nogen måske allerede ved, 31 år og kommer fra Australien. Hun mødte den 35-årrige kronprins til OL i Sydney i september 2000. I julen 2001 sagde hun sit job som ejendomsmægler op og flyttede til London, for at være tættere på sin kæreste.\nDronningens ja til sønnens kommende brud er ikke nogen overraskelse. I begyndelsen af august kom hun indirekte til at afsløre, at der var ægteskab under optræk og siden har pressen blot ventet på en officiel bekræftelse af det. Dengang blev dronningen spurgt om, om det var en sød svigerdatter hun snart ville få og uden at tænke sig om, svarede hun ja.


Rekordmange udstillere på Sign, Print & Pack - Print og Medier\nForside / Ikke kategoriseret / Rekordmange udstillere på Sign, Print & Pack\nUdgivet af: Lis Lykke i Ikke kategoriseret 3. maj 2017\tKommentarer lukket til Rekordmange udstillere på Sign, Print & Pack 791 Visninger\nNår Sign, Print & Pack-messen den 20. september i Odense Congress Center byder velkommen til gæsterne er det i den store hal C, og der er ved at være fyldt godt op på messegulvet. Der er allerede rekordmange udstillere, men mon ikke der stadig kommer et par stykker mere, selv om der ikke er så mange muligheder tilbage.\nLige fra det øjeblik besøgende kører ind på den store parkeringsplads er stemningen lagt. Skilte, flag, indpakkede biler, lyspyloner, en udstillingskube og en rød løber byder velkommen. Og inde i hallens foyer har Janne Høgshøj sammen med Claus Tvangsø fra Skilt & Print Branchen tænkt sig at pakke den populære tryksagsudstilling ind i en fin lille historie. Glæd dig, det bliver en oplevelse!\nPå seminarscenerne fristes der blandt andet med Jesper Clements indlæg om eye tracking og Lars Skjold Eversen fra Brandsiteneuromarketing, der følger op med et foredrag om neuromarketing, og hvordan vi kan bruge det “på tryk”.\nSom tidligere vil der også være Fespa DM i wrapping og Hexis The Battle. Og som noget nyt, vil der også blive afviklet DM for skiltetekniker-elever.\nSæt allerede nu kryds i din kalender den 20. og/eller den 21. september, så du ikke går glip af chancen for at møde branchens vigtigste forhandlere samlet på ét sted sammen med masser af liv og aktiviteter, som fx wrappingmesterskaber og DM for skilteteknikerelever.\nDet er gratis at deltage – også i seminarerne – du skal blot have bestilt din adgangsbillet på signogprint.dk\nBrandsite Claus Tvangsø JanneHøgshøj Jesper Clement Lars Sjold Iversen OCC Print & Pack Sign\t2017-05-03\nForrige: Er Ricoh C5200S en Jack-of-all-Trades?\nNæste: Canons Oce Colorado trækker opmærksomhed på Fespa


Bliv medlem af PEFC Danmark - PEFC Danmark\nOrganisationer, virksomheder og andre interessenter med interesser knyttet til driften af de danske skove, kan blive ordinære medlemmer af PEFC Danmark - men hvorfor blive medlem af PEFC Danmark?\nSom medlem af PEFC Danmark får du:\nDer sendes en skriftlig ansøgning om medlemskab til PEFC Danmark.\nPEFC Danmarks bestyrelse godkender herefter medlemskabet og tager stilling til om virksomheden/organisationen opfylder kravene for at kunne blive ordinært medlem eller der kun kan tildeles observatørstatus.\nFor ordinære medlemmer besluttes gruppetilhørsforhold i bestyrelsen i samarbejde med ansøgeren.\nOffentlige myndigheder kan ikke optages som medlemmer, men kan få observatørstatus.


