En kommune har rettet telefonisk henvendelse til Økonomi- og Indenrigsministeriet med følgende spørgsmål: - PDF\nDownload "En kommune har rettet telefonisk henvendelse til Økonomi- og Indenrigsministeriet med følgende spørgsmål:"\n1 Sagsnr Doknr Dato Telefonnotat Baggrund En kommune har rettet telefonisk henvendelse til Økonomi- og Indenrigsministeriet med følgende spørgsmål: 1) Kan et byrådsmedlem få erstatning for dokumenteret tabt arbejdsfortjeneste, når vedkommende fungerer som giftefoged? 2) Kan en udvalgsformand få erstatning for dokumenteret tabt arbejdsfortjeneste for deltagelse i møder, som borgmesteren indkalder formændene for alle de stående udvalg og den samlede direktion til? 3) Er det korrekt at udbetale time- og dagpenge til såvel de byrådsmedlemmer, der modtager det fulde faste vederlag, som de byrådsmedlemmer, der får erstatning for tabt arbejdsfortjeneste, når medlemmerne deltager i f.eks. budgetseminarer, kurser og andre aktiviteter, der er omfattet af 16, stk. 1, litra a e, i den kommunale styrelseslov, og som er af flere dages varighed? Kommunen har for så vidt angår spørgsmål 2 på forespørgsel oplyst, at der er tale om møder, som borgmesteren har indkaldt udvalgsformændene og direktionen til. Der har været tale om møder med et overordnet politisk relevant tema. Der har ikke været tale om udvalgsmøder, der træffes ikke beslutninger på møderne, og møderne har ikke vedrørt dagsordenen til kommende udvalgs- eller kommunalbestyrelsesmøder. Ad 1) Kan et byrådsmedlem få erstatning for dokumenteret tabt arbejdsfortjeneste, når vedkommende efter bemyndigelse fra kommunalbestyrelsens formand forestår borgerlige vielser? Retsgrundlaget Indledningsvis gennemgås relevante retskilder vedrørende den borgerlige vielsesmyndighed. Herefter gennemgås relevante retskilder vedrørende vederlag og erstatning for dokumenteret tabt arbejdsfortjeneste for varetagelsen af kommunale hverv. 13 og 18, i ægteskabsloven 1 er sålydende: 1 Lovbekendtgørelse nr af 12. november 2012, med senere ændringer (Ægteskabsloven)\n2 13 Prøvelse af ægteskabsbetingelserne foretages af kommunalbestyrelsens formand. I kommuner med magistratsstyre eller en styreform med delt administrativ ledelse, jf. 64 og 64 a i lov om kommunernes styrelse, kan kommunalbestyrelsen i kommunens styrelsesvedtægt bestemme, at prøvelsen skal foretages af et magistratsmedlem henholdsvis en udvalgsformand. Stk Adgang til at blive borgerlig viet står åben for alle. Vielsen foretages af de myndigheder, der er nævnt i 13, stk. 1. Stk. 2. Den myndighed, der foretager prøvelsen af ægteskabsbetingelserne, kan bemyndige en eller flere personer til på sit ansvar at foretage vielse. Stk. 3. [ ] Ægteskabslovens 13 og 18 er i sit indhold en videreførelse af den tidligere 17, stk. 1, og 22, stk. 1, 2. pkt. i lov nr. 256 af 4. juni 1969 om ægteskabs indgåelse og opløsning. Denne lov var for så vidt angår kommunalbestyrelsens formands kompetence til at prøve ægteskabsbetingelserne og til at forestå borgerlig vielse en videreførelse fra ægteskabsloven fra i bekendtgørelse om indgåelse af ægteskab 2 er sålydende: 12 Henvendelse om borgerlig vielse sker til kommunen. Vielse foretages af de myndigheder, der er nævnt i 13, stk. 1, i lov om ægteskabs indgåelse og opløsning. Vielsesmyndigheden kan dog skriftligt bemyndige en eller flere personer til på myndighedens ansvar at foretage vielse. Bemyndigelse kan kun meddeles til ansatte i kommunens administration og til medlemmer af kommunalbestyrelsen i kommunen. Om bemyndigelsen til at foretage borgerlige vielser fremgår det bl.a. af vejledning om behandling af ægteskabssager 3 : 1.2. Bemyndigelse hvem kan foretage borgerlige vielser Efter ægteskabsloven er det formanden for kommunalbestyrelsen (borgmesteren), der har vielseskompetencen i kommunen. Borgmesteren kan skriftligt bemyndige ansatte i kommunens administration og medlemmer af kommunalbestyrelsen til på sine vegne at foretage vielser (ægteskabslovens 18 og ægteskabsbekendtgørelsens 12). Bemyndigelse kan gives enten via en stillingsfuldmagt eller ved en konkret bemyndigelse. En stillingsfuldmagt medfører, at den pågældende har en stående bemyndigelse til at foretage vielser. En konkret bemyndigelse kan enten gives som en stående bemyndigelse eller som en ad hoc bemyndigelse til at foretage en enkelt vielse af to bestemte parter. Når en borgmester går af uanset om dette sker i forbindelse med et valg eller før tid bortfalder alle konkrete bemyndigelser. I så fald skal disse bemyndigelser, hvis den nye borgmester ønsker dette, fornyes. En stillingsfuldmagt bortfalder ikke ved et borgmesterskifte. 16, stk. 1 og 5, i lov om kommunernes styrelse 4 er sålydende: 16. Der ydes et fast vederlag til kommunalbestyrelsens medlemmer. Økonomi- og indenrigsministeren fastsætter nærmere regler om vederlaget. Vederlaget omfatter medlemmernes a) deltagelse i møder i kommunalbestyrelsen og dennes udvalg samt underudvalg, 2 Bekendtgørelse nr. 585 af 3. juni 2014 om indgåelse af ægteskab 3 Vejledning nr af 6. april 2014 om behandling af ægteskabssager 4 Lovbekendtgørelse nr. 186 af 19. februar 2014 af lov om kommunernes styrelse 2\n3 b) deltagelse i møder i forbindelse med varetagelse af kommunale hverv, der udføres efter valg af kommunalbestyrelsen, medmindre der på andet grundlag er fastsat bestemmelse om særskilt vederlæggelse, c) deltagelse i kurser m.v., der af kommunalbestyrelsen eller af økonomiudvalget efter bemyndigelse fra kommunalbestyrelsen anses for at have betydning for varetagelsen af de under litra a og b nævnte hverv, d) deltagelse i seminarer, jf. 9 a, e) deltagelse i revisionens forelæggelse af beretninger, jf. 42 c, f) varetagelse af andre nærmere angivne kommunale hverv efter anmodning fra kommunalbestyrelsen eller dennes udvalg og g) udførelse af andre aktiviteter i forbindelse med de under litra a-f nævnte møder m.v. Stk. 5. Et medlem kan vælge at modtage erstatning for dokumenteret tabt arbejdsfortjeneste. I så fald reduceres det faste vederlag. Valget foretages med virkning for et regnskabsår ad gangen. Erstatning ydes for deltagelse i de i stk. 1, litra a-e, nævnte møder m.v. Herudover kan kommunalbestyrelsen beslutte at yde erstatning til et medlem for udførelse af de i stk. 1, litra f, nævnte aktiviteter. Erstatningen kan pr. dag højst udgøre det femdobbelte af det diætbeløb, som af økonomi- og indenrigsministeren er fastsat for møder af ikke over 4 timers varighed, jf. 16 a, stk. 2. Økonomi- og indenrigsministeren fastsætter nærmere regler om ydelse af erstatningen, herunder om reduktion af det faste vederlag. Om de møder mv., som er omfattet af 16, stk. 1, litra b, er bl.a. anført følgende i pkt i vejledning om vederlag, diæter, pension m.v. for varetagelsen af kommunale hverv 5 (herefter vederlagsvejledningen): Hvad omfatter det faste vederlag?»b) deltagelse i møder i forbindelse med varetagelse af kommunale hverv, der udføres efter valg af kommunalbestyrelsen, medmindre der på andet grundlag er fastsat bestemmelse om særskilt vederlæggelse,«litra b vedrører deltagelse i møder i forbindelse med varetagelse af kommunale hverv, der udføres efter valg af kommunalbestyrelsen. Bestemmelsen omfatter ikke hverv, der udføres efter valg af et udvalg eller andre. Betydning af udtrykket»efter valg af kommunalbestyrelsen«indebærer endvidere, at vedkommende reelt skal være udpeget af kommunalbestyrelsen Om de møder mv., som er omfattet af 16, stk. 1, litra f, er bl.a. anført følgende i pkt i vederlagsvejledningen: Hvad omfatter det faste vederlag?»f) varetagelse af andre nærmere angivne kommunale hverv efter anmodning fra kommunalbestyrelsen eller dennes udvalg«litra f vedrører varetagelse af andre kommunale hverv end møder efter anmodning fra kommunalbestyrelsen eller dennes udvalg, herunder særlige udvalg nedsat i henhold til lovens 17, stk. 4. Der er efter forarbejderne til bestemmelsen tale om hverv, hvor mødebetingelsen ikke er opfyldt. Bestemmelsen omfatter f.eks. deltagelse i forhandlinger med andre kommunale, regionale eller statslige myndigheder, studieture, repræsentativt arbejde, besigtigelser og deltagelse i borgermøder, i det omfang udførelsen af hvervet sker efter anmodning fra kommunalbestyrelsen eller dennes udvalg. Såfremt der planlægges f.eks. en studietur eller en besigtigelse for et udvalg som helhed, skal deltagelse heri ske efter anmodning fra kommunalbestyrelsen, for at aktiviteten kan anses for omfattet af litra f. 5 Vejledning nr. 9 af 9. februar\n4 Hvis en aktivitet er omfattet af litra f, kan kommunalbestyrelsen beslutte at yde erstatning for dokumenteret tabt arbejdsfortjeneste til et medlem, såfremt medlemmet har valgt dette, jf. 16, stk. 5, i loven, men kommunalbestyrelsen er ikke som ved de under litra a-e nævnte aktiviteter forpligtet hertil. Af vejledningens pkt fremgår bl.a. følgende: Hvornår ydes erstatning for tabt arbejdsfortjeneste? Hvis et kommunalbestyrelsesmedlem vælger erstatning for tabt arbejdsfortjeneste, har vedkommende ret til erstatning i forbindelse med varetagelsen af de i lovens 16, stk. 1, litra a-e, nævnte hverv. Kommunalbestyrelsen kan endvidere beslutte at yde erstatning for tabt arbejdsfortjeneste i forbindelse med et medlems varetagelse af de i lovens 16, stk. 1, litra f, nævnte hverv. Der er således adgang til at yde erstatning for tabt arbejdsfortjeneste i forbindelse med udførelsen af hverv efter kommunalbestyrelsens eller et udvalgs anmodning, selv om der ikke er tale om et møde. Som eksempel kan nævnes, at et kommunalbestyrelsesmedlem af kommunalbestyrelsen bliver anmodet om at forelægge en sag for en minister eller et folketingsudvalg. Kommunalbestyrelsen kan træffe beslutning herom fra gang til gang. Beslutningen kan imidlertid også træffes mere generelt, forudsat at det er præcist angivet, hvilke hverv der skal kunne begrunde udbetaling af erstatning for tabt arbejdsfortjeneste. Ministeriets vurdering Indenrigsministeriet har i brev af 23. august 1990 til et tilsynsråd udtalt, at borgmesterens udøvelse af vielsesmyndighed ikke er en kommunal funktion og derfor ikke er omfattet af det kommunale tilsyn. De kompetencer, som i ægteskabsloven og i loven om registreret partnerskab er tillagt borgmesteren, er ikke en del af den kommunale forvaltning. Der er tale om statslige øvrighedsforretninger, som borgmesteren varetager ved siden af sine kommunale funktioner. 6 Indenrigs- og Sundhedsministeriet har endvidere ved besvarelse af en telefonisk henvendelse om muligheden for at yde honorar til et kommunalbestyrelsesmedlem, der er udpeget til at foretage vielser af udenlandske statsborgere, den 29. maj 2002 oplyst, at ministeriet ikke har taget stilling til, hvorvidt foreståelsen af borgerlige vielser er et kommunalt hverv. 