Henvendt til Kragen, brug for din viden :)\nBillig-Scooter.dk Hyggekrogen Off-Topic Henvendt til Kragen, brug for din viden :)\nHer i familien har vi et færdselsjuridisk spørgsmål som vi gerne vil have afklaret.\nEn ven af familien påstår at der iflg. færdselsloven er fastlagt hvordan en hastighedsbegrænsning skal afvikles.\nEt eksempel, vennen mener ikke at man fx ved et vejarbejde kan gå direkte fra fx. 80 km/t til fx. 40 km/t, men at man i stedet skal gå fx 80 km/t - 60 km/t - 40 km/t.\nHåber eksemplet giver mening, og at du med din viden kan give et svar\nJeg har godt nok set et sted på motorvejen ved Holbæk, hvor det i forbindelse med et vejarbejde angiveligt gik fra 110 til 50 i et enkelt hug!\nJeg lagde som passager ikke mærke til andet, og det gjorde manden ved rattet angiveligt heller ikke.\nNår den pågældende motorvej ender vest for Holbæk, går det også ret hurtigt fra motorvej ender -> motorvej endt -> 50 km/t og et skarpt sving til højre hock:\nwalker1 Skrev: Jeg har godt nok set et sted på motorvejen ved Holbæk, hvor det i forbindelse med et vejarbejde angiveligt gik fra 110 til 50 i et enkelt hug!\nJa, nemlig. Vi synes jo også at det lyder lidt underligt. For tager man overgangen fra land til by, så er det jo også direkte fra 80 til 50.\nJeg mener ikke der er nogen lov der siger at farten skal tages gradvist af\nFædselslovens kapitel 5 (Hastighed) siger i hvert fald intet om dette\n§42 omhandler de generelle hastighedsbegrænsninger. Under stk 5 står der:\nSå umiddelbart kan jeg ikke finde noget, men måske vores færdselslovsleksikon Kragen kan komme med en bedre passage.\nMen jeg tror man af og til gør det for at sænke farten gradvist, således at folk ikke skal op og stå på bremsen for at komme fra 110 til 40 km/t - det vil jo helt sikkert give problemer.\nRexman, du har ret. Hastighedsbegrænsningen gælder fra det sted, hvor det første skilt står, og indtil hastighedsbegrænsningen ophæves ved skiltning, eller der ved skiltning angives anden hastighed.\nDer er således ikke noget med, bare at løfte foden fra speederen, og afvente, indtil man når ned på hastigheden. Kører du hurtigere efter det sted, hvor skiltet er sat op, har du overskredet hastighedsbegrænsningen, og hammeren falder - så enkelt er det\nDette er noget, der giver penge i kassen. Jeg husker fra min tid i Høvelte, at ved Lille Sverige var der et yndet lille sted lige efter en bakketop, hvor der var opsat et 50 km/t skilt. Her plantede politiet ofte en radar 20-30 meter fra i skovkanten, og kunne notere så at sige alle, der kom kørende med de ellers lovlige 80 km/t. Man havde ikke en jordisk chance for at se skiltet, før det var for sent - og der forøvrigt igen var 80 km/t.\nSådanne "fartfælder", er ikke helt fine i kanten, og en reduktion af den lovlige hastighed fra 110 km/t til 40 km/t i et hug uden tidligere adviceringskilte om f.eks. vejarbejde forude eller blinkende lygter, er simpelthen noget svineri, og bør ikke forekomme. Ikke så meget pga. af bødekassen, men af hensyn til de vejarbejdere, der arbejder på stedet. En sådan mangel på skiltning, er en sag for arbejdstilsynet.\nVedr. Holbækmotorvejen, så er der også graduerede hastighedsgrænser fra omkring Hvidovre og ind til bymæssig bebyggelse; men i tæt traffik, og med et par lastvogne til at skygge for skiltene, kan det være svært at nå at gå fra 110 til 90, og til sidst ende på 60, selvom man har de bedste intentioner. Her hentes der også rigtigt mange penge til vores slunkne statskasse.\nkragen Skrev: og en reduktion af den lovlige hastighed fra 110 km/t til 40 km/t i et hug uden tidligere adviceringskilte om f.eks. vejarbejde forude eller blinkende lygter, er simpelthen noget svineri, og bør ikke forekomme.\nOg for så lige at tage den for Prins Knud, så er der altså lovmæssigt ikke noget til hinder for at man i praksis lavede den form for skiltning ?\nAltså at man ved et evt. vejarbejde havde en skiltning som angav en hastighedsnedsætning fra 80 km/t til 40 km/t uden nogen form for "mellemvej" ?\nStruerboen Skrev: Og for så lige at tage den for Prins Knud, så er der altså lovmæssigt ikke noget til hinder for at man i praksis lavede den form for skiltning ?\nNej, der er desværre ikke noget lovmæssigt til hinder for, at man skal gå fra 80 til 40 i et hug- eller til 20 eller fuldt stop - for den sags skyld.\nkragen Skrev: Nej, der er desværre ikke noget lovmæssigt til hinder for, at man skal gå fra 80 til 40 i et hug- eller til 20 eller fuldt stop - for den sags skyld.\nMen mange tak for din hjælp