Stigende aktiehandel hos kunder i Spar Nord - NordsøPosten.dk\nStigende aktiehandel hos kunder i Spar Nord\n– Man siger jo, at 20´erne er det bedste tidspunkt at starte med at investere, og jeg er stadigvæk lidt i 20´erne, så jeg tænkte: nu er det nu!\n– Den væsentligste interesse skyldes jo, at der har stået rigtig mange kontanter på folks indlånskonti. Alene i den danske banksektor står der 1000 milliarder til nul i rente eller til negative renter, og det er klart, at en del af de penge bliver flyttet ud i mere risikofyldte ting, forklarer Peter Møller, direktør i Aktieafdelingen i Spar Nord.\nSangerinden Mai Skytte. Foto: TV2 Nord.\n– Jeg er selvstændig freelance musiker, og der er ikke lige en stor, fed pension, der står og venter på mig, når jeg engang skal ud af arbejdsmarkedet, så derfor tænkte jeg, at nu bliver jeg nødt til selv at gøre noget.\n– Efterfølgende har vi set en meget kraftig stigning på 66-67 % fra bunden i marts måned og så til i dag, så hvis man har været dygtig her, har man kunne tjene rigtig mange penge, forklarer Peter Møller.\n– Aktierne har det med at udvikle sig i takt med den økonomiske udvikling. Så kan der være perioder, hvor vi er lidt foran kurven og perioder, hvor vi er lidt bag ud. Men grundlæggende så følger aktierne den økonomiske udvikling, og hvis der er vækst i samfundet, som der har været de sidste mange år, ja men så vil aktierne også blive ved med at arte sig, forklarer Peter Rønfeldt, der er partner i uvildige.dk.\nTags: Aktierspar nord


Gendannelse af Toshiba Satellite\nHjemYodot Harddisk Gendannelse Computer Data GendanToshiba Satellite Gendannelse\nGendan Toshiba Satellite\nToshiba satellite er den linje af bærbare computere, der er udviklet og markedsført ensom af Toshiba. Disse operativsystemer er forudinstalleret af den nyeste version af Windows OS, og dermed gør det muligt for brugeren at udføre de opgaver meget hurtigere end forventet. Lastning, losning og visning af filerne kan gøres med hensyn til alle de programmer, der allerede er installeret i dette værktøj. Alt er fint, når alt arbejdet går godt uden afbrydelser, men alle af pludselige din bærbare harddisk går ned tager væk alle de oplysninger, der er gemt i den.\nTro mig det er ikke det værst tænkelige situation, som du har stået over for. De data, der blev gemt på, at harddisken kan bringes tilbage ved at bruge denne fremragende drev genoprette værktøj kaldet som Yodot Harddisk Genopretning. Fyldt med alle de avancerede funktioner, dette program giver dig mulighed for at gendannelse af Toshiba Satellite Laptop i mindst tidsrum.\nFå et kig på nogle af de scenarier, der forårsager tab af værdifulde oplysninger fra din Toshiba Satellite bærbare harddisk som anført nedenfor:\nUtilsigtet sletning af data: Den mest almindelige fejl er, at brugeren har en tendens til et uheld slette filerne fra systemet forårsager tab af værdifuld information.\nDrive Fejl: Forkert lukning af systemet vil føre til drevfejl medføre tab af alle filer og andre vigtige oplysninger, der var blevet gemt i det.\nPartitionering Fejl: Fejl opstået under processen opdelingen ved at bruge tredjeparts hjælpeprogrammer kan føre til tab af information, der var gemt i den respektive partition af Toshiba Satellite harddisk.\nSå når du får at vide alle de situationer, hvor tab af data finder sted, det næste, at vi er nødt til at få viden om mulige måder at få data tilbage. En måde er ved at vælge en brugervenlig yool lignende Yodot Gendannelse af Harddisk software.\nTaget fra sit navn denne ansøgning redder alle oplysninger fra den givne harddisk, der har gennemgået alvorlige datatab scenarier. Det første, du skal vide om dette værktøj er, at denne software er blevet udviklet af de tjenester højt kvalificerede software fagfolk. Du kan faktisk bruge den simple grafiske brugergrænseflade installeret for nemt at følge de skridt til Toshiba Satellite Gendannelse. Ved hjælp af dette program, kan brugeren oprette disketter af harddiskene, der har dårlige sektorer og derefter udtrække data fra disse diskbilleder. Alt i alt dette program kan genvinde flere typer af filer fra forskellige laptop samt desktop harddiske, USB-drev, hukommelseskort og andre lagringsmedier på Windows-operativsystemet.\nArbejde af Yodot Hård drev Inddrivelse ansøgning\nBemærk: Installere programmet på et andet system, hvorfra datatab ikke har fundet sted, og derefter tilslutte din harddisk, som har mistet filerne som følge af forskellige årsager.\nDownloade værktøjet fra webstedet og installere det på din Toshiba Satellite Laptop\nDobbeltklik på genvejsikonet, der er til stede på skrivebordet, starter dette opsving værktøj\nNår denne ansøgning er blevet lanceret, vil du blive budt velkommen med skærm, der indeholder disse indstillinger “Partition Recovery” og “Formatted/Reformatted Recovery”\nVælg en af de to muligheder, afhængig af den proces, som har resulteret i tab af data fra harddisken\nKlik på toshiba satellite Laptop harddisk, hvorfra filer er gået tabt, og gå videre til næste skærm\nScanning af filer finder sted, og de reddede data kan ses i forskellige formater som brugeren ønsker\nHer den bedste løsning, der er leveret af software er, at du kan se de filer, før du gemmer dem, som dette kan du få at vide, hvilke nøjagtige fil skal gemmes\nFå muligheder, der skal tages hånd om, som foreslået af eksperterne\nOpretholde en sikkerhedskopi af alle de data, du gemmer i et separat drev\nNår du støder på et tab af data scenario, stoppe med at bruge drevet indtil retableringen er blevet gjort\nAltid holde en opgraderet og en opdateret version af antivirus program installeret på dit system