7 Ministeriet ses ikke efterfølgende at have taget stilling til spørgsmålet. Det følger af kommunestyrelseslovens 16, stk. 5, at et medlem af kommunalbestyrelsen kan vælge at modtage erstatning for dokumenteret tabt arbejdsfortjeneste, og at erstatning ydes for deltagelse i de i 16, stk. 1, litra a-e, nævnte møder m.v. Herudover kan kommunalbestyrelsen beslutte at yde erstatning til et medlem for udførelse af de i 16, stk. 1, litra f, nævnte aktiviteter. For at der kan blive tale om at yde erstatning for dokumenteret tabt arbejdsfortjeneste for at foretage borgerlige vielser, må udøvelsen af den borgerlige vielsesmyndighed kunne rubriceres under kommunestyrelseslovens 16 stk. 1, litra a-f. Der er ikke tale om et møde i kommunalbestyrelsen eller dennes udvalg, jf. litra a, om deltagelse i kurser m.v., jf. litra c, om seminarer, jf. litra d, eller om deltagelse i revisionens forelæggelse af beretninger, jf. litra e. 6 Se også Lov om kommunernes styrelse, Hans B. Thomsen m.fl., 2. udgave, Jurist- og Økonomforbundets Forlag, 2010, s. 402, under kommentaren til Indenrigs- og Sundhedsministeriets telefonreferat af 29. maj\n5 Afgørende for, at der kan ydes erstatning for dokumenteret tabt arbejdsfortjeneste for udøvelsen af den borgerlige vielsesmyndighed, er om hvervet kan rubriceres enten som et møde i forbindelse med varetagelse af kommunale hverv, der udføres efter valg af kommunalbestyrelsen, jf. litra b eller som varetagelse af andre nærmere angivne kommunale hverv efter anmodning fra kommunalbestyrelsen eller dennes udvalg, jf. litra f. Den borgerlige vielsesmyndighed er efter 13, stk. 1, jf. 18, stk. 1, i lov om ægteskabs indgåelse og opløsning kommunalbestyrelsens formand (borgmesteren). Det fremgår af 12 i bekendtgørelse om indgåelse af ægteskab, at vielse foretages af de myndigheder, der er nævnt i 13, stk. 1, i lov om ægteskabs indgåelse og opløsning, men at vielsesmyndigheden dog skriftligt kan bemyndige en eller flere personer til på myndighedens ansvar at foretage vielse. Det fremgår endvidere af vejledningen om behandling af ægteskabssager, at borgmesteren skriftligt kan bemyndige ansatte i kommunens administration og medlemmer af kommunalbestyrelsen til på sine vegne at foretage vielser (ægteskabslovens 18 og ægteskabsbekendtgørelsens 12). Det fremgår endvidere, at når en borgmester går af uanset om dette sker i forbindelse med et valg eller før tid bortfalder alle konkrete bemyndigelser. I så fald skal disse bemyndigelser, hvis den nye borgmester ønsker dette, fornyes. En stillingsfuldmagt bortfalder ikke ved et borgmesterskifte. Borgmesterens udøvelse af vielsesmyndighed er således, som tidligere udtalt af ministeriet, ikke er en kommunal funktion. De kompetencer, som i ægteskabsloven er tillagt borgmesteren, er endvidere ikke en del af den kommunale forvaltning. Der er tale om statslige øvrighedsforretninger, som borgmesteren varetager ved siden af sine kommunale funktioner. Vielsesmyndigheden er således ikke kommunalbestyrelsen, men derimod alene borgmesteren. Kompetencen til at bemyndige medlemmer af kommunalbestyrelsen til at foretage vielser ligger alene hos borgmesteren og bortfalder, når borgmesteren går af, hvorefter den tilfalder den nyvalgte borgmester. Da det ikke er kommunalbestyrelsen, som er vielsesmyndighed, og dermed ikke kommunalbestyrelsen som har kompetence til at bemyndige dens medlemmer til at foretage vielser, kan hvervet som giftefoged ikke udføres efter valg af kommunalbestyrelsen, jf. 16, stk. 1, litra b. Hvervet som giftefoged kan endvidere ikke foretages efter anmodning fra kommunalbestyrelsen eller dennes udvalg, jf. 16, stk. 1, litra f. På den baggrund er et kommunalbestyrelsesmedlems udøvelse af den borgerlige vielsesmyndighed efter bemyndigelse fra kommunalbestyrelsens formand efter ministeriets opfattelse ikke omfattet af kommunestyrelseslovens 16, stk. 1, litra a-f. Der er således ikke hjemmel i kommunestyrelseslovens 16, stk. 5, til at en kommune kan udbetale erstatning for dokumenteret tabt arbejdsfortjeneste til medlemmer af kommunalbestyrelsen, der har valgt at modtage erstatning for dokumenteret tabt arbejdsfortjeneste, og som efter bemyndigelse fra kommunalbestyrelsens formand udøver borgerlig vielsesmyndighed. Økonomi- og Indenrigsministeriet har meddelt kommunen ovenstående. 5\n6 Ad 2) Kan en udvalgsformand, der har valgt at modtage erstatning for dokumenteret tabt arbejdsfortjeneste, modtage erstatning for dokumenteret tabt arbejdsfortjeneste for deltagelse i møder, som borgmesteren indkalder formændene for alle de stående udvalg og den samlede direktion til? Retsgrundlag 16, stk. 1 og 5, i lov om kommunernes styrelse 8 er sålydende: 16. Der ydes et fast vederlag til kommunalbestyrelsens medlemmer. Økonomi- og indenrigsministeren fastsætter nærmere regler om vederlaget. Vederlaget omfatter medlemmernes a) deltagelse i møder i kommunalbestyrelsen og denne udvalg samt underudvalg b) deltagelse i møder i forbindelse med varetagelse af kommunale hverv, der udføres efter valg af kommunalbestyrelsen, medmindre der på andet grundlag er fastsat bestemmelse om særskilt vederlæggelse, c) deltagelse i kurser m.v., der af kommunalbestyrelsen eller af økonomiudvalget efter bemyndigelse fra kommunalbestyrelsen anses for at have betydning for varetagelsen af de under litra a og b nævnte hverv, d) deltagelse i seminarer, jf. 9 a, e) deltagelse i revisionens forelæggelse af beretninger, jf. 42 c, f) varetagelse af andre nærmere angivne kommunale hverv efter anmodning fra kommunalbestyrelsen eller dennes udvalg og g) udførelse af andre aktiviteter i forbindelse med de under litra a-f nævnte møder m.v. Stk. 5. Et medlem kan vælge at modtage erstatning for dokumenteret tabt arbejdsfortjeneste. I så fald reduceres det faste vederlag. Valget foretages med virkning for et regnskabsår ad gangen. Erstatning ydes for deltagelse i de i stk. 1, litra a-e, nævnte møder m.v. Herudover kan kommunalbestyrelsen beslutte at yde erstatning til et medlem for udførelse af de i stk. 1, litra f, nævnte aktiviteter. Erstatningen kan pr. dag højst udgøre det femdobbelte af det diætbeløb, som af økonomi- og indenrigsministeren er fastsat for møder af ikke over 4 timers varighed, jf. 16 a, stk. 2. Økonomi- og indenrigsministeren fastsætter nærmere regler om ydelse af erstatningen, herunder om reduktion af det faste vederlag. Lov nr. 380 af 14. juni 1995 blev vedtaget på baggrund af lovforslag nr. L 167 fremsat 1. februar I de specielle bemærkninger anføres om 16, stk. 1, litra e (nuværende litra f) (Folketingstidende , tillæg A, bind II, side 2085 h.sp.): Litra e vedrører udførelse af andre kommunale hverv end møder, hvor varetagelsen sker efter anmodning fra kommunalbestyrelsen eller dennes udvalg. F.eks. kan der være tale om, at en kommunalbestyrelse eller et udvalg anmoder et medlem om at forelægge en kommunal sag for en statslig myndighed, deltage i forhandlinger med andre kommuner, foretage besigtigelse i en bestemt sag eller deltage i borgermøder m.v. Begrebet møde sigter til den forståelse af møder, som er lagt til grund i 16, stk. 1, litra a (Folketingstidende , tillæg A, bind II, side 2085 v.sp.): Kravet om, at der skal foreligge et møde, indebærer, at samtlige medlemmer af kommunalbestyrelsen, udvalget m.v. skal være indkaldt til det pågældende møde, og medlemmerne af organet skal deltage i en forhandling og træffe beslutning eller i hvert fald have mulighed herfor. Også deltagelse med observatørstatus er omfattet af bestemmelsen. Om de møder m.v., som er omfattet af 16, stk. 1, litra f, er bl.a. anført følgende i pkt i vederlagsvejledningen: 8 Lovbekendtgørelse nr. 186 af 19. februar 2014 af lov om kommunernes styrelse 6\n7 »f) varetagelse af andre nærmere angivne kommunale hverv efter anmodning fra kommunalbestyrelsen eller dennes udvalg«litra f vedrører varetagelse af andre kommunale hverv end møder efter anmodning fra kommunalbestyrelsen eller dennes udvalg, herunder særlige udvalg nedsat i henhold til lovens 17, stk. 4. Der er efter forarbejderne til bestemmelsen tale om hverv, hvor mødebetingelsen ikke er opfyldt. Bestemmelsen omfatter f.eks. deltagelse i forhandlinger med andre kommunale, regionale eller statslige myndigheder, studieture, repræsentativt arbejde, besigtigelser og deltagelse i borgermøder, i det omfang udførelsen af hvervet sker efter anmodning fra kommunalbestyrelsen eller dennes udvalg. Såfremt der planlægges f.eks. en studietur eller en besigtigelse for et udvalg som helhed, skal deltagelse heri ske efter anmodning fra kommunalbestyrelsen, for at aktiviteten kan anses for omfattet af litra f. Hvis en aktivitet er omfattet af litra f, kan kommunalbestyrelsen beslutte at yde erstatning for dokumenteret tabt arbejdsfortjeneste til et medlem, såfremt medlemmet har valgt dette, jf. 16, stk. 5, i loven, men kommunalbestyrelsen er ikke som ved de under litra a-e nævnte aktiviteter forpligtet hertil. I Lov om kommunernes styrelse, Hans B. Thomsen m.fl., 2. udgave, Jurist- og Økonomforbundets Forlag, 2010, side 161 f., under kommentaren til 16, stk. 1, litra g, anføres: Litra g omfatter alle andre aktiviteter forbundet med det kommunale hverv end dem, der er angivet i litra a-f. Under bestemmelsen hører således f.eks. mødeforberedelse samt besigtigelser, tilsynsforretninger, studieture, venskabsbybesøg og deltagelse i repræsentativt arbejde, der ikke finder sted efter anmodning fra kommunalbestyrelsen eller dennes udvalg, jf. litra f. ( ) Amtskommunernes vederlæggelse af amtsrådsmedlemmer var omfattet af bestemmelsen. Af praksis fra dengang kan nævnes, at formøder til møder i en amtskommunes forebyggelsesråd, der blev afholdt mellem rådets formand (et amtsrådsmedlem) og rådets sekretariat, var omfattet af litra g, og der kunne derfor ikke udbetales erstatning for tabt arbejdsfortjeneste efter stk. 5 til amtsrådsmedlemmet. Også formøder til møder i samarbejdsudvalg m.v., der nedsættes efter sygesikringsoverenskomsterne, blev anset for omfattet af litra g. (Skr. af 7. juli 1998). Ministeriets vurdering Kommunen har om møderne oplyst, at der er tale om møder, som borgmesteren har indkaldt udvalgsformændene og direktionen til. Der har været tale om møder med et overordnet politisk relevant tema. Der har ikke været tale om udvalgsmøder, der træffes ikke beslutninger på møderne, og møderne har ikke vedrørt dagsordenen til kommende udvalgs- eller kommunalbestyrelsesmøder. For at en udvalgsformand, der har valgt at modtage erstatning for dokumenteret arbejdsfortjeneste, kan modtage erstatning for dokumenteret tabt arbejdsfortjeneste for deltagelse i de nævnte møder, må disse kunne rubriceres under kommunestyrelseslovens 16 stk. 1, litra a-f. Der er ikke tale om møder i kommunalbestyrelsen eller dennes udvalg, jf. litra a, om deltagelse i møder i forbindelse med varetagelse af kommunale hverv, der udføres efter valg af kommunalbestyrelsen, jf. litra b, om deltagelse i kurser m.v., jf. litra c, om seminarer, jf. litra d, eller om deltagelse i revisionens forelæggelse af beretninger, jf. litra e. Spørgsmålet er herefter, om disse møder er omfattet af 16, stk. 1, litra f eller litra g. Om de møder m.v., som er omfattet af 16, stk. 1, litra f, er bl.a. anført i vederlagsvejledningen, at bestemmelsen vedrører varetagelse af andre kommunale hverv end møder, hvor varetagelsen af hvervet sker efter anmodning fra kommunalbestyrelsen eller dennes udvalg, herunder særlige udvalg nedsat i henhold til lovens 17, stk. 4. 