Dobbelt prisvinder til Sitecore Experience Awards - IMPACT\nDobbelt prisvinder til Sitecore Experience Awards\nOmni-rampelyset skinnede på IMPACT, da der blev uddelt priser til Sitecore Experience Awards 2018. For IMPACT kunne sammen med nemlig.com og Bog & Idé bryste sig af hele to Sitecore Experience Awards. Det er dermed tredje gang, at IMPACT vinder kategorien Nordics Best Commerce Experience.\nPrisen for ”Best Web Content Experience” i Norden blev givet til IMPACT og nemlig.com. Sammen havde vi satset på at revolutionære indkøbsoplevelsen, – Fokus var ikke blot at give danskerne en nemmere hverdag, men at skabe rammerne for en personlig kundeoplevelse og en unik handlefrihed.\nMed denne pris er det anden gang, at IMPACT og nemlig.com tager en ”statuette” med hjem ved Sitecore Experience Awards.\nSammen med Bog & idé kan vi samtidig fejre at blive nr. 1 i kategorien ”Best Commerce Experience” i Norden. Fra start har visionen været klar. Unikke kundeoplevelser bliver skabt i en stærk symbiose mellem de fysiske butikker og de digitale platforme. I dag bliver 70 procent af alle online ordrer hentet i butikken og det har styrket Bog & idés ”klik og hent” – koncept. Rejsen mod en funktionel Omnichannel opsætning har båret frugt. Læs mere om samarbejdet med nemlig.com og Bog & idé i vores cases.\nDet har været et privilege at samarbejde med både Nemlig.com og Bog og Idé, og jeg er stolt af de resultater vi har skabt i fællesskab - forudsætningen for vores succes ligger i det gode samarbejde.\nKasper HolstCEO og partner, IMPACT\nOM SITECORE EXPERIENCE AWARDS\nSitecore Experience Awards er en årlig international konkurrence, der ærer Sitecores kunder og deres partnere for at implementere, opbygge og levere unikke kundeoplevelse med Sitecore-løsninger.\nIMPACT har vundet Best Commerce Experience de sidste tre år:\n2018: I samarbejde med Bog og idé.\n2017: I samarbejde med Runner UP Lemvigh Müeller.\n2016: I samarbejde med Kaufmann.\nSitecore Best Experience Nordics:\n2018: I samarbejde med Nemlig.com


Hvad er de forskellige typer af Wedding Invitation Konvolutter? - Zajacperrone.com\nHvad er de forskellige typer af Wedding Invitation Konvolutter?\nValg af invitationer er en integreret del af planlægningen af et bryllup. Men hvis du vælger bryllup invitationer er også en vigtig proces. Bryllup invitation kuverter er de første ting, som potentielle gæster vil se, så en brud er klogt at vælge konvolutter, der er smagfuldt og kan afspejle farver eller tema af brylluppet.\nBryllup invitation kuverter kommer i mange former, størrelser og designs. Den mest traditionelle design er de større, tungere ydre kuvert, med en mindre kuvert, der indeholder selve invitation vedlagt. Den dobbelt kuvert er en tradition med en interessant historie. Før det 20. århundrede, næsten alle bryllup invitationer var afleveret til modtagerne og i det tidlige 18. århundrede, de fleste af dem, der rent faktisk sendt indgraveret invitationer var af overklassen. Modtagerens butler ville tage (sandsynligvis beskidte) kuvert fra kurer, åbne den og præsentere den pæne, rene inderste konvolut til damen i huset. Således var en tradition født, der fortsætter selv nu.\nEn brud kan gå til en lokal brude salon, printer, eller online for at vælge bryllup invitation kuverter. Hendes valg er næsten uendelige. Hun kan vælge konvolutter lavet af kraftigt papir, pergament, vellum, og i kvadratiske eller rektangulære former. En form, der bliver mere og mere populær i bryllup invitation kuverter er "pochette." Dette er en konvolut, der er formet som en firkant, med folde fligene på hver side, der foldes ind for at kuverten. Bryllup invitation kuverter fås i næsten alle farver tænkelige, og et brud kan endda være i stand til at matche hendes konvolutter med farverne på hendes buket, hvis hun ønsker at gøre det.\nNogle bryllup invitation kuverter er almindeligt, inde og ude, men en brud kan vælge dem, foret i folie, igen i et væld af farver. Hun kan matche folie foring til blæk farve bruges på invitationen, eller vælg en gratis farve til papiret.\nEn meget formelle, traditionelle version af bryllup invitation kuverter er en konvolut lavet af pergament. Det er kraftigt papir med en subtil marmoreret finish. Pergament ofte udstyret med en "deckled" kant, hvilket betyder kanten af papiret har en iturevet udseende, giver det en håndlavet udseende. Pergament betragtes som en af de mest attraktive former for bryllup invitation kuverter.\nEtikette kræver, at bryllup invitation kuverter kan være indgraveret eller fortrinsvis, hånd-rettet. Mens kuverter behandlet på en computer printer, eller med adresseetiketter kan stigende popularitet, sticklers for korrekt etikette stadig sige hånd-behandles, er de bedste.\nDe fleste bryllup invitation kuverter komme som en "pakke" pris med invitationerne selv. Dog vil en brud normalt betale ekstra for foret, pergament eller vellum kuverter, og disse gebyrer vil blive opført med invitationen priser. Bestilling invitationer og kuverter tidligt sikrer, at bruden kan foretage rettelser, hvis noget er galt med det færdige produkt, så denne proces bør være i nærheden af toppen af en brudens "to-do" liste. Sammenligning priser fra forskellige kilder vil sikre hun er i stand til at finde, hvad hun vil til den bedste pris.\nEt par at blive gift.\nHvad er de forskellige typer af Wedding Serving Sets?\nHvad er de forskellige typer af Wedding Hairstyles?\nHvad er en Aluminum Bolt?\nHvad Er Anahata Yoga?\nHvad er Wildlife Gardens?\nSådan bruges System Logs til fejlfinding af en Junos netværk\nHvad er et fitness Inversion Table?\nHvor effektiv er Citalopram for søvnløshed?\nSådan parres din BlackBerry PlayBook til en Smartphone\nHvad er Myostatin?