Ugeavisen.dk - Forside - Lokal - Haderslev - Haderslev mister en skobutik\nDu er her: Forside - Haderslev - Haderslev mister en skobutik\nEfter ni år med adresse i Bispegade er det den 22. august slut med Deichmann i Haderslev. Foto: Stine Hygum\n04. juli 2017 kl. 14:03\nDeichmann i Bispegade lukker tirsdag den 22. august.\nHADERSLEV: Tirsdag den 22. august bliver sidste chance for at købe sko i Deichmann i Bispegade. I ni år har Deichmann haft til huse i lokalerne, men nu er det altså ved at være slut.\n- Beliggenheden har, blandt andet på grund af butikkens planløsning, vist sig ikke at være optimal. Det betyder meget for os at drive en forretning, hvor kunder og medarbejdere føler sig godt tilpas med gode forudsætninger for en afslappet shoppeoplevelse og en god daglig arbejdsplads. Desværre er det i forhandlinger med udlejer ikke lykkedes os at tilpasse lejekontrakten til de ønskede vilkår, som driften kræver. For at drive en sund forretning gennemgår vi regelmæssigt vores lokationer og optimerer, hvor det er nødvendigt, siger Tina Cartey, der er Marketing & PR Manager hos Deichmann.\nIngen af medarbejderne i butikken kommer umiddelbart til at stå uden arbejde efter den 22. august.\n- De er blevet tilbudt stillinger i nærliggende Deichmann butikker, fortæller Tina Cartey, der beklager, at Deichmann lukker i byen.\n- Vi har haft ni gode år i Haderslev, hvor lokalbefolkningen har taget rigtig godt imod vores koncept og personale. Det er derfor med stor beklagelse, at vi nu må lukke butikken. Vi glæder os dog til fremover at byde vores kunder fra Haderslev velkommen i vores nærmeste butik i Kolding Storcenter, siger Tina Cartey.\nDeichmann har ikke planlagt at lukke andre butikker. De har lige åbnet en ny butik på Nørrebro og åbner til september en butik i Køge.


Robins depot: August 2008\nBakterier er de sande herskere på denne Jord. De burde lovprises og tilbedes af alt levende. De giver os vores daglige brød og leder os i den rette fristelse. De bor i himlen og i helvede, laver dødt stof om til levende materie, og giver os den helt rigtige tarmflora.\nBakterier har levet på Jorden, siden havet rejste sig for at dulme vulkanernes buldren. Det skete for mere end tre milliarder år siden. Til sammenligning er det kun 600 millioner år siden, at de første flercellede organismer opstod på basis af bakterien, og som en lillebitte anekdote til denne lille anekdote, har mennesket og andre, såkaldt bevidste, primater kun levet i godt 60 millioner år. Et geologisk sekund med andre ord. Ganske ubetydeligt.\nDer er ingen tvivl. Bakterierne er den altdominerende livsform i verden. De kan bo i mudder, i vand, i syre og i radioaktivt affald. De kan overleve uden ilt og uden lys flere kilometer under jordoverfladen. De spiser hvad som helst. Den berømte Thiobacillus concretivorus (blandt venner også kaldt Den Store Betonædende Svovlstav) ernærer sig af hydrogensulfid, mens dens altspisende storebror, Thiobacillus ferro-oxidant, foretrækker en suppe af jern, kobber, tin og uran.\nDisse olympiske superbakterier kan tåle infernalske temperaturer og tryk, hvilket deres navne da også udtrykker: Bacillus infernus, Thermoproteus tenax og Pyroducitum occultum. Permafrost er ingen sag, og heller ikke syre: Acidithiobacillus ferrooxidans lever ved pH 2, og Ferroplasma acidarmanus ved pH 0. Deinococcus radiodurans foretrækker dog kølevandet i kernekraftværker.\nMen der findes også himmelske bakterier, som lever i skyerne. Pseudomonas syringae bestemmer, om den underkølede vanddamp i skyerne skal blive til regn eller ej. Selv langt højere oppe i stratosfæren - ja selv i mesosfæren - har man fundet bakterielle engle, som svæver i beskyttende lyksalighed over alt levende på Jorden.\nDer er omtrent 40 millioner bakterier i et enkelt gram muldjord, og en million i en milliliter ferskvand. Det giver rundt regnet fem kvintillioner (5x10^30) bakterier og svarer til langt over halvdelen af den samlede biomasse på jordkloden. Selv i menneskekroppen findes der ti gange så mange bakterier som andre celler. De fleste af dem er på huden og i fordøjelsessystemet. Men også i hjernen og i knoglerne kan man finde dem, og desuden indeholder alle kroppens celler såkaldte mitokondrier, som forsyner os med energi, og som ifølge den endosymbiotiske teori af russeren Konstantin Mereschkowski i sig selv oprindeligt var bakterier.