7\n8 Der er efter forarbejderne til bestemmelsen tale om hverv, hvor mødebetingelsen ikke er opfyldt. Bestemmelsen omfatter f.eks. deltagelse i forhandlinger med andre kommunale, regionale eller statslige myndigheder, studieture, repræsentativt arbejde, besigtigelser og deltagelse i borgermøder, i det omfang udførelsen af hvervet sker efter anmodning fra kommunalbestyrelsen eller dennes udvalg. Såfremt der planlægges f.eks. en studietur eller en besigtigelse for et udvalg som helhed, skal deltagelse heri ske efter anmodning fra kommunalbestyrelsen, for at aktiviteten kan anses for omfattet af litra f. Det er således en betingelse for, at et møde kan henføres til 16, stk. 1, litra f, at deltagelse i mødet sker efter anmodning fra kommunalbestyrelsen eller dennes udvalg. Det har ikke været hensigten, at litra f ikke skal kunne omfatte mødeaktivitet, men derimod at bestemmelsen skal kunne rumme andre aktiviteter end møder, som begrebet forstås i litra a. En sådan fortolkning er ikke i strid med forståelsen af litra g, idet det netop i de specielle bemærkninger betones, at der er tale om alle øvrige hverv end de af litra a-f omfattede, samt at: Under bestemmelsen hører således mødeforberedelse, besigtigelser, tilsynsforretninger, deltagelse i repræsentativt arbejde osv., der ikke finder sted efter anmodning fra kommunalbestyrelsen eller dennes udvalg, jf. litra e [nuværende litra f ministeriets udhævning]. Det tydeliggøres derved i bemærkningerne, at et hverv omfattet af litra g, kan være omfattet af litra f, såfremt det udøves efter anmodning fra kommunalbestyrelsen eller dennes udvalg. Det er oplyst, at nærværende møder afholdes på borgmesterens initiativ. Møderne kan derfor ikke umiddelbart henføres til 16, stk. 1, litra f. Ud fra det oplyste må møderne således være omfattet af 16, stk. 1, litra g, og der kan således ikke udbetales erstatning for dokumenteret tabt arbejdsfortjeneste ved deltagelse i sådanne møder, jf. 16, stk. 5. Økonomi- og Indenrigsministeriet har på den baggrund meddelt kommunen: - For at der kan blive tale om at yde erstatning for dokumenteret tabt arbejdsfortjeneste for som udvalgsformand at deltage i de nævnte møder, må udvalgsformanden have valgt at modtage erstatning for dokumenteret tabt arbejdsfortjeneste, og herudover må møderne kunne rubriceres under kommunestyrelseslovens 16 stk. 1, litra a-f. For møder omfattet af litra f kræves, at kommunalbestyrelsen har truffet beslutning om at yde erstatning for dokumenteret tabt arbejdsfortjeneste herfor. - Spørgsmålet er, om disse møder er omfattet af 16, stk. 1, litra f eller litra g. Det er en betingelse for, at et møde kan henføres til 16, stk. 1, litra f, at deltagelse i mødet sker efter anmodning fra kommunalbestyrelsen eller dennes udvalg. Det er oplyst, at nærværende møder afholdes på borgmesterens initiativ. Møderne kan derfor ikke umiddelbart henføres til 16, stk. 1, litra f. Ud fra det oplyste må møderne således være omfattet af 16, stk. 1, litra g. - De nævnte møder kan være omfattet af 16, stk. 1, litra f, hvis kommunalbestyrelsen eller dennes udvalg anmoder om, at møderne afholdes. For en nærmere redegørelse vedrørende denne mulighed henvises der til ministeriets telefonnotat af 6. januar 2014 om erstatning for dokumenteret tabt arbejdsfortjeneste i forbindelse med formøder med deltagelse af borgmester og gruppeformænd. 8\n9 Ad 3) Er det korrekt at udbetale time- og dagpenge til såvel de byrådsmedlemmer, der modtager det fulde faste vederlag, som de byrådsmedlemmer, der får erstatning for tabt arbejdsfortjeneste, når medlemmerne deltager i f.eks. budgetseminarer, kurser og andre aktiviteter, der er omfattet af 16, stk. 1, litra a e, i den kommunale styrelseslov, og som er af flere dages varighed. Retsgrundlag 16, stk. 10, i lov om kommunernes styrelse er sålydende: I forbindelse med deltagelse i de i stk. 1, litra a-f, nævnte møder m.v. ydes der til kommunalbestyrelsesmedlemmer a) befordringsgodtgørelse og godtgørelse for fravær fra hjemstedet, b) godtgørelse af dokumenterede, nødvendige udgifter forbundet med et fysisk handicap og c) godtgørelse af dokumenterede, nødvendige udgifter til pasning af syge nære pårørende. Af de specielle bemærkninger til LFF nr. 167 Forslag til Lov om ændring af de kommunale styrelseslove m.v. fremgår bl.a. følgende: Til nr. 8 Den foreslåede affattelse af 16 indeholder en udtømmende regulering af kommunalbestyrelsesmedlemmers vederlæggelse. Til stk. 10 og 11 Efter de gældende bestemmelser i 16, stk. 9, og 16 a, stk. 8, kan en kommunalbestyrelse beslutte at yde befordringsgodtgørelse og godtgørelse for fravær fra hjemstedet i forbindelse med varetagelsen af kommunale hverv. Efter disse bestemmelser kræves alene, at der er tale om et kommunalt hverv. Der gælder således ikke noget krav om, at udgiften skal være afholdt i forbindelse med mødedeltagelse. Det antages, at en kommunalbestyrelse herudover - uden udtrykkelig lovhjemmel - har mulighed for at godtgøre andre udgifter afholdt i forbindelse med en persons bestridelse af et kommunalt hverv. Der kan være tale om udgifter til pasning af børn og syge pårørende, fysisk handicappedes nødvendige udgifter til varetagelse af hvervet, telefon- og telefaxudgifter osv. Det antages endvidere, at en kommunalbestyrelse kan yde anden støtte i forbindelse med varetagelsen af et kommunalt hverv, f.eks. udlån af pc'ere og lokaler m.v. Med den foreslåede affattelse af stk. 10 og 11 klargøres hjemlen til at godtgøre udgifter og yde anden bistand til kommunalbestyrelsesmedlemmer. Det foreslås i stk. 10, at tre godtgørelsestyper skal ydes obligatorisk i forbindelse med et kommunalbestyrelsesmedlems deltagelse i de i stk. 1, litra a-e, nævnte møder m.v. Et medlem har således krav på at få refunderet de tre opregnede typer udgifter, når udgifterne er etableret i forbindelse med deltagelse i møder og kurser m.v. I henhold til litra a ydes alle kommunalbestyrelsesmedlemmer obligatorisk befordringsgodtgørelse og godtgørelse for fravær fra hjemstedet (merudgifter til logi og forplejning) i forbindelse med deltagelse i møder m.v. Som hidtil giver bestemmelsen kun adgang til dækning af positive udgifter, dvs. omkostningsdækning. Dette er ikke til hinder for, at der fastsættes generelle godtgørelsessatser, når blot det sker under hensyn til de faktiske omkostninger. 9\n10 Stk. 11 omhandler den fakultative mulighed for kommunalbestyrelsen for at træffe beslutning om, at der skal ske godtgørelse af udgifter m.v. Kommunalbestyrelsen kan i henhold til 1. pkt. beslutte, at der til medlemmerne i forbindelse med udførelse af aktiviteter nævnt i stk. 1, litra f - dvs. udførelse af andre aktiviteter end deltagelse i møder og kurser m.v. - skal ydes de godtgørelsestyper, der er angivet i stk. 10. Kommunalbestyrelsen kan i henhold til 2. pkt. beslutte at godtgøre andre udgifter, som afholdes i forbindelse med et medlems varetagelse af kommunale hverv eller beslutte at yde anden støtte i den forbindelse. De foreslåede ændringer følger i det væsentlige forslag fra udvalget vedrørende kommunalpolitikernes arbejdsvilkår, jf. side i betænkningen. [understregning foretaget her] Af Vejledning nr. 9 af 9. februar 2002 om vederlag, diæter, pension m.v. for varetagelsen af kommunale hverv fremgår bl.a. følgende: Godtgørelse for fravær fra hjemstedet fraværsgodtgørelse Bestemmelsen i 16, stk. 10, litra a, giver endvidere adgang til dækning af positive udgifter i forbindelse med fravær fra hjemstedet. Der vil typisk være tale om merudgifter til forplejning og logi. Hvis kommunalbestyrelsen afholder udgifterne direkte, eller hvis udgifterne afholdes som udlæg efter regning, skal det pågældende kommunalbestyrelsesmedlem ikke betale skat af beløbet. Det forhold, at der skal være tale om positive udgifter, dvs. omkostningsdækning, er efter forarbejderne til bestemmelsen imidlertid ikke til hinder for, at der fastsættes generelle godtgørelsessatser, når blot dette sker under hensyn til de faktiske omkostninger. Kommunalbestyrelsen kan herunder generelt beslutte, at der som udgangspunkt maksimalt kan godtgøres udgifter af en bestemt størrelse til forplejning og logi, f.eks. maksimumtakster for morgenmad, frokost og aftensmad og en maksimumtakst pr. overnatning. Adgangen til at fastsætte generelle godtgørelsessatser indebærer ikke, at sådanne satser kan anvendes som grundlag for udbetaling af godtgørelse til et medlem, der rent faktisk ikke har afholdt udgifter. Kommunalbestyrelsen har således en forpligtelse til at tilrettelægge administrationen af udbetaling af fraværsgodtgørelser således, at det sikres, at der ikke udbetales godtgørelser til medlemmer, der ikke har haft positive udgifter. Det kan f.eks. ske i form af en erklæring om, at medlemmet har haft positive udgifter i forbindelse med fraværet. De fraværsgodtgørelser, kommunerne kan udbetale efter de ovennævnte regler, kan kun udbetales som skattefri fraværsgodtgørelse i henhold til de regler, der fastsættes af Skatterådet for skattefri rejsegodtgørelse. De med virkning fra 1. januar 2007 gældende satser for skattefri rejsegodtgørelse er fastsat i SKAT-meddelelse (SKM SKAT) om skattefri godtgørelse til dækning af rejseudgifter. Meddelelsen bestemmer, at der bl.a. ikke kan udbetales skattefri godtgørelse for rejser under 24 timer eller for rejser uden overnatning. Meddelelsen fastsætter endvidere et maksimum for, hvor stort et beløb der kan udbetales skattefrit. Den skattemæssige behandling af fraværsgodtgørelsen er ikke i sig selv afgørende for, om godtgørelsen er i overensstemmelse med reglerne i lov om kommunernes styrelse. Efter 16, stk. 10, litra a, har kommunalbestyrelsen således adgang til under hensyn til de faktiske udgifter at fastsætte egne generelle satser for fraværsgodtgørelse, der kan være højere end satser for skattefri rejsegodtgørelse. Bestemmelsen er heller ikke til hinder for at fastsætte generelle 10\n11 satser for godtgørelse for fravær fra bopælen uden overnatning, når blot det sker under hensyn til de faktiske udgifter til forplejning. Det er heller ikke en betingelse for ydelse af fraværsgodtgørelse i medfør af bestemmelsen, at der er tale om fravær fra bopælen i mindst 24 timer. Opmærksomheden henledes på, at sådanne fraværsgodtgørelser efter generelle satser er skattepligtige, jf. ovenfor. Det må antages, at kravet på fraværsgodtgørelse ligesom kravet på befordringsgodtgørelse, jf. ovenfor, har sammenhæng med den mødepligt, der følger af det borgerlige ombud. [understregning foretaget her] Ministeriets vurdering Ministeriet ses ikke tidligere at have taget stilling til om en kommune skal udbetale time- og dagpenge til såvel de byrådsmedlemmer, der modtager det fulde faste vederlag, som de byrådsmedlemmer, der får erstatning for tabt arbejdsfortjeneste, når medlemmerne deltager i f.eks. budgetseminarer, kurser og andre aktiviteter, der er omfattet af 16, stk. 1, litra a e, i den kommunale styrelseslov, og som er af flere dages varighed. Ministeriet lægger ved besvarelsen til grund, at der som oplyst er tale om aktiviteter, der er omfattet af 16, stk. 1, litra a e i kommunestyrelsesloven. Det følger af forarbejderne til kommunestyrelseslovens 16, at bestemmelsen indeholder en udtømmende regulering af kommunalbestyrelsesmedlemmers vederlæggelse. Det følger endvidere af forarbejderne til kommunestyrelseslovens 16, stk. 10, at det er obligatorisk for en kommune at yde godtgørelse for fravær fra hjemmet i forbindelse med et kommunalbestyrelsesmedlems deltagelse i de i stk. 1, litra a-e, nævnte møder m.v. Et medlem har således krav på at få refunderet sine udgifter, når udgifterne er afholdt i forbindelse med deltagelse i møder og kurser m.v. Det er en betingelse, at der skal være tale om positive udgifter for medlemmet. Det er dog efter forarbejderne ikke til hinder for, at der fastsættes generelle godtgørelsessatser, når blot det sker under hensyn til de faktiske omkostninger. Adgangen til at fastsætte generelle godtgørelsessatser indebærer ikke, at sådanne satser kan anvendes som grundlag for udbetaling af godtgørelse til et medlem, der rent faktisk ikke har afholdt udgifter i forbindelse med fraværet. Kommunalbestyrelsen har således en