▷ Billig Kraes baby balm – havre og kokos – 149 kr.\nKraes baby balm – havre og kokos\nI udviklingen af KRAES baby balm er der lagt fokus på det enkle og rene. Derfor består ingredienslisten kun af 7 nøje udvalgte råvarer : abrikoskerneolie, kokosolie, sheasmør, bivoks, havreolie, kolloid havre, og castorolie. KRAES baby balm er en blød og (Læs mere)\nNavn: Kraes baby balm – havre og kokos\nBest seller fra Kraes\nEn stor portion webshops i Danmark tilbyder på nuværende tidspunkt en hel del forskellige muligheder for levering. Den mest moderne er nu om stunder levering til en pakkeshop, og så kan du blot hente dine produkter når du har tid. Den er nemlig super enkel, samt typisk desuden den mest letkøbte fragtform ved køb af Kraes baby balm – havre og kokos.\nDu bør på samme måde påtænke at få ordren bragt til din bopæl eller ud på dit arbejde. Fragttypen viser sig desværre en anelse mere bekostelig, men ydermere ualmindeligt fremkommelig. Den mest prisbevidste leveringsløsning vil dog i de fleste tilfælde være at du selv henter ordren, men den mulighed kræver at du lever tæt på e-forhandlerens arbejdslager.\nLeveringstidspunktet på Best seller kan i nogle tilfælde være ekstremt væsentlig om vi mangler produktet med det samme, så i det øjemed er det temmelig afgørende at du ser nærmere på den forventede leveringsdato for den respektive vare.\nMange e-shops giver levering på blot en enkelt hverdag på en række af deres produkter, eksempelvis Kraes baby balm – havre og kokos, men som imidlertid er forudsat at bestillingen realiseres inden et besluttet klokkeslæt, med hensynstagen til at de med sikkerhed kan nå at få de nye varer klargjort inden de pakkeansatte holder fyraften.\nNogle få internet firmaer garanterer portofri levering, men i mange tilfælde gælder det kun hvis man handler for en konkret sum. Som alternativ kunne man vælge den mindst kostelige mulighed for fragt, der ofte – uanset om man bor i Taastrup, Odder eller Faaborg – vil blive at få leveret bestillingen til et afhentningssted.\nDet er ualmindeligt ukompliceret for folk at finde frem til de bedste priser fra flere internet selskaber, og for det har flere Kraes internet forhandlere set sig tvunget til at mindske udsalgspriserne på produkterne – til piger og drenge, og ligeledes til voksne – markant, og endda nogle gange tilbyde fri fragt.\nMen det kan til hver en tid vise sig fordelagtigt at udforske et par forskellige butikker på nettet efter rabat på Kraes baby balm – havre og kokos forinden du handler, så du er garanteret at få fat i den bedste pris.\nDu bør bare være opmærksom på, at hvis en webshop reklamerer produkter til salg for en udsalgspris som virker ekstraordinært lav, bør det tit være et tegn på en uægte shop. Kortkøb er på den anden side inkluderet i et regelsæt, hvilket passer på dig som kunde imod uoprigtige e-forhandlere.\nVi slår generelt et slag for kortbetalinger eller mobilbetaling. Som en anden løsning kan du overveje en løsning fra for eksempel ViaBill, for så vidt du agter at klare omkostningerne senere.\nFør folk bestiller hos en Kraes online webshop behøver de uden tvivl gennemgå butikkens forretningsbetingelser, men det er naturligvis ikke særlig morsomt.\nEn nemmere løsning kan derfor være at granske hvorvidt online butikken er tilsluttet e-mærket, som skulle være et tegn på at online webshoppen opretholder de opstillede regler, foruden at den lejlighedsvis overvåges af specialister der er inde i lovgivningen. Dette er desuden din anledning til støtte, ifald du får besvær ved din ordre.\nDertil rekommanderer vi at man er opmærksom på de mest betydningsfulde forhold der gælder for transaktionen, som fx den byttepolitik online virksomheden bruger. I relation til det er det samtidig vigtigt, at man når som helst gemmer ens e-mail kvittering, så man fremadrettet kan bevidne købet af Kraes baby balm – havre og kokos, uanset om man shopper til en mand eller kvinde.\nTrustpilot frembringer nogle fornemme løsninger til at analysere mange andre forbrugeres betragtninger og herved er det anbefalelsesværdigt, at du eksaminerer online virksomhedens bedømmelser af Kraes baby balm – havre og kokos forinden du færdiggør din shopping.\nFacebook tilbyder dig på samme måde fuldt ud gode genveje til at få kendskab til webbutikkens pålidelighed. Derudover ses faktisk internet firmaer hvor kunder kan nedfælde en vurdering af købsoplevelsen, som ligeledes kan benyttes til at danne dig et indtryk af hvor tilfredse kunderne er.\nDenne hjemmeside er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi arbejder sammen med en gruppe online forhandlere og præsenterer forretningernes tilbud, og får honorar forudsat en af vores brugere fuldfører en transaktion.\nAnvisninger vedrørende tilbud og internet virksomheder ajourføres jævnligt, men vi påtager os ikke ansvaret for ændringer der er udarbejdet siden sidste opdatering af hjemmesidens data.