\nVi er til for Bakteriernes skyld. Vi lever på Deres nåde og står i Deres tjeneste. Måske er De ikke 'bevidste' som vi er det, men De har en intentionalitet og frihed. Og Deres frihed er grænseløs. De kan gøre, hvad De vil. De bestemmer, hvilken kødelig beholder De vil bruge til at komme rundt på kloden, og selv når uhyggelige marsmænd som i H.G. Wells sciencefiction-klassiker Klodernes Kamp vil overtage magten fra os, er det vores bakterier, der får det sidste ord at skulle have sagt. Man får næsten lyst til at udbryde: Bakterie vor, du som er overalt. Dit er riget og magten og æren i evighed, jamen.\nPosted by Unknown at 22:24 0 comments\nLæs artiklen på Informations hjemmeside\nJeg har fået analyseret mine gener. Et lille skrab i mundvigen var nok. Jeg sendte prøven til Island, og efter to uger kunne jeg logge ind på en hjemmeside og læse om mit dna, min herkomst, mit udseende og mine genetiske mutationer. Et download af en 30MB fil med nummerplade-lignende kodestumper, kaldet SNP's, oplister en million af mine dna-variationer. De viser, hvad der gør mig genetisk unik, og fortæller, hvor jeg har arvet hvad fra mine forældre, og hvordan mit dna adskiller sig fra andre menneskers dna.\nDet er som at blive skræmt og beroliget på samme tid. Men mest af alt er jeg fascineret. Muligheden for at tjekke mine gener online og følge med i de nyeste forskningsresultater, der forbinder sygdomme med SNP's, er nærmest afhængighedsskabende (er det mon genetisk?). Om jeg drikker mælk, ryger eller har ondt i fingrene - straks skal jeg tjekke, hvad mine SNP's siger: Og se der: Ja, jeg har den mutation, der gør, at jeg kan nedbryde lactose og dermed fordøje mælk. Og nej, jeg har ikke nogen særlig tendens til at blive nikotinafhængig, og jeg har endda en formindsket risiko for lungekræft. Og ja, den ledegigt, som plagede min mormor så meget, da hun blev gammel, får jeg måske også.\nDet er ikke så lidt, jeg får at vide om mig selv. Det viser sig, at min risiko for at få kræft, astma eller sclerose er mindre end i almindelighed, men til gengæld skal jeg nok forberede mig på muligheden for at få gammelmands-sukkersyge (rs7903146 - TT), alzheimer (rs4420638 - AG) eller blive blind (rs1329428 - GG), hvis jeg altså ikke dør af en blodprop i hjertet forinden (rs10116277 - TT).\nJeg kan også se, at min SNP nummer rs7495174 har bogstaverne AA, og at min SNP nummer rs12913832 har GG. Langt de fleste mennesker med den kombination har, lige som mig, blå øjne. Jeg kan også sammenligne mit dna med andre menneskers dna. Med bantu-folket, med beduinere og mayaer. Mest tilfælles har jeg dog med franskmænd og skotter.\nI slipstrømmen på det internationale Humane Genom Projekt, som kort efter årtusindeskiftet fik kortlagt det menneskelige dna, ser vi nu begyndelsen til en ny disciplin og livsstil: Personaliseret medicin hedder den tørt, og tilbyder en fuldt ud individualiseret diagnose, baseret på det enkelte menneskes dna, hvilket måske, engang i fremtiden, vil kunne føre til skræddersyede behandlinger mod syg- og dårligdomme, der præcis passer til vores egne celler og gener.\nMen det er kun toppen af isbjerget. Glasuren på iskagen, om man vil. For de sociale forandringer vil blive langt større end de rent medicinske. I disse dage arbejder tusinder og atter tusinder af forskere på at opbygge kæmpe databaser for at sammenligne populationerne. Det kaldes genetiske associationsstudier (Genome Wide Associations Studies, GWAS) og har ikke kun en betydning for at forudsige sygdomme. Dataene fortæller også om vores hang til misbrug, vores fysik, psykologi og emotioner.\nTilgangen til personlige dna-profiler vil nemlig ikke kun redde mange menneskeliv. De vil kunne bruges af forsikringsselskaber, af pensionskasser og reklamevirksomheder. De bruges allerede i segmentanalyser, til etnisk og demografisk tagging, i krig og sport, til doping og dating. Og de bliver oftere og oftere brugt i det endelige partnervalg. Og de vil ikke mindst skabe et større pres i retning af både den positive og den negative eugenik, det vil sige i udvælgelsen af børn på baggrund af bestemte egenskaber, som forældrene vil have eller ikke vil have.\nAllerede nu medsender universitetsansøgere i USA en dna-test for at 'bevise,' at de er 17 procent indianere og dermed har ret til et stipendium, til sygesikring og casinopenge. Dna-tests begynder altså at indgå som element i ansøgninger og i bevillinger, måske endda til jobsamtaler og lønforhandlinger, til afgørelser om indfødsret og opholdstilladelser, i voldsstatistikker og i strafudmålinger. De googles og rankes, sammenlignes, bedømmes og matches, og vil givetvis også stjæles, forfalskes og sælges som falske identiteter på det sorte marked.