forpligtelse til at tilrettelægge administrationen af udbetaling af fraværsgodtgørelser således, at det sikres, at der ikke udbetales godtgørelser til medlemmer, der ikke har haft positive udgifter. En time-dagpengeordning, som er udtryk for, at der udbetales ydelser til medlemmer, som ikke har karakter af en godtgørelse, der udbetales under hensyn til de faktiske omkostninger, er ikke i overensstemmelse med lovgivningen. Økonomi- og Indenrigsministeriet har på den baggrund meddelt kommunen: - Reglerne om kommunalbestyrelsesmedlemmers vederlæggelse er udtømmende reguleret i kommunestyrelseslovens Reglerne om befordringsgodtgørelse og godtgørelse for kommunalbestyrelsesmedlemmers fravær fra hjemstedet findes i kommunestyrelseslovens 16, stk. 10, litra a. 11\n12 - Det følger heraf, at det er obligatorisk for kommunen at udbetale befordringsgodtgørelse og godtgørelse for kommunalbestyrelsesmedlemmers fravær fra hjemstedet. - Det er en betingelse, at medlemmet rent faktisk har afholdt positive udgifter i forbindelse med deltagelse i de i stk. 1, litra a-e nævnte møder m.v. Det kan eksempelvis omfatte medlemmets udgifter til forplejning og overnatning. - Reglerne ikke er til hinder for, at der fastsættes generelle satser, når blot det sker under hensyn til de faktiske omkostninger. Dvs. at kommunen må kunne redegøre for, hvordan man er kommet frem til den givne sats. - Det understreges, at der ikke kan udbetales godtgørelse til et medlem, der rent faktisk ikke har afholdt udgifter til overnatning, forplejning m.v. - Godtgørelse efter 16, stk. 10 ydes til alle kommunalbestyrelsesmedlemmer uanset om vedkommende medlem har valgt at modtage erstatning for dokumenteret tabt arbejdsfortjeneste efter 16, stk Der er efter ministeriets opfattelse ikke hjemmel til at udbetale anden form for vederlag eller godtgørelse til kommunalbestyrelsesmedlemmer i forbindelse med, at medlemmerne deltager i f.eks. budgetseminarer, kurser og andre aktiviteter, der er omfattet af 16, stk. 1, litra a e, i den kommunale styrelseslov, og som er af flere dages varighed. - En time-dagpengeordning, som er udtryk for, at der udbetales ydelse til medlemmer, som ikke har karakter af en godtgørelse, som udbetales under hensyn til de faktiske omkostninger, er ikke i overensstemmelse med lovgivningen. 12


Vejledning om fleksjob m.v. af 7. nov PDF\nDownload "Vejledning om fleksjob m.v. af 7. nov. 2013"\nEdith Vibeke Laugesen\n1 Vejledning om fleksjob m.v. af 7. nov Vejledningen findes HER Indledning I vejledningen gøres der rede for regler og praksis vedrørende fleksjobordningen. Vejledningen retter sig især mod de ændringer i reglerne for fleksjob, der blev gennemført med reformen af førtidspension og fleksjob, der trådte i kraft den 1. januar Vejledningen knytter sig således til kapitel 13 om fleksjob m.v., i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, bekendtgørelse nr. 978 af 5. august 2013 om fleksjob og bekendtgørelse nr af 23. december 2012 om fleksløntilskud. Støtte i form af tilskud til selvstændigt erhvervsdrivende tilkendt efter den 1. januar 2013, jf. 70 g og bekendtgørelse nr. 22 af 17. januar 2013, er behandlet i en særskilt vejledning. Fleksjobreglerne fra før 1. januar 2013 finder fortsat anvendelse for personer, der før dette tidspunkt er ansat i fleksjob eller modtager støtte i form af tilskud til selvstændig virksomhed, men vil ikke blive direkte behandlet i denne vejledning. Vejledningen har følgende indhold: 1) Visitation 1.1. Arbejdsevnen skal være varigt og væsentligt begrænset 1.2. Krav om afklaring af borgerens arbejdsevne 1.3. Dokumentationsgrundlaget Rehabiliteringsplanens forberedende del Rehabiliteringsteam 1.4. Overgang fra førtidspension til fleksjob 1.5. Fleksjob i udlandet Fleksjob og grænsegængere Handlekommune 2) Fastholdelsesfleksjob 2.1. Betingelserne for at blive ansat i fleksjob på den hidtidige arbejdsplads 2.2. Sygdom under ansættelsen efter de sociale kapitler eller på særlige vilkår 2.3. Hidtidig arbejdsplads 2.4. Hvad er sociale kapitler eller særlige vilkår? 2.5. Hvornår regnes 12 måneders-perioden fra?\n2 2.6. Aftaler indgået forud for den 1. januar Undtagelse fra 12-måneders-kravet 3) Midlertidige fleksjob 4) Etablering af fleksjob 5) Løbende opfølgning i fleksjob og udarbejdelse af status 5.1. Udnyttelse af arbejdsevnen i fleksjobbet 5.2. Opfølgning i fleksjobbet Tvivl om fortsat opfyldelse af betingelserne for retten til fleksjob 6) Løn- og arbejdsvilkår i fleksjobbet 6.1. Løn og fleksløntilskud til den fleksjobansatte 6.2. Arbejdsevnevurdering 6.3. Ny vurdering af arbejdsevnen til brug for aftalen om ansættelsen i fleksjob 6.4. Løn og arbejdsvilkår på overenskomstdækkede områder Orientering af faglige organisationer og jobcenter Tvister 6.5. Løn og arbejdsvilkår på ikke-overenskomstdækkede områder Tvister 6.6. Funktionærarbejde 6.7. Forskelsbehandlingsloven Rimelige foranstaltninger 6.8. Persondataloven m.v Videregivelse af oplysninger fra jobcenter til arbejdsgiver Kopi af aftalen mellem arbejdsgiver og ansat til jobcenter og faglig organisation 7) Fleksløntilskud 7.1. Generelt 7.2. Udbetaling af fleksløntilskud 7.3. Beregning af fleksløntilskud Aftrapning af fleksløntilskud Loft for fleksløntilskud NemKonto og Indkomstregisteret Oplysninger om pensionsbidrag Indhentelse af oplysninger til beregning af fleksløntilskud 7.4. Fleksløntilskud under ferie 7.5. Fleksløntilskud under sygdom og barsel\n3 Mistet ret til sygedagpenge Ophør af fleksløntilskud ved ophør i fleksjob under sygdom Ophør af fleksløntilskud ved ophør i fleksjob under barsel 7.6. Ret til fleksløntilskud ved flytning til anden kommune 7.7. Afgørelse om tilbagebetaling af fleksløntilskud 7.8. Fleksløntilskud ved variabel arbejdstid 7.9. Indbetaling af ATP-bidrag af fleksløntilskud 8) Kontaktforløb, selvvalgt uddannelse, andre aktører, cv m.v Individuelt kontaktforløb 8.2. Selvvalgt uddannelse 8.3. Anden aktør 8.4. CV på Jobnet 8.5. CV-samtaler 9) Overgangsregel 9.1. Fleksjob, der behandles efter reglerne efter den 1. januar Fleksjob, der kan behandles efter reglerne fra før den 1. januar Refusion Lovhenvisningerne i denne vejledning er til lov om en aktiv beskæftigelsesindsats medmindre andet er nævnt. 1. Visitation til fleksjob 69. Jobcenteret sørger for, at personer under folkepensionsalderen, jf. 1 a i lov om social pension, med varige og væsentlige begrænsninger i arbejdsevnen, jf. 2, nr. 7, har mulighed for 1) ansættelse hos private eller offentlige arbejdsgivere i fleksjob efter 70 eller 2) støtte til at fastholde beskæftigelsen i egen virksomhed efter 70 g. Stk. 2. Beskæftigelsesministeren kan under hensyn til Danmarks internationale forpligtelser fastsætte regler om, at der inden for visse erhvervsområder ikke er adgang til at beskæftige personer efter stk. 1. Stk. 3. Fleksjob kan alene oprettes hos en arbejdsgiver med hjemsted i Danmark. Stk. 4. Beskæftigelsesministeren kan fastsætte regler om fleksløntilskud til ansatte i fleksjob hos en arbejdsgiver med hjemsted i Danmark, hvor arbejdet skal udføres i udlandet. 70. Jobcenteret giver tilbud om fleksjob til personer, som ikke modtager førtidspension efter lov om social pension eller lov om højeste, mellemste, forhøjet almindelig og almindelig førtidspension m.v., og som ikke kan opnå eller fastholde beskæftigelse på normale vilkår på arbejdsmarkedet. Stk. 2. Jobcenteret kan endvidere give tilbud om fleksjob til personer, der aktuelt har en meget begrænset arbejdsevne, hvis der er mulighed for, at deres arbejdsevne inden for en rimelig periode kan udvikles. Stk. 3. Fleksjob kan først tilbydes, når alle relevante tilbud efter denne lov samt andre foranstaltninger, herunder eventuelt forsøg på omplacering på arbejdspladsen, har været afprøvet for at bringe eller fastholde den pågældende i ordinær beskæftigelse. Undtaget herfra er tilfælde, hvor det er åbenbart formålsløst at gennemføre de nævnte foranstaltninger forud for visitationen.\n4 1.1. Arbejdsevnen skal være varigt og væsentligt begrænset Jobcenteret kan give tilbud om fleksjob til personer, som ikke kan opnå eller fastholde beskæftigelse på normale vilkår på arbejdsmarkedet, og som ikke modtager førtidspension efter lov om social pension eller lov om højeste, mellemste, forhøjet almindelig og almindelig førtidspension m.v. En person, hvis arbejdsevne er varigt og væsentligt nedsat, og hvor det vurderes, at personen aktuelt har en meget lille arbejdsevne, kan blive visiteret til et fleksjob, hvis der er mulighed for, at den pågældendes arbejdsevne kan udvikles, således at personen kan øge sin arbejdsindsats indenfor en rimelig periode. Hvis arbejdsevnen ikke vurderes at kunne forbedres, og den pågældende kun kan arbejde få timer om ugen, skal kommunen vurdere, om der skal indledes en sag om førtidspension. Personer, hvis arbejdsevne permanent er meget begrænset, eller personer, der er så syge eller har så betydelige funktionsnedsættelser, at arbejdsevnen ikke vil kunne forbedres, vil kunne tilkendes førtidspension. Det er et krav, at personen har så varige og væsentlige begrænsninger i arbejdsevnen, at personen ikke kan opnå eller fastholde beskæftigelse på normale vilkår på arbejdsmarkedet, og at alle muligheder for at bringe eller fastholde personen i ordinær beskæftigelse er afprøvet eller er vurderet ikke at være relevante. Fx er det ikke et krav, at personen skal have været afprøvet i et ressourceforløb, før der kan visiteres til et fleksjob, hvis dette ikke vurderes at være relevant. Ressourceforløb kan gives til personer, der har komplekse problemer ud over ledighed, og som risikerer at komme på førtidspension. Ved at komme i ressourceforløb kan de bl.a. få udviklet arbejdsevnen og på sigt komme ind på arbejdsmarkedet. Det skal være dokumenteret, at personen har en væsentlig og varigt nedsat arbejdsevne, der medfører, at personen hverken nu eller på sigt kan arbejde på ordinære vilkår, herunder også efter de sociale kapitler i overenskomsterne. Der skal foretages en samlet vurdering af alle sagens oplysninger, herunder en vurdering af modsatrettede oplysninger, der taler henholdsvis for eller imod, at den pågældende opfylder betingelserne for fleksjob. Det fremgår af bemærkningerne til lovforslag L 53 ( ), at Ankestyrelsens praksis i forhold til, hvornår arbejdsevnen anses for varigt og væsentlig nedsat, fortsat finder anvendelse uanset, at en person nu modtager et fleksløntilskud, mens det tidligere var arbejdsgiveren, som modtog et tilskud til den fleksjobansattes løn på halvdelen eller totredjedele af den mindste overenskomstmæssige løn på området. Ankestyrelsen lægger i sin praksis vægt på, at det følger af lovgivningen om fleksjob, at arbejdsevnen skal være væsentligt og varigt nedsat. Der er ikke fastlagt et bestemt antal timer for, hvornår man kan få bevilliget et fleksjob. Det vil sige, at\n5 arbejdsevnen ikke alene skal vurderes på grundlag af antallet af arbejdstimer, som borgeren kan klare, men arbejdsevnen skal også vurderes i forhold til effektiviteten i de præsterede timer. Det fremgår endvidere af Ankestyrelsens praksis, at der skal være dokumentation for, at arbejdsevnen er varigt og væsentligt nedsat, herunder at afprøvningen af arbejdsevnen har været fyldestgørende. Det er ikke nok at forholde sig generelt til personens funktionsnedsættelse. Det kræver dokumentation for en væsentlig funktionsnedsættelse fx ved specificering af ryglidelse med detaljerede oplysninger om, hvordan, hvornår og hvor hyppigt