Kokatat Paddling Gore-Tex Mens Jacket rojakke - Chili\nDen letteste og lækreste rojakke!\nPaddling Jacket i Gore-Tex fra Kokatat er nok den lækreste af alle rojakker! Den er let, smidig, vandtæt og super åndbar. Her går kompromisløst håndværk, sublime materialer og lækkert design op i en højere enhed.\nKokatat Paddling Gore-Tex Mens Jacket rojakken er med PU belagte Lycra manchetter i halsen og ved ærmegabene, som giver en lækker og smidig lukning. På venstre ærme er der en lille lomme med lynlås og om livet strammes jakken med justerbar elastik.


Op til en time (49)\nNyd Jackfruit Spring over Hai Van Pass\nPå vejen til jackfruen vil vi overvinde Hai Van Pass, et af de passerer med det smukkeste landskab i Vietnam, vi vil nyde den majestætiske natur sammen og tage billeder med vildt naturligt på dette fantastiske pas. Et andet berømt sted på vejen er Lang Co Bay og Lap En lagune, som alle er gode skønhed i Vietnam. Så når vi stopper ved Jackfruit Spring, skal vi vandre gennem skoven i 40 minutter for at komme til den naturlige pool, hvor der ikke er nogen, køligt og rent vand, og at du kan drikke, så vil vi give dig lækre lokale frokoster. .. Tag billeder, hold øje ... og grine.\n0,65 $ USD-besparelser\n0,75 $ USD-besparelser\nDa Nang til min søn Sanctuary af privat bil med engelsktalende chauffør\nMy Son Hindu Sanctuary, en UNESCO World Heritage Site, er en stor stikprøve af den gamle Champa civilisation placeret i den sydlige del af Vietnam. Det var en uafhængig stat fra omkring 2. til 17. århundrede, hvor den blev besat af Vietnam. De imponerende hinduistiske ruiner har mange smukke stenskulpturer, templer og tårne i tropiske jungle omgivelser.\n1,08 $ USD-besparelser\nPrivat transfer fra Da Nang City til Vinpearl Nam Hoi An\nFra Da Nang, den nemme og stilfulde måde med denne private overførsel fra Da Nang International Airport til din bolig VINPEARL NAM HOI AN. Spring stress over lufthavns taxier og fælles skyttelbusser, og hop ind i en privat luksusbil lige efter din ankomst. En venlig og professionel chauffør vil hilse på dig efter bagageanmodning og levere dig direkte til døren til VINPEARL NAM HOI AN\n7 pladser bil til at hente dig i lufthavnen\nVi glæder os til at blive tjent som dine værdifulde kunderEntusiasme - Kundeværdi - Fællesskab\nDen mest bekvemme transportservice i Vietnam.⠀Vi tilbyder den bedste transport og kundeservice i Vietnam med 24/7 Hotline.⠀Forbind alle de vigtigste destinationer som Ho Chi Minh, Mui Ne, Vung Tau, Nha Trang, Dalat, Danang, Hoi An, Hue og meget mere!⠀Eventuelle brugerdefinerede overførsler kan accepteres. Bare kontakt os.Vores biler er nye og velholdte.Ingen ekstra gebyrer, ingen delte overførsler.Hurtig og sikker tur.Efter din reservation kontakter vi dig for dobbelt bekræftelse\nAfhentning fra lufthavn eller togstation eller Da nang by til Hoi An med privat bil\nNyd en behagelig og luksuriøs start på dit ophold i Da Nang eller Hoi An Old Town. Efter at have hentet din bagage på Da Nang International Airport, skal du kigge efter en chauffør, der holder et skilt med dit navn på det ud af døren. Føreren vil hjælpe dig med at indlæse din bagage i et privat luksusbil, der venter i nærheden. Læn dig tilbage og strække ud i den rummelige sedan, mens du nyder turen til Da Nang eller Hoi An Old Town. Du bliver slået fra ved døren til dit hotel eller privatbolig i Da Nang eller Hoi An Det tager cirka 1 time at gå til Hoi An. Tjek venligst din bagage, før du tager bilen ud, så du ikke glemmer noget\nDanang - Ba Na - Golden Bridge fuld dag fra Danang\nUdforsk hele dagen på Bana HillsHar tid til at nyde indendørs og udendørs aktiviteter og spilMed fantastiske / flotte skud på billeder på Golden BridgeNyd en lækker frokostbuffetProfessionel engelsktalende guide\nAfhent fra Da Nang (Lufthavn, togstation, By) til Hoi An med privat bil\nNyd et behageligt og luksuriøst start til dit ophold i Da Nangs hotelcenter. Efter at have hentet din bagage på Da Nang International Airport, skal du kigge efter en chauffør, der holder et skilt med dit navn på det ud af døren. Føreren vil hjælpe dig med at indlæse din bagage i et privat luksusbil, der venter i nærheden. Læn dig tilbage og strække dig ud i den rummelige sedan, mens du nyder turen til Da Nang Hotel. Du bliver slået fra ved døren til dit hotel eller privat bopæl i Da Nang. Det tager cirka 30 minutter at gå til Da Nangs hotelcenter. Tjek venligst din bagage, før du tager bilen ud, så du ikke glemmer noget\nBørnevenligFlerdagsture og længere tureHeldagsture og udflugterKrydstogter, sejlture og ture til havsKulturture og tematureKurbade-tureKystudflugterLuksus og særlige begivenhederMad, vin og nattelivPrivate og individuelle tureShopping og modeShows, koncerter og sportSightseeingbilletter og adgangskortTemaparkerTransfers og landtransportBusforbindelserLufthavn og landtransportLufthavnsloungesPrivat transportPrivatchaufførerTogforbindelserTransportserviceTure og sightseeingUdendørsaktiviteterVandre- og cykeltureVandsport