\nEr alt dette godt, eller er det skidt? En optimistisk antagelse er, at så længe stater ikke vender sig imod deres egne borgere og kortslutter den demokratiske kontrol, vil man kunne lovgive om brug og misbrug. Det sker jo også i dag med hensyn til beskyttelse af mindretal, i diskriminationslovgivninger og i lovgivningen om beskyttelsen af privatsfæren. Man vil blot skulle justere grænsedragningen.\nMen vi har også lært, hvor skrøbelige demokratier og deres institutioner kan være. Det er stadig sådan, at de fleste politikere på denne klode prioriterer beskyttelsen af nationalstaten frem for menneskerettighederne, og hvis det kommer til spørgsmålet om, hvorvidt den igangværende dna-revolution vil resultere i en større tolerance over for forskelle imellem mennesker, eller om det vil resultere i større bigotteri og intolerance, er svaret endnu uafgjort.\nNetop nu er lande som USA og Tyskland i gang med at opdatere deres lovgivning. I USA har Senatet vedtaget loven om Genetic Information Nondiscrimination Act (GINA), der forhindrer forsikringsselskaber og arbejdspladser i at diskriminere ansatte på baggrund af en viden om deres genetiske prædispositioner eller familiære sygdomshistorier. I Californien har man for to måneder siden forbudt virksomheder at tilbyde genetiske tests via nettet. Som begrundelse gav en talsperson for staten Californien, Lea Brooks, til Associated Press, at "der er frygt for, at laboratorierne ikke har de fornødne certifikater, at der ikke er nogen vejledning fra læger - eller begge dele. Det skal vi nu i gang med at undersøge".\nKari Steffansson, som leder det islandske firma deCODE genetics, der har analyseret mine gener, hilste beslutningen velkommen: "Firmaer skal afkræves en meget høj videnskabelig standard, når de hævder, at der er en sammenhæng mellem en sygdomsrisiko og en genetisk sekvens," sagde han til The Guardian. "Dette er ikke trivielt og skal reguleres."\nI Tyskland er en lovgivning, der ligner USA's, på vej. Mens man i Danmark indtil videre nøjes med den gældende lovgivning om anvendelse og adgang til det centrale personregister (CPR), der indeholder information om alder, køn, adresse, fødselsdato, statsborgerskab, kirke, osv..\nDatasammenføring mellem registre er forbudt; sundhedsmyndigheder er forpligtede til at overholde fortrolighed, arbejdsgivere må kun forespørge ansatte om specifikke forhold, og forsikringsselskaber må ikke bede om genetiske testresultater, før en forsikring oprettes.\nDe fleste mennesker har nok oplevet en dødsangst på vej til lægen, en knugende følelse i maven når lægen skal til at læse resultatet fra en blodprøve. Men her på hjemmesiden, med næsten hele mit genetiske materiale foran mig, er angsten ikke tilstede. Det er som om, jeg står alt for højt oppe over jorden, til at højdeskrækken kan tage fat. Der synes ikke at være nogen umiddelbar forbindelse imellem, hvad synet ser, og hvad kroppen føler, mellem årsag og virkning, mellem bogstaverne på skærmen og deres betydning i mit liv.\nNu må man indrømme, at der også er god grund til ikke at blive alt for bange. Endnu. Videnskaben er slet ikke så nået langt, at den kan forstå alt, hvad vores gener skriver. Desuden er generne i sig selv ikke hele historien om os som personer. Der er mange andre faktorer, som spiller ind i kroppens funktion - opvækst, ernæring og livsførelse. Og i øvrigt ændrer en bestemt mutation i vores dna som regel kun sandsynligheden for at få en sygdom med ganske få procent - slet ikke nok til at få dødsangst. Ja, måske tværtimod: netop nok til at forebygge sygdommen og leve sundere.\nMin hang til at ryge er ikke udpræget stor. Jeg tager en cigar eller en cigarillo i ny og næ, uden at inhalere. Og se, hvad generne siger: I et deCODE genetics studie viser det sig, at mennesker som mig med CC i stedet for CT i SNP rs1051730 har en 15 procent mindre sandsynlighed for at blive nikotinafhængige og blive stærke rygere. Og T'et øger ikke kun nikotinafhængigheden. Det øger også risikoen for lungekræft med 30 procent. Hvis man har to T'er, øges risikoen med hele 80 procent.\nInformationer som disse - at man har mindre risiko for nikotinafhængighed og lungekræft - kan være en stor faldgruppe. For de kan give en falsk sikkerhed, der gør, at man tager en ekstra smøg og måske endda mister ønsket om at stoppe med at ryge. Sagen er, at selv om rs1051730 mindsker ens risiko, så kan der være 20 ukendte SNP's i dna'et, som øger risikoen for lungekræft med langt mere, end hvad rs1051730 mindsker.\n"Hvis folk kender grænserne for, hvad en genetisk test kan og ikke kan, og tager det hele med et gran salt, så er det fint," sagde præsidenten for USA's nationale råd for genetiske rådgivere, NSGC, Angela Trepanier, til New York Times. "Men man må være meget forsigtig omkring, hvad man ved - og ikke ved."\nAssociationsstudier er altså stadig kronisk mangelfulde. De har indtil videre en langt mindre forudsigelseskraft end ens familiehistorie. En mosters sygehistorie fortæller derfor ofte en del mere om ens risici for almindelige sygdomme end de eksisterende genetiske tests.