smerterne opstår, og hvilke begrænsninger smerterne medfører i borgerens daglige livsførelse. Ankestyrelsen gør i sin praksisundersøgelse fra 2010 opmærksom på, at arbejdsevnen ikke nødvendigvis er varigt og væsentligt nedsat i følgende tilfælde: Når lidelsen kun medfører funktionsnedsættelse i begrænset omfang, og der i øvrigt er gode ressourcer Når oplysningerne om funktionsnedsættelse er i modstrid med funktionsniveauet i hjemmet Når der ikke er dokumentation for en væsentlig funktionsnedsættelse Når borgeren har ressourcer til omfattende fritidsinteresser m.v. Når problemerne skyldes midlertidige forhold, fx pasning af børn og hjem Når problemerne er konkrete og navnlig vedrører et bestemt erhvervsområde Når problemerne skyldes arbejdsmiljø I fandt Ankestyrelsen, at en borger ikke havde ret til fleksjob, da hans arbejdsevne ikke kunne anses for nedsat i så væsentligt et omfang, som det forudsatte for at få fleksjob. Ankestyrelsen lagde vægt på, at borgeren i forbindelse med virksomhedspraktik og revalideringsforløb arbejdede timer om ugen, og at han under en virksomhedspraktik arbejdede 37 timer om ugen, hvorefter han raskmeldte sig og overgik til arbejdsløshedsdagpenge. Borgeren havde endvidere betydelige ressourcer i form af længerevarende og stabil tilknytning til arbejdsmarkedet med erfaring fra flere arbejdsområder, stærkt netværk med familie og venner samt mange fritidsinteresser i form af madlavning, EDB mv. Det forhold, at borgerens effektive arbejdstid i forbindelse med revalideringen var timer om ugen, kunne henset til sagens øvrige oplysninger ikke medføre, at hans arbejdsevne kunne anses for væsentligt nedsat. I N fandt Ankestyrelsen, at vurderingen af arbejdsevnen skulle ses i lyset af, at kommunens tilskud mindst var halvdelen af lønnen. Arbejdsevnen kunne ikke alene vurderes på grundlag af antallet af arbejdstimer, som ansøgeren kunne klare, men skulle også vurderes i forhold til beskæftigelsesniveauet. Den nedsatte arbejdsevne kunne vise sig både ved, at den pågældende ikke kunne arbejde fuldt effektivt på fuld tid og ved, at den pågældende kunne arbejde fuldt effektivt, men da kun på nedsat tid. Der kunne ikke alene lægges vægt på ansøgerens samlede arbejdstid; der måtte også lægges vægt på de øvrige oplysninger, herunder om smerter efter amputation af det ene ben, lænderygsbesvær og\n6 bevægeindskrænkning samt neuropsykologisk undersøgelse, hvorefter arbejdshastigheden var stærkt nedsat, og revalidering blev frarådet. I N fandt Ankestyrelsen, at en borger ikke havde ret til fleksjob, da arbejdsevnen ikke var nedsat i så væsentligt omfang, at det berettigede til et fleksjob. Ankestyrelsen lagde vægt på, at det ved ophævelsen af muligheden for at yde tilskud med 1/3 blev præciseret i lovbemærkningerne, at ordningen var rettet mod personer med væsentlig nedsættelse af arbejdsevnen, og at alle muligheder for at opnå eller fastholde ordinær beskæftigelse skulle være undersøgt, herunder ansættelse efter overenskomsternes sociale kapitler. Arbejdsevnen skulle ikke alene vurderes på grundlag af antallet af arbejdstimer, som ansøgeren kunne klare, men skulle også vurderes i forhold til effektiviteten i de præsterede timer. I N-8-07 fandt Ankestyrelsen, at det var åbenbart formålsløst at arbejdsprøve ansøger under hensyn til ansøgers alder, tidligere erhvervsforløb og kompetencer samt de lægelige oplysninger om lidelsens art og omfang. Ansøger var derfor berettiget til fleksjob. Ansøger led af tilbagevendende mani og depression. Hun var uddannet lærer og havde arbejdet som sådan siden Hun havde i en årrække været ansat som lærer på en specialskole for børn med autisme og aspergersyndrom. Hun havde været sygemeldt siden oktober 2005, men delvist raskmeldt fra marts 2006, hvor hun i en periode på 3 måneder havde nedsat tjeneste - ca timer om ugen, og skulle langsomt stige til 22 timer pr. 1. juni Kommunen gav afslag på fleksjob. I den forbindelse havde kommunen henvist til, at det var en forudsætning for visitering til fleksjob, at arbejdsevnen var varigt nedsat indenfor ethvert erhverv. Derudover kunne fleksjob først tilbydes, når alle relevante tilbud havde været afprøvet for at fastholde eller bringe borgeren tilbage på arbejdsmarkedet i ordinær beskæftigelse. Beskæftigelsesankenævnet ændrede kommunens afgørelse. Nævnet vurderede, at hendes arbejdsevne var varigt nedsat i et sådant omfang, at det ikke var muligt for hende at opnå ansættelse på normale vilkår på arbejdsmarkedet, herunder efter de sociale kapitler. Nævnet fandt det åbenbart formålsløst at gennemføre foranstaltninger efter de sociale kapitler, da hun var optimalt behandlet, og da der ikke kunne forventes en forbedring af hendes tilstand, men snarere en gradvis forværring. Nævnet lagde vægt på de lægelige oplysninger, udtalelsen fra ansættelsesstedet, samt sagsbehandlerens vurderinger i ressourceprofilen. Det er en betingelse for at blive visiteret til fleksjob, at personen ikke modtager førtidspension. Hvis personen modtager førtidspension og overgår til fleksjob, skal førtidspensionen gøres hvilende. Se afsnit 1.4 om overgang fra førtidspension til fleksjob Krav om afklaring af borgerens arbejdsevne Jobcenteret kan først give tilbud om fleksjob, når alle relevante tilbud samt andre foranstaltninger, herunder forsøg på omplacering på arbejdspladsen, har været afprøvet for at bringe eller fastholde personen i ordinær beskæftigelse.\n7 Jobcenteret skal således se på alle lovgivningens muligheder for at hjælpe borgeren med at blive i stand til at arbejde gennem tilbud som behandling, aktive tilbud, omplacering, revalidering, ressourceforløb og andre foranstaltninger, inden der kan tages stilling til, om betingelserne for fleksjob er opfyldt. Jobcenteret skal herunder se på, om brug af en kompenserende ordning kan medvirke til, at en person derved hjælpes til at blive fastholdt på det ordinære arbejdsmarked. En kompenserende ordning kan være tilbud om hjælpemiddel eller personlig assistance. Der kan også være tale om støtte til en mentorfunktion. Ankestyrelsen anbefaler i sin praksisundersøgelse, at afklaring af arbejdsevnen skal: primært tage sigte på beskæftigelse på normale vilkår og ikke på bevilling af fleksjob, tilrettelægges under hensyn til individuelle forhold og ikke begrænses til standardiseret afprøvning, tilrettelægges så varighed og fremmøde er så væsentligt, at det kan danne grundlag for vurdering af arbejdsevnen, samt at der skal være fokus på belysning af ressourcer. Der er tale om udviklingsforanstaltninger gennem en aktiv indsats, der har et konkret sigte mod arbejdsmarkedet eller uddannelse. Vejen til arbejdsmarkedet skal understøttes gennem sociale støttetilbud, beskæftigelsestilbud efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats og sundhedsrettede tilbud. Dette kan fx være i form af et virksomhedspraktikforløb hos en privat eller offentlig arbejdsgiver eller en institution. Formålet er en afklaring af, hvad personen med sit helbred og sine ressourcer kan klare arbejdsmæssigt. Jobcenteret skal i samarbejde med borgeren fokusere på borgerens muligheder for aktuelt eller i fremtiden at blive i stand til at komme i arbejde. Det afgørende er, hvad personen kan eller vil kunne efter en aktiv indsats vurderet i forhold til enhver form for arbejde på det ordinære arbejdsmarked. Der skal derfor ikke alene ses på eventuelle tidligere erhverv eller på personens ønsker til et bestemt erhverv, men derimod bredt på nuværende og fremtidige beskæftigelsesmuligheder. Afdækning og udvikling af arbejdsevnen kan kun undlades, hvis det er åbenbart formålsløst at gennemføre tiltag, fx ved visse meget alvorlige sygdomstilstande. Se også afsnit 2 om fastholdelsesfleksjob Dokumentationsgrundlaget 70 a. Grundlaget for en afgørelse om fleksjob består af rehabiliteringsplanens forberedende del, som har været behandlet i et rehabiliteringsteam, jf. 30 a og kapitel 3 a i lov om ansvaret for og styringen af den aktive beskæftigelsesindsats. Rehabiliteringsplanen skal indeholde følgende: 1) Dokumentation for, at personens ressourcer og udfordringer er fuldt afklarede i forhold til uddannelse og beskæftigelse, 2) dokumentation for, at alle relevante indsatser efter denne lov samt andre foranstaltninger har været afprøvet\n8 for at bringe eller fastholde den pågældende i ordinær beskæftigelse, 3) dokumentation for, at den pågældendes arbejdsevne anses for varigt og væsentligt begrænset og ikke kan anvendes til at opnå eller fastholde beskæftigelse på normale vilkår, og 4) dokumentation for, at den pågældende har været ansat under de sociale kapitler m.v., jf. 70 b, i mindst 12 måneder, hvis personen skal ansættes i fleksjob på den hidtidige arbejdsplads. Grundlaget for en afgørelse om visitation til fleksjobordningen skal dokumenteres i rehabiliteringsplanens forberedende del med det formål at sikre kvaliteten i sagsbehandlingen samt at få større gennemskuelighed og ensartethed i afgørelserne. Rehabiliteringsteamet udarbejder på baggrund af rehabiliteringsplanens forberedende del en begrundet indstilling om, hvorvidt personen opfylder betingelserne for fleksjob. Jobcenteret træffer på baggrund af rehabiliteringsteamets indstilling afgørelse om fleksjob. Det skal fremgå tydeligt af sagen, hvornår der er foretaget en vurdering, hvad vurderingen går ud på og begrundelsen herfor. Grundlaget for vurderingen skal dokumenteres på borgerens sag Rehabiliteringsplanens forberedende del Jobcenteret skal anvende rehabiliteringsplanens forberedende del i forbindelse med påbegyndelse og behandling af sager om fleksjob. Der er fastsat nærmere regler om rehabiliteringsplanens forberedende del i bekendtgørelse om rehabiliteringsplan og rehabiliteringsteamets indstilling om ressourceforløb, fleksjob, tilskud til selvstændigt erhvervsdrivende eller førtidspension. Rehabiliteringsplanens forberedende del skal indeholde en systematisk beskrivelse af den enkelte borgers ressourcer og udfordringer. Alle relevante forhold i borgerens samlede situation skal indgå, fx også borgerens sociale kompetencer, fritidsinteresser m.v. Beskrivelsen skal tage udgangspunkt i og dokumentere den forudgående indsats. En forudgående ansættelse efter de sociale kapitler eller på særlige vilkår vil kunne medvirke til afklaringen af, om personen er berettiget til fleksjob. Rehabiliteringsplanen skal indeholde dokumentation for: at personens ressourcer og udfordringer er fuldt afklarede i forhold til uddannelse og beskæftigelse, at alle relevante indsatser efter denne lov samt andre foranstaltninger har været afprøvet for at bringe eller fastholde den pågældende i ordinær beskæftigelse, at den pågældendes arbejdsevne anses for varigt og væsentligt begrænset og ikke kan anvendes til at opnå eller fastholde beskæftigelse på normale vilkår, og at den pågældende har været ansat under de sociale kapitler m.v. i mindst 12 måneder, hvis personen skal ansættes i fleksjob på den hidtidige arbejdsplads.