Slangerupbanen. Gladsaxe Byarkiv - PDF\nSlangerupbanen. Gladsaxe Byarkiv\nDownload "Slangerupbanen. Gladsaxe Byarkiv"\n1 Gladsaxe Byarkiv Slangerupbanen 1\n2 Indholdsfortegnelse Slangerupbanen... s.3 Historien før s.3 Jernbaneideen genopstår... s.3 Jernbaneskylden... s.3 En ny koncession bevilges... s.5 Banen finansieres... s.5 Slangerupbanens linieføring... s.6 Pressen involveres... s.6 Jernbanen bliver til virkelighed... s.7 De første tanker om en elektrisk jernbane... s.8 Hurtigsporvej?... s.8 Nye ekspropriationer... s.8 Gladsaxe Kommune overtager aktiemajoriteten i KSB... s.9 Lokkemaden... s.11 DSB overtager KSB... s.13 Udvidelsesplaner gennem årene... s.14 Tunnelbane... s.15 Hareskovbanen som S-bane... s.16 Banens konkurrenter rovruterne... s.16 Lastbiler som konkurrenter... s.17 Kildebakke Station... s.17 Buddinge Station... s.18 Gladsaxe den stationsløse by med stationsnær status... s.19 Stengården Station... s.20 Bagsværds stationer... s.21 Skovbrynet Station... s.24 KSBs lokomotiver og vogne... s.25 Bagsværds vokseværk... s.28 Måneskinsture og dyre ekstratog... s.29 Vintersport som kundemagnet... s.29 Ansatte og passagerer... s.30 Umulige køreplaner... s.30 Ulykker på banen... s.31 Regler ved uheld... s.32 Lykkelige uheld... s.33 Kort om kilder og litteratur...s.35 Slangerupbanen 100 år Gladsaxe Kommune, byarkivet Tekst: Hans-Henrik Landsvig og Eva Molin Forsidefoto: Kaj Bonne Grafisk tilrettelæggelse: Grafia Design Oplag: 500 Tryk: Gladsaxe Kommune 2\n3 Slangerupbanen Historien før 1900 Hvis man tror, at jernbanedrift omkring år 1900 primært drejede sig om persontrafik, må man tro om! Da en hr. Steenberg omkring 1890 kom med planer om nye jernbaner, var det for at løse Københavns affaldsproblemer. I København var man nemlig efterhånden ved at drukne i dag- og natrenovation. Dagrenovationen betød husholdningsaffald og lignende. Natrenovationen stammede fra byens utallige latriner og tørklosetter. Steenberg tænkte sig tre jernbaner, der alle skulle udgå fra København, nemlig: En bane mellem Vesterbro og Vallensbæk En bane mellem København og Amager, der skulle føres helt til Dragør En bane mellem Nørrebro og Værløse Dag- og natrenovationen kunne udnyttes på bøndernes jorder til gødning. Den modsatte vej - ind mod byen - kunne banerne transportere bøndernes færdigvarer. Efter mange diskussioner blev lovforslaget om de tre nye jernbaner vedtaget d. 31/ Regeringen var, da kongen havde underskrevet loven, bemyndiget til at meddele koncession på banerne. D.v.s. folk med penge og interesse for jernbanedrift kunne an- søge om at få bevilget eneret til at anlægge og drive de enkelte jernbaner. I så fald fik man naturligvis også det overskud, som banen måtte give i fremtiden. Forslagsstilleren, konsul Joh. Steenberg, søgte og fik koncession på Værløsebanen, men det lykkedes ham ikke at finansiere baneanlægget. Dermed døde den første tanke om en jernbanelinie til Værløse. Jernbaneideen genopstår Omkring 1900 genopstod ideen om anlæg og drift af en Værløse-bane. Denne gang stod overretssagfører V. Amdrup bag oprettelsen af et konsortium. Et konsortium er en sammenslutning af personer, der i fællesskab afslutter forretninger. I planlægningsfasen satsede konsortiet på, at den fremtidige jernbane skulle bruges til godstransport, og først i anden række kom persontransporten. For at sikre at lokale ønsker om banens forløb blev hørt, oprettede Amdrup fra 1900 til 1902 jernbanekomiteer langs den planlagte bane. De lokale ønsker, der blev taget hensyn til, kom fra de lodsejere, hvis jord stødte op til den planlagte bane og kun i begrænset omfang fra de små bysamfund i omegnen. Årsagen, til at enkelte lodsejere fik så stor indflydelse på banens forløb, var dels at konsortiet byggede banens økonomi på godstransport, dels at banen skulle finansieres 100 pct. af private. Jernbaneskylden At finansiere en jernbane var og er slemt 3\n4 dyrt. Men den kreativt tænkende Amdrup fik en god ide, som rigtig mange skulle komme til at hade ham for. Hans ide var at anvende en speciel grundskyld, der blev kaldt jernbaneskyld. D.v.s. slet og ret en slags ekstraskat for alle grundejere, der havde jord op til den påtænkte jernbane. Amdrup retfærdiggjorde ideen ved at påpege, at banen ville skabe prisstigninger på jorderne omkring den, og han foreslog derfor, at de lodsejere, der havde jord op til banen, underskrev en deklaration, hvor de forpligtede sig til ved