\nDet er endnu uklart, om adgangen til de nye informationer på lang sigt vil nytte. Til gengæld kan de sociale forandringer blive rigtig store, når folk for alvor lærer at bruge den nye viden til egen fordel. Til at få et bedre udbytte af doping, der ikke er til at spore, til at vælge eller fravælge bestemte børn, eller til at argumentere for skyld eller uskyld i retssager (det klassiske argument om at "det er ikke min, men mine geners skyld").\nI en artikel fra Washington Post skriver lederen af det amerikanske Center for Genetics and Society, Richard Hayes, at en fri og statslig ureguleret manipulation af egne og egne børns genetiske sammensætning vil forstørre den sociale ulighed og skabe en langt mere fundamental form for diskrimination.\n"I yderste konsekvens," siger Hayes, "vil det helt underminere civilsamfundet og skabe nye typer af menneskegrupper, der ikke længere vil dele fællesskabets fremtid."\nVi vil forgrenes i fagre nye racer, hvor visse grupper af mennesker har designet sig selv så langt væk fra resten, at de må betragtes som aliens. Men måske lever vi allerede i denne tilstand. Den stadig større konkurrence i de vestlige lande tvinger os alle til at være så smarte, så sunde og så specielle, at vi skal overstimuleres, lige så snart moderkagen er skåret af. Man kunne med rette spørge: hvorfor ikke begynde lidt tidligere? Det vil sige i den prænatale selektion?\nI realiteten lever vi i en global kultur, hvor hovedparten af menneskene er hinanden fremmede. Så hvorfor ikke fortsætte udviklingen og skabe en multikultur, hvor designer-mennesker og genetiske minoriteter har lovens ord for at være anderledes, dvs. sig selv, med alt hvad det indebærer af forplantningsvanskeligheder mennesker imellem? Farerne er åbenlyse: Vi vil skulle acceptere, at sociale normer kun gælder for nogle af os. At andre har ret til at gifte sig med deres kat, få børn med deres grise og behandle hinanden på en måde, vi nogle gange synes er umenneskeligt.\nNår det personlige bliver for personligt, vil universalisme og menneskeret som civilisatorisk ideal blive udfordret. Fælles og lige rettigheder vil risikere at blive afløst af kulturklaner med ulige skikke, ulige forudsætninger, ulig ret og ulige muligheder.\nMen man kunne også forestille sig et omvendt scenarie: At vi lærer at kende bedre forskel på forskellighed og ulighed, på identitet og norm. En afklaring af, hvad der er personlig ret og sociale krav, kunne desuden have den fordel, at vi begynder at tænke på en udvidelse af menneskeretten, så den for alvor bliver universel og inkluderer alle tænkelige varianter af mennesker og deres slægtninge.\nMine SNP's fortæller desværre ikke noget om, hvorvidt denne form for naiv idealisme er arvelig, men man kan da altid håbe.\nFakta: Den personlige nummerplade\nSNP (udtales 'snip') står for 'single nucleotide polymorphism' og er defineret som en variant af en dna-sekvens, der opstår, når der i den samme position af dna'et findes flere varianter af et nukleotid (også kaldet en base, dvs. enten A, G, C eller T).\nVarianter. Man har for eksempel fundet ud af, at mennesker med varianterne (i genetisk sammenhæng kaldet 'allelerne') GG i stedet for AA i SNP rs4420638 har en 15 gange større risiko for at udvikle Alzheimer.\nKombinationen af AA i rs7495174 og GG i SNP-nummer rs12913832 resulterer i langt de fleste tilfælde i blå øjne. Og hvis man er ejer af allelerne CT i rs17822931 har man vådt ørevoks.\nLigheder De fleste nukleotider i genomet er identiske hos alle mennesker, og man siger, at en variation kun kan gælde som en SNP, når mindst en procent af befolkningen har den. SNPs giver derfor et godt billede af, hvordan vi mennesker adskiller os fra hinanden.\nKortlægning De to mest kendte firmaer som tilbyder genetiske tests over nettet er decodeme.com og 23andme.com. Testen koster ca. 1.000 dollar og analyserer cirka en million SNP's.\nLabels: 2008, Decodeme, information, John Ioannidis\nJeg kan huske for nogle år tilbage at have læst en artikel om de finske skove, der selv kunne få det til at regne. En skovforsker eller meteorolog havde målt, at træerne i synkrone udladninger kunne frigive mikroskopiske partikler, der drev op i troposfæren og fik den overmættede vanddamp i skyerne til at krystallisere sig og falde ned som regn. Jeg kan ikke huske referencen, men pointen var, at man ikke vidste, hvad partiklerne bestod af, fordi de var så små, at ingen måleapparater kunne opfange dem i en tilpas stor mængde.\nEn opringning til DMI hjalp ikke noget. Forskningschef Leif Laursen kunne kun henvise til den gode gamle James Lovelock, der med sin teori om Gaia fik stor indflydelse på den økologiske tænkning. Lovelocks tese er i korte træk, at hele Jordens biosfære, dens livsformer og fysiske komponenter, er koblet i et netværk af afhængigheder, der som helhed selv formår at opretholde en ligevægt - en 'homeostase'. I populær formulering anskuer Lovelock altså Jorden som én stor organisme. Med al respekt for Lovelock var jeg dog på udkig efter en mere konkret mekanisme. Findes der noget som man kunne kalde naturens egen evne til vejrmodifikation?