\n9 Det betyder bl.a., at den forberedende del skal beskrive de tilbud, som borgeren har deltaget i, og hvordan forløbet i tilbuddet har været, fx om det er afbrudt før tiden, fordi personen ikke var i stand til at gennemføre tilbuddet, eller hvor mange timer personen har deltaget i et tilbud om fx virksomhedspraktik. Den forberedende del bør indeholde beskrivelse af, om der er anvendt handicapkompenserende ordninger i form af hjælpemidler eller personlig assistance. Hvis der er tale om en person, der ønsker fleksjob på sin hidtidige arbejdsplads, skal det herudover dokumenteres, at personen har været ansat under de sociale kapitler eller på særlige vilkår i mindst 12 måneder. Se også afsnit 2 om fastholdelsesfleksjob. Rehabiliteringsplanens forberedende del udarbejdes af borgeren og sagsbehandleren i jobcenteret i fællesskab. Jobcenteret skal som led i rehabiliteringsplanens forberedende del indhente borgerens praktiserende læges vurdering af borgerens helbredsmæssige situation i forhold til at kunne arbejde. Lægens vurdering skal indeholde en beskrivelse af personens ressourcer og muligheder for at arbejde eller påbegynde uddannelse Rehabiliteringsteam Når jobcenteret har udarbejdet rehabiliteringsplanens forberedende del, skal sagen forelægges for rehabiliteringsteamet. Teamet skal behandle sagen på et møde, hvor sagsbehandleren og borgeren også deltager. Borgeren har mulighed for at tage en bisidder med til mødet. På baggrund af dokumentationen i rehabiliteringsplanens forberedende del og rehabiliteringsteamets behandling af sagen indstiller rehabiliteringsteamet til kommunen, om borgeren skal have et ressourceforløb, fleksjob, tilskud til selvstændig virksomhed, førtidspension eller anden indsats. Hvis rehabiliteringsteamet indstiller, at borgeren bevilges et fleksjob, skal det fremgå af indstillingen, hvilke beskæftigelsesmæssige, sociale og helbredsmæssige forhold teamet har lagt vægt på. Rehabiliteringsteamet skal herudover: 1) Begrunde, at borgeren er afklaret i forhold til uddannelse og beskæftigelse, og at borgeren ikke kan arbejde på ordinære vilkår, og 2) angive, hvilken type fleksjob eller arbejdsfunktion rehabiliteringsteamet vurderer, at borgeren skal have, og om der eventuelt bør tages særlige hensyn til borgeren, herunder om der er behov for støtte fra kommunen i overgangsperioden. Jobcenteret træffer på baggrund af rehabiliteringsteamets indstilling afgørelse i sagen. Der skal foretages en samlet vurdering af alle sagens oplysninger, herunder en vurdering af oplysninger, der taler henholdsvis for eller imod, at personen opfylder betingelserne for fleksjob. Hvis jobcentret ikke kan følge teamets indstilling, skal sagen forelægges for teamet på\n10 ny med begrundelse for, hvorfor jobcentret ikke kan følge indstillingen. Når rehabiliteringsteamet har revurderet sagen, træffer jobcentret afgørelse. Se mere om rehabiliteringsplanen og rehabiliteringsteamet på Arbejdsmarkedsstyrelsens hjemmeside, (Fagområder/Temaer Fastholdelse Rehabilitering) Overgang fra førtidspension til fleksjob 70 i loven er ikke til hinder for, at en person, der modtager førtidspension, kan blive visiteret og ansat i et fleksjob. Personen kan imidlertid ikke være ansat i et fleksjob og samtidig modtage førtidspension, jf. princippet om dobbeltforsørgelse. Ved ansættelse i fleksjob skal førtidspensionen derfor gøres hvilende eller frakendes. I praksis vil det derfor være mest hensigtsmæssigt, hvis jobcenteret først visiterer en person til fleksjobordningen i forbindelse med et konkret fleksjob, og at pensionen indledningsvist gøres hvilende. Først herefter vurderes behovet for en evt. frakendelse af førtidspension med begrundelsen, at personen kan bestride et fleksjob. Det er kommunen, der tager stilling til, om førtidspensionen kan gøres hvilende. At pensionen gøres hvilende vil sige, at pensionsudbetalingen ophører i den periode, hvor pensionen er hvilende. Der er adgang til at få pensionsudbetalingen genoptaget for fremtiden ved henvendelse til kommunen. Der skal ikke søges om og tilkendes pension på ny. Muligheden for, at førtidspensionen kan gøres hvilende, er en beskyttelsesforanstaltning, og dens formål er at støtte førtidspensionisters forsøg på at gå i arbejde. Ved ordningen skabes der tryghed for, at der er et stabilt forsørgelsesgrundlag at falde tilbage på, hvis bestræbelserne mislykkes. I P-18-04, fandt Ankestyrelsen, i en sag, der vedrørte en førtidspensionist på gammel ordning, der ønskede at komme i fleksjob, at det var i overensstemmelse med tankerne bag reglerne om hvilende pension og formålet med fleksjob, at pensionen i det konkrete tilfælde først skulle gøres hvilende fra det tidspunkt, hvor et konkret tilbud om fleksjob forelå. I N-1-03 fandt Ankestyrelsen, at betingelserne for at visitere ansøgeren til fleksjob var opfyldt fra ansøgningsdatoen.begrundelsen for afgørelsen var, at kommunen kan tilbyde fleksjob til personer, der allerede modtager social pension, såfremt det efter en konkret vurdering skønnes, at den pågældende i relation til alder, tidligere tilknytning til arbejdsmarkedet og jobmulighed kan klare et fleksjob og selv ønsker det og under forudsætning af, at pensionen gøres hvilende. Efter reglerne skal fleksjob tilbydes personer, som ikke modtager førtidspension og ikke kan opnå eller fastholde beskæftigelse på normale vilkår på arbejdsmarkedet. Efter forarbejderne til lovændringen i 2003 om fleksjob og Socialministeriets vejledning om lov om aktiv socialpolitik er der ikke noget til hinder for, at personer, der allerede er tilkendt førtidspension, tilbydes fleksjob. Det fremgår blandt andet, at tilbud om fleksjob er uafhængigt af det hidtidige forsørgelsesgrundlag.\n11 Hvis en person, der modtager førtidspension, ønsker at overgå til fleksjobordningen, skal jobcenteret vurdere, om der er en mulighed for, at personens arbejdsevne kan udvikles inden for en rimelig periode. Det kan betyde, at personen skal have et aktivt tilbud efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats for at afklare arbejdsevnen. Når et eventuelt aktiv tilbud er afsluttet, skal jobcenteret i samarbejde med borgeren udarbejde rehabiliteringsplanens forberedende del samt indhente borgerens praktiserende læges vurdering af borgerens helbredsmæssige situation i forhold til at kunne arbejde. Derefter skal sagen forelægges rehabiliteringsteamet. På baggrund af dokumentationen i rehabiliteringsplanens forberedende del og rehabiliteringsteamets behandling af sagen på et møde med deltagelse af borgeren og sagsbehandleren, indstiller rehabiliteringsteamet til jobcenteret, om borgeren skal bevilges et fleksjob. Det er herefter jobcenteret, der på baggrund af indstillingen træffer afgørelse om fleksjob. Førtidspensionen kan gøres hvilende, når pågældende starter i et konkret fleksjob, jf. tidligere nævnte P I sager, hvor en førtidspensionist, der er i løntilskud efter lovens 57, ønsker at konvertere jobbet til et fleksjob, skal jobcenteret udarbejde rehabiliteringsplanens forberedende del. I planen beskrives tilbuddet om ansættelse med løntilskud, som personen er i, og hvordan forløbet i tilbuddet er, fx hvor mange timer personen arbejder. Sagen skal følge samme procedure som beskrevet ovenfor Fleksjob i udlandet Muligheden for fleksjobansættelse omfatter som udgangspunkt personer, der har bopæl og arbejdsplads i Danmark. Dette skyldes navnlig, at fleksjobordningen er en beskæftigelsesfremmende ordning, der skal fastholde tilknytningen til det danske arbejdsmarked, og at jobcenteret i forbindelse med et fleksjob skal have mulighed for at følge op på ansættelsen, hver gang der er gået 2 ½ år. Det er kun muligt at oprette fleksjob hos en arbejdsgiver, der har hjemsted i Danmark. Det betyder, at der kun kan udbetales fleksløntilskud til en person, der er ansat i fleksjob hos en arbejdsgiver med hjemsted i Danmark. Der kan ikke udbetales fleksløntilskud til en person, der er bosiddende i Danmark, men arbejder hos en arbejdsgiver med hjemsted i udlandet, idet der ikke kan oprettes fleksjob efter danske regler uden for landets grænser.\n12 En ansat i fleksjob har dog mulighed for at være udstationeret i maksimalt et år. Ansættelsen i fleksjob i udlandet forudsætter, at virksomheden har hjemsted i Danmark, ansættelsen er frivillig, lønnen fastsættes efter danske overenskomster, og den ansatte er sikret hjemrejse Fleksjob og grænsegængere Ifølge forordning 1612/68 nyder en arbejdstager samme sociale og skattemæssige fordele som indenlandske arbejdstagere (art. 7, stk. 2). Det medfører, at en arbejdstager, der bor i for eksempel Sverige og arbejder i Danmark, nyder samme sociale og skattemæssige fordele som en person, som både arbejder og bor i Danmark. Efter de danske regler forudsætter retten til fleksjob ophold i Danmark. En person ansat i fleksjob kan godt være grænsegænger i EU-rettens forstand og modtage fleksløntilskud, så længe personen er ansat hos en arbejdsgiver med hjemsted i Danmark. Det er således muligt at bevare et fleksjob, hvis man er grænsegænger og pendler til arbejde i Danmark fra fx Sverige eller Tyskland. I fandt Ankestyrelsen, at en kvinde, der boede i Sverige og arbejdede i Danmark, havde ret til at få behandlet sin ansøgning om fleksjob i Danmark. Kvinden, der havde boet i Sverige i nogle år, søgte om fleksjob. Hun var i 2005 blevet sygemeldt fra et job i Danmark og havde været i arbejdsprøvning i Danmark. Hun modtog sygedagpenge indtil 15. november Kvinden var fortsat beskæftiget på den arbejdsplads, hvor hun gennemførte arbejdsprøvningen. Dog vil en person med en nedsat arbejdsevne, som tidligere har arbejdet i Danmark, men som nu er omfattet af fx svensk lovgivning, fordi personen har bosat sig i Sverige, ikke kunne blive visiteret til fleksjob i Danmark. Det skyldes, at personen har mistet tilknytningen til det arbejdsforhold, som lå til grund for, at personen blev anset som arbejdstager i Danmark. Personen kan i denne situation ikke betragtes som arbejdstager i Danmark Handlekommune I sager, hvor en arbejdstager har haft en dansk bopælskommune og flytter til fx Sverige, er det den kommune, hvor beskæftigelsen udføres, som er handlekommune i forhold til den ansatte i fleksjobbet, jf. 6, stk. 1-3, i bekendtgørelse nr. 722 af 19. juni 2013 om retssikkerhed og administration på det sociale område. Borgeren skal give den nye handlekommune besked om, at den pågældende er beskæftiget i et fleksjob i kommunen, således at kommunen kan udbetale fleksløntilskud og foretage opfølgning m.v.\n13 I situationer, hvor arbejdstageren hele tiden har været bosat i Sverige, er det arbejdsgiverens hjemstedskommune, der er handlekommune. 2. Fastholdelsesfleksjob 70 b. En person kan kun blive ansat i et fleksjob på den hidtidige arbejdsplads, hvis personen forinden har været ansat på arbejdspladsen i mindst 12 måneder under overenskomstens sociale kapitler eller på særlige vilkår, jf. dog stk. 3. Den pågældende skal endvidere opfylde betingelserne for fleksjob. Stk. 2. Aftalen mellem arbejdsgiver og medarbejder om ansættelse efter de sociale kapitler eller på særlige vilkår efter stk. 1 skal være skriftlig og indeholde oplysninger om, hvilke funktioner medarbejderen har svært ved at udføre eller ikke kan udføre, samt hvilke konkrete skånehensyn, der er aftalt. Arbejdsgiveren skal endvidere dokumentere, at der er gjort et reelt forsøg på at etablere et vedvarende ustøttet job efter de sociale kapitler eller på særlige vilkår. Stk. 3. Stk. 1 finder ikke anvendelse, hvis den ansatte har været udsat for akut opstået skade eller sygdom, og det er åbenbart formålsløst at gennemføre foranstaltninger med henblik på job efter overenskomstens sociale kapitler eller på særlige vilkår. Forud for ansættelse i et fleksjob på den hidtidige arbejdsplads, hvor man senest har været ansat på ordinære vilkår - et såkaldt fastholdelsesfleksjob - skal personen som hovedregel have været ansat i mindst 12 måneder under overenskomstens sociale kapitler eller på særlige vilkår. Undtagelser til denne hovedregel er beskrevet i punkt 2.7 om undtagelse fra 12-måneders-kravet. Kravene til ansættelse i et fastholdelsesfleksjob skal fremme brugen af andre ansættelsesformer end fleksjob, der tager de fornødne skånehensyn og således kan medvirke til at forebygge yderligere nedsættelse af arbejdsevnen. Arbejdsmarkedets parter skal tage ansvar for at gøre arbejdsmarkedet mere rummeligt uden brug af offentlige tilskudsordninger ved at fastholde medarbejdere, der får en nedsat arbejdsevne. Der skal altid ske en vurdering af arbejdsevnen inden visitationen til fleksjob. Det er ikke dokumentation nok til bevilling af fleksjob, at personen har været ansat i 12 måneder eller mere efter de sociale kapitler m.v. Men en forudgående ansættelse efter de sociale kapitler eller på særlige vilkår vil kunne medvirke til afklaringen af, om personen opfylder betingelserne for at blive visiteret til fleksjob. Personer, der opfylder betingelserne for at blive visiteret til fleksjob, men som ikke opfylder betingelserne for at blive ansat i et fastholdelsesfleksjob, mister ikke af den grund retten til at være i fleksjobordningen. Personen kan i stedet blive ansat i et fleksjob på en anden arbejdsplads.