ejendomssalg indenfor 30 år at aflevere 30 pct. af værdistigningen på ejendommen til banen. I 1902 meddelte Amdrup Landmandsbankens direktør Heide, at der forelå 160 underskrevne deklarationer, og at kun fire endnu ikke havde underskrevet. Den ene af disse nægtere betegnedes som sindssyg, mens Amdrup mente, at de øvrige tre kunne overtales. De metoder, der blev taget i anvendelse, når en lodsejer skulle overtales, nærmede sig afpresning. I Kjøbenhavns Amtsavis kunne man læse en historie fra det virkelige liv her gengivet i nutidsdansk og i noget forkortet form: Grundejere og ejere af landejendomme langs banen var indkaldt til møde om deklarationsspørgsmålet. Blandt de fremmødte var en greve, hvis jorder stødte op til banen, og som derfor havde gode chancer for at sælge byggegrunde. Man ville have greven til at underskrive deklarationen, men han ville kun underskrive, hvis også alle andre gjorde det. Han ville altså være den sidste til at skrive under. Greven havde en nabo. Denne nabo hørte til dem, der ikke ville underskrive deklarationen, men da deklarationsudvalgets formand henvendte sig til ham for at få en underskrift, var han snedig. Han udnyttede nemlig sin viden om, at naboen ikke kunne fordrage greven. Han sagde: Det er ellers kedeligt, at vi ikke får denne hersens Slangerupbane, men må blive ved med at køre helt til København med vore varer. Naboen ville have nærmere forklaring, og formanden fortsatte: Jo, ser du, bankerne vil kun låne penge til banen, hvis folk underskriver, og greven vil kun underskrive, hvis alle andre jordbrugere skriver under, men det opnår vi ikke, for vi ved jo, at du aldrig skriver under på noget, nå, men jeg må videre med det sorgens budskab. Men det ærgrer mig, for hvis vi blot kunde få greven til at skrive under, kom han jo nok af med en styrtende masse penge, fordi han har så megen jord. - Naa, Farvel da. Formanden tog sin hat og ville gå, men naboen råbte: Nej, stop lidt, jeg vil skrive under, for greven skal ikke spare de penge! 4\n5 at hedde Aktieselskabet Slangerupbanen, men den officielle forkortelse blev KSB - for Kjøbenhavn-Slangerup Banen. Banen finansieres Jernbanedeklarationerne gav ingen rede penge i første omgang, men deklarationerne kunne belånes! Amdrup gik derfor til Privatbanken og Landmandsbanken, der med sikkerhed i deklarationerne tegnede aktier for kr. og overtog de obligationslån på kr., som var udstedt af kommunerne til 4½ pct. pro anno. Private tegnede aktier for kr., og med en række mindre bidrag lykkedes det Amdrup at rejse en anlægskapital på kr. Andreas du Plessis de Richelieu f d Richelieu gjorde stor karriere i Siam, både i ØK og i den siamesiske marine, men vendte tilbage til Danmark i Han var bestyrelsesformand i bl.a. DFDS og Landmandsbanken, foruden Slangerupbanen, og på tale som leder af et forretningsministerium under Påskekrisen i Foto: Det kgl. Bibliotek. En ny koncession bevilges Det var tanken, at konsortiet skulle opløses, når deklarationerne var i hus. Det videre arbejde med banens anlæg og drift skulle varetages af et nyoprettet aktieselskab. D. 9/ blev koncessionen udstedt, og samme dag oprettedes aktieselskabets provisoriske bestyrelse, der bestod af admiral Richelieu, landvæsenskommissær A. Ch. Andersen og J. Munthe Brun samt som suppleant overretssagfører Amdrup m.fl. Selskabet kom til Slangerupbanen adskilte sig på tre væsentlige punkter fra andre baner i Danmark: Den blev fi nansieret ene og alene ved private midler Disse midler rejstes ved en jernbanedeklaration Det offentlige havde ikke del i aktiemassen, idet hverken stat, kommuner eller amter investerede. Gladsaxe kommune investerede først i 1929 sammen med de øvrige bane-kommuner penge i banen og dens drift ved at købe 60 pct. af aktierne til kurs 40, d.v.s. rasende billigt. Baneprojektet blev påbegyndt af ingeniørfirmaet Winkel, Werner og Madsen. Udstikningen af baneforløbet fandt sted fra 1903 og afsluttedes i februar/marts Der skulle eksproprieres jord for kr. - en opgave som den stedlige landvæsenskommission skulle tage sig af. Den 6/\n6 kunne Kjøbenhavns Amts Avis meddele, at der i anledning af Slangerupbanen afholdtes ekspropriationsforretning d. 12., 13. og 14. september. Slangerupbanens linieføring Slangerupbanens endelige linieføring blev et resultat af både enkeltpersoners særinteresser og lokale ønsker. Som en umiddelbar følge af overretssagfører Amdrups interesser i Farum Kalkbrud skulle banen kunne anvendes til transport af kalk. Samtidig resulterede et ønske fra 240 borgere i Slangerup i, at banen blev ført igennem til Slangerup. Endvidere er der meget, der tyder på, at Gentofte Kommune fik en station på banen, nemlig Vangede, dels på grund af den vej, kommunen