\nPressechef Niels Hansen fra DMI kunne henvise til en artikel af Rick Raddatz fra University of Manitoba i Canada. Raddatz havde undersøgt landbrugets indflydelse på klima og vejr på den canadiske prærie og konkluderet, at introduktionen af landbrug på prærien har ændret hyppigheden og intensiteten af den regionale vand- og temperaturcirkulation, og at landbruget dermed også må have haft en indflydelse på det globale klima.\nLettere utilfreds med en så vag og generel konklusion, søgte jeg videre på Google. En reference til 'bioprecipitation' i en Wikipedia-artikel om 'cloud seeding', sendte mig på sporet af en 25 år gammel teori af David Sands fra Montana State University. Ifølge Sands findes der bakterier, som båret af vinden kan katalysere dannelsen af regn i skyerne.\nDet var måske et godt spor. Som en uventet bonus til denne reference, viste det sig, at amerikanske forskere fra Louisiana State University for nylig har udgivet en artikel i Science, hvor de påstod, at den mest effektive form for isnukleation foregår via bakterien Pseudomonas syringae, der sidder på planteblade, men så bæres op i skyerne af vinden, hvor iskrystaller dannes omkring dem, og så falder ned igen sammen med regnen. Det specielle ved bakterien er, at den kan skabe regn ved langt højere temperaturer end sølviodid og andre mikroskopiske partikler.\nDet er en oplagt og samtidig smuk tanke: Jordens organismer\nhar haft milliarder af år til at tilpasse sig det fælles økosystem, der hedder vejret. Men samtidig har de selv ændret på deres omverden ved at danne biologiske nicher, nye fødekæder og en ny dynamik, der ændrer på cirkulationen af vand, af materien og energien på vor klode. Så hvorfor skulle de ikke kunne finde ud af at lave en lille regndans, der faktisk virker.\nLabels: 2008, ingeniøren, James Hansen, James Lovelock, meta science\nVejret er noget, vi bestemmer. Sådan lyder det fra flere og flere lande og firmaer, der investerer stort i teknologi, som skal ændre på vejret.\nI disse dage står tusinder af kinesere klar i Beijings forstæder og sigter mod himlen med antiluftskytskanoner og bazooka-lignende panserværnsraketter. Deres mission er at holde de Olympiske Lege fri for regn, og de har placeret sig strategisk på bakker rundt om hovedstaden, hvorfra de holder skarpt udkig efter omflakkende regnskyer med retning mod centrum.\nIdeen med den utraditionelle regndans om den kinesiske hovedstad er at pode skyerne med sølviodid og andre mikroskopiske partikler, så vanddampen kan kondensere hurtigere og regne af, inden den når det olympiske stadion. Aviser verden over har været fulde af historien, og Kinas officielle presserapporter har da også stolt annonceret, at det skam er alvorligt ment.\nI løbet af 1995-2003 har Kina brugt 266 millioner dollars på regnmagerteknologier i 23 provinser, og har nu ansat over 35.000 mennesker i felten. De videnskabelige resultater er mangelfulde. De fleste meteorologer med forstand på emnet mener, at man maksimalt kan manipulere med ti procent af nedbøren ved hjælp af skypodning. Og i en rapport fra 2003 skriver det amerikanske National Academy of Sciences at der »på trods af 30 års eksperimenter stadig ikke findes nogen overbevisende bevisførelse for, at vejrmodifikation faktisk virker.«\nMen det er kineserne ligeglade med. Og det er mange andre lande og private firmaer også.\nMindst 37 lande og lige så mange virksomheder arbejder i dag med vejrmodifikation og det, man kalder kunstig isnukleation, dvs. frysning (krystallisering) af underkølet vanddamp. Primært bruges tungtopløseligt sølviodid, der ligner iskrystaller, og dermed virker som en slags katalysatorer for deres dannelse. Man har også forsøgt sig med tøris og propan, der kan nedkøle vanddampen så meget, at det fremprovokerer en spontan krystallisering – noget som normalt først sker ved temperaturer under -40 grader celsius. Under G8-mødet 17. juni i år prøvede det russiske flyvevåben endda at bruge cement. En af sækkene blev ikke pulveriseret ordentlig, og røg igennem taget på et hus i en forstad.\nIdeen til at pode skyer stammer oprindeligt fra amerikaneren Vincent Schaefer, der i 1946 eksperimenterede med kunstige skyer i en bomuldsfløjlsbelagt dybfryser. Hundredvis af kemikalier blev afprøvet for at stimulere dannelsen af iskrystaller, men ingen af dem ville virke ordentligt.\nEn varm julidag var fryseren ikke kold nok til at generere en sky ud fra hans udånding, og Schaefer hentede noget tøris for at sænke temperaturen. Til sin overraskelse kunne han observere en lille blå dis under den næste udånding, der blev fulgt op af millioner af små glimtende iskrystaller, som dansede i frysekummens lysskær. Schaefer forstod straks, at han havde opdaget en effektiv metode til at pode underkølet vanddamp.