\n14 2.1. Betingelserne for at blive ansat i fleksjob på den hidtidige arbejdsplads Ved vurderingen af, om betingelsen i 70 b, stk. 1 og 2 er opfyldt, skal jobcenteret sikre sig, at 1) personen har været ansat under de sociale kapitler eller på særlige vilkår i mindst 12 måneder, 2) der er lavet en skriftlig aftale mellem arbejdsgiveren og den ansatte, hvoraf det fremgår, hvilke funktioner den ansatte har svært ved at udføre, og hvilke konkrete skånebehov der er aftalt, og 3) det er dokumenteret, at der er gjort et reelt forøg på at etablere et vedvarende ustøttet job efter de sociale kapitler eller på særlige vilkår. Dette betyder, at der skal være redegjort for initiativerne i den skriftlige aftale, og at disse skal være forsøgt efterlevet i ansættelsesforholdet. Aftalen kan være en selvstændig aftale, og det er ikke et krav efter fleksjobreglerne, at aftalen fremgår af selve ansættelsesaftalen. Aftalen kan eksempelvis også fremgå af den ansattes personalesag. Det bemærkes dog, at der kan være et krav om en ny ansættelsesaftale efter ansættelsesbevisloven, hvis der er tale om væsentlige ændringer af vilkårene i ansættelsesaftalen. Aftalen skal indeholde oplysninger om, hvilke funktioner der er svære for medarbejderen at udføre, samt hvilke konkrete skånehensyn, der er aftalt. På den måde kan jobcenteret sikre sig, at der er tilstrækkelig dokumentation for, at betingelserne for et fastholdelsesfleksjob er opfyldt. Betingelsen om, at der er gjort et reelt forøg på at etablere et vedvarende ustøttet job efter de sociale kapitler eller på særlige vilkår, kan fx være opfyldt, hvis arbejdsgiveren og den ansatte har aftalt en nedsat arbejdstid og/eller en ændring af arbejdsopgaverne for at forebygge yderligere belastning af den ansatte. Dette kan eventuelt kombineres med støtte til arbejdspladsindretning, hjælpemidler efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats og/eller hjælp til en personlig assistent efter lov om kompensation til handicappede i erhverv. Derimod vil det forhold, at den ansatte er sygemeldt, herunder med en 56-aftale efter sygedagpengeloven, ikke i sig selv være tilstrækkeligt til at anse det som et reelt forsøg på at etablere et vedvarende ustøttet job efter de sociale kapitler eller på særlige vilkår. Dette hindrer dog ikke, at der i 12-måneders-perioden kan forekomme sygemeldinger. Se punkt 2.2. om sygdom under ansættelsen efter de sociale kapitler eller særlige vilkår. Hvis personens arbejdsevne nedsættes yderligere, eller arbejdsgiveren ikke er tilfreds med ordningen, kan den ansatte efter 12 måneder blive ansat i et fleksjob på arbejdspladsen, forudsat at betingelserne for fleksjob i øvrigt er opfyldt. Det er i den forbindelse ikke et krav, at personen opfylder betingelserne for fleksjob på det tidspunkt, hvor personen er ansat efter det sociale kapitel eller på særlige vilkår.\n15 Jobcenteret bør så vidt muligt evt. i forbindelse med et sygeforløb vejlede virksomhederne om vigtigheden af at dokumentere de tiltag, de har foretaget, hvis der er sandsynlighed for, at medarbejderen på et tidspunkt vil have et funktionsniveau, hvor et fastholdelsesfleksjob vil kunne komme på tale. Arbejdsgiver og medarbejder kan også indgå aftale om ansættelse på særlige vilkår, fx hvis arbejdsgiver ikke er omfattet af en overenskomst, eller der ikke findes sociale kapitler i overenskomsten, der kan bruges i den konkrete sag. Det er således tilstrækkeligt, at personen har været ansat på særlige vilkår og ikke nødvendigvis efter de sociale kapitler. Eksempel: En medarbejder, der har været ansat på samme arbejdsplads de sidste 15 år, bliver tiltagende dårligere og kan ikke længere klare sit arbejde på de hidtidige vilkår. Medarbejderen og arbejdsgiveren indgår skriftlig aftale om, at medarbejderen går ned i tid fra fuld tid til 32 timer om ugen med en tilsvarende lavere løn, men med bevarelse at sin fulde pensionsindbetaling for 37 timer om ugen. Medarbejderen får det imidlertid fortsat tiltagende dårligere, og efter 15 måneders ansættelse på de særlige vilkår synes arbejdsgiveren ikke længere, at ordningen fungerer.medarbejderen bliver herefter visiteret til fleksjobordningen og kan blive ansat i et fleksjob på den hidtidige arbejdsplads, fordi han opfylder betingelsen om ansættelse i mindst 12 måneder på særlige vilkår Sygdom under ansættelsen efter de sociale kapitler eller på særlige vilkår Personer, der kommer i en situation, hvor arbejde efter overenskomstens sociale kapitel eller på særlige vilkår kommer på tale, vil i mange tilfælde have haft et forudgående sygdomsforløb. Bestemmelsen vurderes derfor ikke at være til hinder for, at der også under sygdomsperioder kan indgås aftaler om arbejde efter overenskomstens sociale kapitler eller på særlige vilkår. En sygdomsperiode under en ansættelse efter de sociale kapitler eller på særlige vilkår m.v. - herunder hvor arbejdsgiveren modtager sygedagpengerefusion eller er omfattet af en 56-aftale efter sygedagpengeloven vil heller ikke være til hinder for, at betingelsen vil være opfyldt. Men sygdomsperioden - herunder hvor arbejdsgiveren modtager sygedagpengerefusion eller er omfattet af en 56-aftale efter sygedagpengeloven vil ikke i sig selv kunne betragtes som ansættelse efter de sociale kapitler eller på særlige vilkår Hidtidig arbejdsplads Når der ved fastholdelsesfleksjob henvises til hidtidig arbejdsplads, menes der den arbejdsplads, hvor personen er eller senest har været ordinært ansat. Der vil også være tale om hidtidig arbejdsplads, selvom der ligger en ledighedsperiode mellem ansættelsen i en virksomhed og anmodningen om fleksjob i samme virksomhed. Hvis personen i den mellemliggende periode har været\n16 ansat i en anden virksomhed, gælder betingelsen om 12 måneders ansættelse efter de sociale kapitler eller på særlige vilkår ikke. Eksempel: En medarbejder bliver afskediget efter langvarig sygdom og bliver efter 6 måneder tilbudt at komme tilbage til virksomheden i et fleksjob. Da medarbejderen senest har været ansat i samme virksomhed, vil der uanset at hun opfylder betingelserne for fleksjob blive stillet krav om, at hun bliver tilbudt job efter de sociale kapitler eller på særlige vilkår, inden hun kan komme i fleksjob på den hidtidige arbejdsplads. Det vurderes, at den seneste reelle ansættelse, selvom ansættelsen kun har været af kortere varighed, må betragtes som den hidtidige arbejdsplads. Det betyder, at en person kan få et fleksjob på en tidligere arbejdsplads, uden at der stilles krav om ansættelse efter de sociale kapitler eller på særlige vilkår, hvis han eller hun efterfølgende har haft en reel ansættelse på en anden arbejdsplads. Det er ikke i 70 b eller bemærkningerne hertil nærmere angivet, hvordan afgrænsning af hidtidig arbejdsplads skal ske i forhold til ny arbejdsplads. Ved vurderingen af, om der er tale om ansættelse på den hidtidige arbejdsplads, eller om der er tale om ansættelse på en ny arbejdsplads, kan der i stedet tages udgangspunkt i de fortolkningsbidrag og retningslinjer, der er angivet om lignende problemstillinger andetsteds i lovgivningen. Det fremgår således af reglerne om løntilskud, at en person ikke kan blive ansat med løntilskud hos den arbejdsgiver, hvor den pågældende senest har været ansat, jf. 56 i bekendtgørelse om en aktiv beskæftigelsesindsats. I vurderingen af hvilken virksomhed en person senest har været ansat i, fremgår det af vejledningen om løntilskud fra december 2012 pkt. 4.2, at det som hovedregel vil være naturligt at anvende P-nummer-afgrænsningen. Det betyder, at en virksomhed som udgangspunkt afgrænses ud fra, at der skal være tale om en produktionsenhed efter CVR-loven dvs. den skal have selvstændigt produktionsenhedsnummer (P-nummer). Hvis personen alene har været ansat med løntilskud på den pågældende arbejdsplads, skal arbejdspladsen ikke betragtes som den hidtidige arbejdsplads efter 70 b. Det skyldes, at det i bestemmelsen og forarbejderne hertil er forudsat, at personens hidtidige ansættelse på den pågældende arbejdsplads har været ustøttet, og at bestemmelsen skal medvirke til at fastholde den pågældende medarbejder i ustøttet beskæftigelse. Ansættelse med løntilskud anses som støttet beskæftigelse. Betingelserne for fastholdelsesfleksjob skal derfor ikke være opfyldt for, at en person kan blive ansat i fleksjob på en arbejdsplads, hvor den pågældende alene har været ansat med løntilskud. Tilsvarende gælder for personer, der alene har været ansat på arbejdspladsen i en uddannelsesaftale eller et lærlingeforløb som led i en revalidering. Det har således ikke været hensigten med bestemmelsen, at personer, der som led i en revalidering alene har været ansat på en virksomhed i en uddannelsesaftale eller et lærlingeforløb, skal være omfattet af reglerne om fastholdelsesfleksjob på grund af det tilbud, de har fået som led i en revalidering.\n17 2.4. Hvad er sociale kapitler eller særlige vilkår? De sociale kapitler findes i mange overenskomster og er udformet forskelligt. De handler typisk om forebyggelse, fastholdelse og integration og kan gøre det muligt at fravige overenskomstens ordinære aftaler om løn- og ansættelsesvilkår i tilfælde, hvor det er relevant at forsøge at fastholde en medarbejder på arbejdspladsen. På den måde kan personer, der har svært ved at få eller beholde en fast tilknytning til arbejdsmarkedet, blive integreret på arbejdspladsen. Ansættelser efter de sociale kapitler sker uden løntilskud og dermed uden det offentliges medvirken. I nogle virksomheder er aftalerne i overenskomstens sociale kapitel indarbejdet i virksomhedens personalepolitik. I de situationer ved virksomheden hvilke muligheder, der kan tages i brug, hvis en medarbejder har brug for en særlig indsats for at blive fastholdt. Andre virksomheder har ikke tegnet overenskomst eller er omfattet af en overenskomst uden et socialt kapitel. Disse virksomheder er stadig forpligtet til selv at forsøge at fastholde medarbejderen på særlige vilkår. Ansættelse på særlige vilkår svarer til, hvad der ville kunne aftales efter de sociale kapitler i overenskomsten, og anvendes i tilfælde, hvor der ikke findes en overenskomst, overenskomsten ikke indeholder et socialt kapitel, eller de sociale kapitler i overenskomsten ikke er tilstrækkeligt udfyldt. Derimod vil andre offentlige forsørgelsesordninger, fx sygeperioder eller perioder med en delvis raskmelding, ikke kunne træde i stedet for ansættelse efter et socialt kapitel eller ansættelse på særlige vilkår. Eksempel: Der kan fx være tale om, at arbejdsgiveren og den ansatte aftaler, at den ansattes borger- eller kundekontakt skal reduceres og erstattes med administrative opgaver, og at den ansatte fritages for overarbejde eller skiftende vagter. Dette kan fx kombineres med, at den ansatte går ned i tid med en tilsvarende lavere løn. Eksempler på tilpasninger af jobbet til den ansattes behov, som vil kunne indgå i den konkrete vurdering af, om betingelsen om ansættelse efter de sociale kapitler i overenskomsten eller på særlige vilkår er opfyldt: Ændret vagtplan/ændring af arbejdstidens placering Nedsat timetal Ændring af arbejdsopgaver/omplacering til anden afdeling Ændret tilrettelæggelse af arbejdsdagen/arbejdspladsens indretning Støtte til behandling (fx fysioterapi, psykologhjælp) 2.5. Hvornår regnes 12 måneders-perioden fra?