anlagde fra Vangede til Hellerup, dels fordi teglværket Dysseværket på det tidspunkt ejedes af en så prominent person som justitsminister Alberti, og han ønskede en nem transportforbindelse til og fra sit teglværk. Lokale ønsker gjorde, at banen blev lagt tæt op ad Gladsaxe-Herlev Kommunes grusgrave, og linieføringen tog også hensyn til kommunens gartnerier. Til gengæld tog banens bestyrelse ikke hensyn til kommunens almindelige borgeres ønsker, og banen gik derfor udenom både Søborg Villaby, Gladsaxe By og Buddinge By! Pressen involveres For at gøre reklame for banen - og reklame blev KSBs ledelse hurtigt kendt for - blev der arrangeret en præsentationstur for pressen d. 16/ Turen blev en succes for alle de deltagende, selvom ikke ret meget af banen var færdig. Pressen, som blev godt beværtet, var naturligvis særdeles velvilligt indstillet overfor den nye bane, hvilket fremgik af referaterne: Man får et glimrende indtryk af landskabet, og hvad man ellers kunne se fra toget. Slangerupbanen gik fra Nørrebro Station, Lygten, over Emdrup, Vangede og vi- Ekspropriationskommissionen i arbejde, Justitsminister P.A. Alberti f d Foto: Det kgl. Bibliotek.\n7 dere til Buddinge og Bagsværd. Om Buddinge mente journalisterne, at man ikke kunne vente, at Buddinge Station nogensinde ville kunne lokke turister til med sin nøgne omegn. Det hjalp betydeligt på journalisternes humør, da toget nåede Bagsværd Station. Byen Bagsværd, som man nåede via viadukten over Bindeledet, blev spået en strålende fremtid. Som turistattraktion mente pressen, at Bagsværd ville få stor betydning, da Frederiksdal og Hareskovene ville lokke mange spadserende til. Bl.a. på grund af Slangerupbanen og bolignøden i København udviklede Gladsaxe sig til en forstadskommune, mens Herlev forblev en landkommune. Dette resulterede i, at Herlev i 1909 ønskede at blive udskilt af Gladsaxe-Herlev Kommune og fortsætte som en selvstændig kommune. Jernbanen bliver til virkelighed D. 19/ kunne banen indvies. Et flagsmykket tog med to lokomotiver begav sig kl fra Lygten med omkring 100 indbudte honoratiores ombord. Første stop var Bagsværd, hvor dyrlæge Frederiksen bød toget velkommen. Admiral Richelieu takkede, og folkemængden, som havde trodset det regnfulde og blæsende vejr, råbte hurra, mens et firemands orkester spillede. Politiken berettede dagen efter, at afgangen mod den frokost, som ventede i Slangerup, blev forsinket, fordi stationsforstanderens hanhund havde søgt ly for regn og tumult under en jernbanevogn, og at toget først kunne fortsætte, efter at en behjertet tilskuer havde hentet sin hunhund! Den 20. begyndte hverdagen. Første tog fra Bagsværd mod København afgik kl med stop i Buddinge 7.40 og nåede Lygten kl Sidste chance for at komme hjem var fra Lygten med ankomst til Buddinge Denne reklamepjece fra 1906 var på ikke færre end 56 sider og indledtes med beskrivelser af den fantastiske togtur på hhv. tysk, fransk og engelsk og Bagsværd Onsdag kørte dette tog dog først fra Lygten et minut over midnat. På hverdage var der fem tog i hver retning det ene kun til Farum. Søndag kørte der yderligere to tog i hver retning også her kørte det ene kun til Farum.. En billet fra København til Buddinge på tredje klasse kostede 25 øre til Bagsværd måtte man af med 35 øre. Ved starten og indtil 1929 var banen ejet af private aktionærer. Aktionærerne valgte tre mænd af deres midte, der dannede selskabets bestyrelse. Bestyrelsen repræsenterede selskabet i det daglige over for Staten og almindelige personer. Foruden bestyrelsen var der et repræsen- 7\n8 Åbningstoget ankommer til Bagsværd Station d. 19/ tantskab, der bestod af 19 aktiehavere, hvoraf de 8 skulle have underskrevet jernbaneskyld deklarationen. Repræsentantskabet kunne f.eks. foreslå indkøb af nyt materiel eller lignende. Det fungerede nærmest som en slags idé-giver for bestyrelsen. De første tanker om en elektrisk jernbane I 1915 fik man hos KSB den tanke, at man måske kunne elektrificere jernbanen. Denne elektrificeringstanke fik man igen og igen gennem årene, og det er helt uden sammenligning den plan, der findes mest nedskrevet om i de gamle dokumenter. I 1919 omtaltes tanken i en rapport fra Trafikkomiteen, hvori der stod: dog ikke straks om elektrificeringen. Selvsamme komité udtalte i 1928, at elektrificering overhovedet ikke kunne betale sig. Faktisk gik der 62 år fra den første tanke om elektrisk bane i 1915, og til man fik sat strøm til i Hurtigsporvej? I 1922 kom de første idéer om at anlægge hurtigsporvej til København i stedet for S- bane. Ideen var faktisk god, for man ville dermed kunne udnytte de sporvejsskinner, der allerede fandtes over det meste af København. D.v.s. at man i teorien ville kunne