\nSchaefers kollega, Bernard Vonnegut, som var bror til forfatteren Kurt Vonnegut, brugte sin kemiske viden til at forudsige, at sølviodid måske også kunne fungere som isnukleator, fordi det tungtopløselige sølviodid har en struktur og gitterkonstant, der ligger tæt på, hvad man finder i iskrystaller. Og rigtig nok viste sølviodid sig at være særdeles effektiv til at ændre de fysiske egenskaber i underkølede skyer.\nKnapt et halvt år efter blev det første fly med tøris om bord sendt op i nærheden af Mt. Greylock i det østlige Massachusetts, og øjenvidner kunne bekræfte, at det kort tid efter begyndte at sne.\nI dag prøver meteorologer ikke bare at skabe nedbør i tørre egne, men også at fjerne tåge over landingsbaner, forebygge lyn og torden med laserstråler, og lede orkaner bort fra land. Resultaterne er deltvist opmuntrende, men det er svært videnskabeligt at ‘bevise’ at det faktisk virker. Årsagen er, at de naturlige variationer i vejret som regel er mange gange større end effekten af modifikationerne.\nSom pressechef Niels Hansen fra DMI udtrykker der, er det »ikke muligt at lave kontrolforsøg med vejret, fordi enhver vejrsituation jo er unik«. At komme med en definitiv konklusion på, om vejrmodifikation virker, og under hvilke omstændigheder, kræver en enorm mængde eksperimenter over en meget længere periode end blot nogle få år.\nMen ifølge meteorologer fra Fujian- provinsen i Kina har man i et randomiseret storskala-eksperiment på et areal af to gange 14.000 kvadratkilometer i perioden mellem 1975 og 1986 kunnet observere en 20 procents stigning i nedbør i de områder, hvor der blev lavet skypodning i forhold til de områder, der blev brugt som kontrol.\nOgså i Australien og Sydafrika har man haft positive resultater. Podning af storme med mikroskopiske saltpartikler har i Sydafrika i perioden mellem 1991 og 1997 resulteret i en signifikant større mængde nedbør end ved storme, som ikke blev podet. Og det australske meteorologiske institut har i 2006 genoptaget eksperimenter med podning af skyer for at modvirke den fortsatte tørke i den sydøstlige del af Queensland. I Brasilien har forskere kombineret en teknik til at pode regnskyer fra flyvemaskiner med simpelt drikkevand i forskellige dråbestørrelser med meget nøjagtige radaroplysninger om skyerner – deres position, højde, volumen, retning og vandindhold.\n»Ud af 236 flyvninger har vi frembragt regn i 188 tilfælde. Nogle gange var det i blot én flyvning muligt at producere 3-6 regnfald i forskellige skyer,« forklarer Takeshi Imai fra Instituto Tecnológico de Aeronáutica i Brasilien.\nSom hovedregel findes der to metoder til at pode skyer. I meget kolde skyer langt oppe på himlen er vanddampen koldere end frysepunktet. Men den fryser ikke af sig selv. For at det underkølede vand kan kondenseres til iskrystaller, må der være nogle partikler til stede som kan fungere som nukleatorer. Det kan være støv, pollen eller andre aerosoler. Det er her, sølviodid som regel bruges.\nPå varme skyer, der hænger længere nede på himlen, anvender man den såkaldte hygroskopiske podning. Ideen er at lave større dråber, enten ved hjælp af en kondensering af vanddampen omkring større partikler som f.eks. natrium- og kaliumklorid, eller ved at samle skyens små dråber sammen, så de bliver til større dråber og falder ned. Mængden af vanddamp og størrelsen af vanddråberne er afgørende for podningseffekten.\nDe bedste skyer at skyde efter er orografiske skyer som dannes, når vinden skubber luftmasserne op ad en bjergside. I det højere luftlag kan skyen ikke holde på så meget fugtighed, fordi der er koldere, og det er derfor forholdsvist nemt at punktere dem med små partikler.\nLuftforurening virker modsat\nDesværre ved man stadigvæk alt for lidt om, hvordan dynamikken mellem vand, vind, skyer, partikler og temperaturer i de forskellige luftlag er skruet sammen, og hvilke feedback- mekanismer der gør sig gældende.For eksempel mener Zhanginq Li fra Universitetet i Maryland i College Park, USA, at aerosoler kan virke som nukleator i kolde skyer, men at de også kan reducere regnmængden i varme skyer ved at skabe mange små dråber frem for færre store dråber. Til fagbladet Nature siger han: »Dette kan være det manglende led i puslespillet om skypodning. Under visse omstændigheder kan vi få den præcist modsatte effekt end den planlagte«.\nI en ny undersøgelse fra Israel tog meteorolog Zev Levin fra Tel Aviv Universitet menneskeskabte aerosoler med i sine beregninger, og viste at skypodning har ingen eller ligefrem en negativ effekt på regnmængden i regioner med stor luftforurening. I betragtning af Kinas omfattende problemer med luftforurening, kan det derfor være hensigtsmæssigt helt at lade være med skypodning, hvis man vil have vand til bøndernes marker. Men det kan også være godt, hvis man ønsker et tørt OL.\nPosted by Unknown at 16:13 0 comments