\n18 Medarbejderen skal forud for fastholdelsesfleksjobbet som minimum have været ansat 12 måneder efter de sociale kapitler eller på særlige vilkår. Denne periode regnes fra det tidspunkt, hvor den skriftlige aftale om ansættelse under de sociale kapitler eller på særlige vilkår løber fra. En varslingsperiode kan indgå i de 12 måneder, hvis det kan dokumenteres, at opgaverne er ændret, eller der er indført skånehensyn i varslingsperioden Aftaler indgået forud for den 1. januar 2013 Der er ikke fastsat nogen overgangsordning i forbindelse med kravet om ansættelse i 12 måneder efter de sociale kapitler eller på særlige vilkår eller til kravet om dokumentation herfor. Personer, der har været ansat på særlige vilkår m.v. forud for, at kravet blev indført pr. 1. januar 2013, men hvor aftalen ikke er blevet indgået skriftligt, skal ikke rammes uhensigtsmæssigt hårdt. Det vurderes derfor, at jobcenteret efter en konkret vurdering vil kunne acceptere, at lovens krav om dokumentation er opfyldt, selvom den skriftlige aftale mellem arbejdsgiver og ansat først er blevet indgået efterfølgende. Det betyder, at perioder med ansættelse efter de sociale kapitler eller på særlige vilkår forud for reglens ikrafttrædelse vil kunne medregnes i de 12 måneder, hvis jobcenteret finder det dokumenteret, at bestemmelsen i øvrigt er opfyldt Undtagelse fra 12-måneders-kravet Der stilles ikke krav om 12 måneders ansættelse inden et fleksjob på den hidtidige arbejdsplads, hvis den ansatte har været udsat for akut opstået skade eller sygdom, og det er åbenbart formålsløst at forsøge at fastholde den pågældende på arbejdspladsen på ordinære vilkår gennem initiativer, der kan tage hensyn til personens skånebehov. Det betyder, at jobcenteret i disse tilfælde vil kunne bevilge et fleksjob på den hidtidige arbejdsplads uden forudgående indsats efter de sociale kapitler eller på særlige vilkår, hvis personen i øvrigt opfylder betingelserne for et fleksjob.\n19 Akut opstået skade eller sygdom skal ses i modsætning til glidende nedslidning eller sygdom. Der kan fx være tale om svær, uhelbredelig lammelse som følge af et alvorligt trafikuheld eller andet kompliceret ulykkestilfælde. Det kan fx være tilfældet i forbindelse med en arbejdsskade. Der kan også være tale om en alvorlig og fremadskridende sygdom, hvor der ikke er mulighed for på arbejdspladsen at gøre noget for at undgå forværring. I en sådan situation må det bero på en konkret vurdering i forhold til den opståede sygdom, herunder prognosen i det konkrete tilfælde, om personen er omfattet af undtagelsesbestemmelsen. Er der derimod tale om glidende nedslidning, vil der netop være mulighed for at indgå aftale om fastholdelse efter de sociale kapitler eller på særlige vilkår. Eksempler på akut opstået skade og sygdom: En medarbejder pådrager sig et alvorligt brud på rygsøjlen efter fald fra et stillads. Medarbejderen opfylder betingelserne for et fleksjob og kan fortsætte i et fleksjob på den hidtidige arbejdsplads uden at skulle opfylde betingelsen om 12 måneders ansættelse under de sociale kapitler eller på særlige vilkår. En medarbejder bliver ramt af en blødning i hjernen, der bevirker, at hun ikke vil kunne komme til at bestride et ordinært job i virksomheden. Hun opfylder betingelserne for fleksjob og kan fortsætte i et fastholdelsesfleksjob uden at opfylde 12-måneders kravet. 3. Midlertidige fleksjob 70 c. Jobcenteret bevilger fleksjob for en periode af 5 år, jf. dog stk. 2. Når den femårige periode udløber, tager jobcenteret stilling til, om personen fortsat opfylder betingelserne i 70 for et nyt fleksjob. Stk. 2. For personer, der er fyldt 40 år, bevilger jobcenteret efter det første fleksjob et permanent fleksjob, hvis jobcenteret vurderer, at arbejdsevnen fortsat er nedsat i et omfang, så overgangen til beskæftigelse på det ordinære arbejdsmarked ikke er en mulighed og betingelserne for fleksjob fortsat er opfyldt. Alle fleksjob, der etableres den 1. januar 2013 eller derefter, bevilges for en periode på 5 år. Personer, der tidligere har været ansat i fleksjob under den gamle fleksjobordning, vil også få bevilget et midlertidigt fleksjob, såfremt de skifter job efter 1. januar Den femårige periode skal beregnes fra ansættelsestidspunktet i fleksjob, og perioden skal være sammenhængende. Personer under 40 år kan få bevilget et fleksjob for fem år ad gangen. Inden udløbet af en femårig periode skal jobcenteret tage stilling til, om personen fortsat er berettiget til et nyt midlertidigt fleksjob. Et nyt midlertidigt fleksjob kan godt være i den samme stilling, som personen hidtil har haft. Personer over 40 år får efter det første fleksjob - uanset længde - et permanent fleksjob, hvis jobcenteret vurderer, at arbejdsevnen fortsat er nedsat i et omfang, så overgang til beskæftigelse på det ordinære arbejdsmarked ikke er en mulighed, og betingelserne for fleksjob fortsat er opfyldt.\n20 Kommunen skal efter 4 ½ år udarbejde en status, hvor der tages stilling til, om den fleksjobansatte kan overgå til ordinær beskæftigelse eller skal forblive i fleksjobordningen. I situationer, hvor det er åbenbart, at personens arbejdsevne ikke kan forbedres, eller hvor personen har fået det værre, herunder kan arbejde færre timer, kan kommunen som udgangspunkt bevilge et nyt fleksjob uden større sagsbehandling. Hvis jobcenteret under ansættelsen bliver bekendt med forhold, som kan tyde på, at den ansatte ikke længere er berettiget til fleksjob, skal jobcenteret træffe afgørelse om dette. Efter udløbet af femårs-perioden kan jobcenteret endvidere vurdere, at den fleksjobansatte skal have et fleksjob på flere timer, som bedre matcher arbejdsevnen. En ansat i fleksjob forbliver i fleksjobordningen frem til det tidspunkt, hvor jobcenteret træffer afgørelse om, hvorvidt betingelserne for fleksjob fortsat er opfyldt, herunder om personen vil være berettiget til førtidspension, hvis dette er aktuelt. Såfremt jobcenteret træffer afgørelse om, at en person ikke længere er berettiget til fleksjob, indebærer det, at den fleksjobansatte fra afgørelsestidspunktet ikke længere vil være berettiget til fleksløntilskud. Hvis en fleksjobansat stopper i et fleksjob, inden der er gået 5 år, skal et nyt fleksjob ligeledes bevilges for en periode på 5 år, jf. dog ovenfor om personer over 40 år og deres overgang til et permanent fleksjob. 4. Etablering af fleksjob Jobcenteret skal sørge for, at personer, der er visiteret til fleksjob, har mulighed for ansættelse hos private eller offentlige arbejdsgivere efter 70, jf. 69. Samtidig fremgår det af 70 c, at jobcenteret bevilger fleksjobbet. I forbindelse med etablering af et fleksjob skal jobcenteret: 1) Foretage en vurdering af den fleksjobvisiteredes arbejdsevne i forhold til det konkrete job, herunder de konkrete skånebehov 2) Godkende at ansættelsen sker som et fleksjob Ad 1. Når jobcenteret skal godkende etablering af et konkret fleksjob, skal jobcenteret sikre, at den fleksjobvisiterede udnytter sin arbejdsevne bedst muligt i fleksjobbet, og at den pågældendes skånebehov bliver tilgodeset, jf. 70 d, stk. 1. Jobcenteret skal endvidere foretage en opfølgning, efter at den pågældende har været ansat i fleksjobbet i 2½ år for at vurdere, om der er sket ændringer i den ansattes forhold, herunder om den pågældende fortsat opfylder betingelserne for fleksjob. Se afsnit 5.2. Opfølgning i fleksjobbet.


Dansk HøreCenter - Holstebro - Bestil en gratis høretest i Holstebro\nDu finder os på Østergade 7, 7500 Holstebro\nHUSK - Åben Service mandag onsdag og fredag kl. 12.00-13.00 (uden tidsbestilling)\nOBS: Afdelingen holder lukket fredag i uge 27,28 og 29.\nDansk HøreCenter Holstebro har fået ny adresse, og vi bor nu på Østergade 7. Hørecentret ligger dér, hvor interiørbutikken Moster D tidligere lå, så måske kender du allerede stedet? Der er gode parkeringsmuligheder, og offentlig transport finder du inden for en rimelig afstand.\nDu kan parkere gratis ved Enghaven, kirken eller Kvickly, som du finder inden for ganske kort afstand. Derudover kan du parkere ved Færch Torvet, som også ligger tæt på, dog mod betaling. Vi byder også på handicapvenlige forhold, og vi glæder os til at byde dig hjerteligt velkommen.


4 grunde til, at du ikke må gå glip af Beyoncés ‘Lemonade’ | Woman.dk\nHun er ikke vred, hun er RASENDE!\n25. april 2016 af Maria Denise Christoffersen\nFørst væltede hun Superbowl med Formation og sit anti-racistiske powerkvindeshow. Så lavede hun lige sit eget fitnesstøjmærke. Og i weekenden udsendte Beyoncé så albummet Lemonade, som er så skelsættende en udgivelse, at den kommer til at definere hendes karriere herfra.\nElsker du også Queen Bey? Så skal du se at komme i gang med at se og høre det 12 numre lange album, der kommer med musikvideoer til alle numre og har fået supermeget opmærksomhed på grund af Beyoncés direkte og utvetydige referencer til sin mands utroskab.\nDerfor skal du høre Lemonade NU:\n1. Hun er frigging VRED. Beyoncé lægger ikke fingrene imellem, når hun synger om sin mand Jay Z's utroskab og parrets efterfølgende krise i ægteskabet. Tekster som: “Who the fuck do you think I am? You ain't married to no average bitch, boy” og “Looking at my watch, he shoulda been home.Today I regret the night I put that ring on. He always got them fucking excuses” er ætsende ærlige og barske.\n2. Hun er politisk (igen). Beyonce fortsætter stilen fra Formation og sætter fokus på (sorte) kvinders udfordringer i USA anno 2016. Det er stærkt, og det er vedkommende – også helt herovre på den anden side af Atlanterhavet.\n3. Det er et sjældent indblik i hendes lukkede privatliv. Det er sjældent, at familien Knowles/Carter deler ud af deres private anliggender, men på det her album medvirker både Jay Z og parrets datter. Kombineret med de personlige tekster får vi lov at opleve, hvordan livet som popgudinde ikke nødvendigvis altid er så let, som det virker... Og Beyoncés ærlighed virker befriende i et popunivers, hvor alt ellers er friggin' fierce og fantastisk 24/7.\n4. Det er et visuelt VIDUNDERLIGT album. Hele universet i Lemonades musikvideoer er stærkt og smukt, så du får lyst til at se videoerne igen og igen, selv efter at du er færdig med at beundre hendes badass attitude!\nLemonade er udkommet på Tidal, HBO og kan købes over iTunes.\nBeyoncé elsker den her badass udgave af Formation - og det vil du også komme til