lave direkte forbindelse fra f.eks. Slangerup til Dragør, hvis Amagerbanen, som var blevet åbnet i 1907 med endestation ved Amagerbrogade, også blev lavet om til hurtigsporvej. Eneste virkelige ulempe var, at to spor + elektricitet var aldeles nødvendigt. Og dermed strandede også denne ide, for dog at blive genoptaget i Helt død var ideen ikke førend i begyndelsen af 1960 erne. Nye ekspropriationer I 1927 og 28 tog man omsider de første skridt til at anlægge dobbeltspor på Slangerupbanen på strækningen mellem København og Stralsund - det nuværende Skovbrynet. Dobbeltsporene var første forudsætning for, at en elektrificering overhovedet kunne betale sig. Derfor fik en masse Gladsaxe-borgere endnu en gang dele af deres jord eksproprieret. I 1927 indkaldtes der til møde med alle de lodsejere, der fik eksproprieret et areal til anlægget af 2. spor samt nye stationer. 8\n9 De mange strandede planer om at elektrificere Slangerupbanen satte grå hår i hovedet på mange trafikministre: I 1945, da Ærbødigst hvis rigtige navn var Viggo Barfoed - skrev følgende i Berlingske Tidende, var der 32 år til S-togene begyndte at køre. Det store problem igen ventileres: Skal Slangerupbanen elektrificeres? Det går et halv hundred år tilbage til trafikminister Christopher Hage, der sagen havde fået fra en, der hed minister Juul Ryssensteen. Da sagen ikke blev løst af Hage, så trak han sig beskæmmet tilbage, og Jensen-Sønderup sagen fik, og Thomas Larsen fik taburetten. Han sled og slæbte ihærdigt med den, men måtte dog gi fortabt til sidst og overgav sagen, modløst og trist, til Hassing Jørgensen, som nu prøved men også efterhånden blev sløvet. Så kom den første socialdemokrat, der forsøgte at nå et resultat, det var den noksom bekendte Friis-Skotte, som siden også sagen opgive måtte. Siden har Slebsager prøvet derpå og Axel Sørensen ligeså. Men alle sammen de efterhånden rent politisk måtte opgi ånden. Nu er det Alfred Jensens tur til at løbe hovedet mod en mur. For alle ministre, det står som en manen: Vogt dig, vogt dig for Slangerupbanen: Trafikministre kommer og går, men Slangerupbanen evigt består. I alt 91 lodsejere i Gladsaxe blev berørt og fik en samlet erstatning på ,37 kr. De største enkelt-erstatninger gik til oversergent Ammendrup, som fik ,89 kr. for et areal ved nuværende Stengården Station og et konsortium i Bagsværd ved ingeniør Einersen m.fl., som fik kr. for et stort areal i nærheden af nuværende Højgårds Vænge - altså et stykke før nuværende Skovbrynet Station. Ved mødet fik samtlige lodsejere hele eller størstedelen af deres erstatning udbetalt kontant! Gladsaxe Kommune overtager aktiemajoriteten i KSB De private aktionærer synes i første omgang et have gjort en ganske god forretning. Det årlige udbytte var op til 5 pct., og den gennemsnitlige årlige forrentning i banens første 20 år var 3,4 pct., hvilket var enestående højt for en dansk privatbane. Årsagerne var blandt andet indtægter fra jernbaneskylden, som forfaldt til betaling i takt med udviklingen af områderne i oplandet. Yderligere var bestyrelsen meget tilbageholdende med at investere i nyt materiel, mens der blev talt om elektrificering og sporvogne. Når man manglede nyt materiel, hang det også i høj grad sammen med, at KSB var et aktieselskab, og det skulle give overskud til aktionærerne. Det betød i praksis, at man af hvert års overskud satte 10 pct. til side i en reservefond og udbetalte de resterende penge til aktionærerne, driftsbestyreren og bestyrelsen, der skulle have et særligt vederlag tantieme beregnet ud fra overskuddet. Men i 1928 revnede ballonen, da en af de mange elektrificeringsplaner strandede, og det blev klart, at der måtte investeres store beløb i nye lokomotiver, vogne og sporanlæg. 9\n10 Tabellen viser, hvor lang tid det tog at rejse fra Vesterport Station til diverse udvalgte stationer på Hareskovbanen i Tabellen blev udarbejdet af Gladsaxe Kommune og var kommunens sidste trumf i spillet om den hurtigsporvej, der altså aldrig blev en realitet. 10 Reklame affotograferet fra Slangerupbanens Oplands turistbog, Bemærk femte afsnit om elektrificeringen. Den var lige rundt om hjørnet, troede man stadig.\n11 Selskabet havde ikke kapitalen, jernbaneskylden ville ophøre i 1932, og konkurrencen fra bilerne blev stadigt mere følelig. Desuden var der stigende utilfredshed med banen blandt oplandets borgere, og i 1929 blev Slangerupbanen omdannet til et kommunalt aktieselskab, da Landmandsbanken solgte en aktiepost på kr. til kurs 40. Gladsaxe købte 60 pct., Værløse 17½ pct., Farum 15 pct., Lynge-Uggeløse 4½ pct. og Slangerup 3 pct.. Da Gladsaxe hermed kom til at besidde den største aktiepost, indgik kommunen overenskomst med de øvrige kommuner, der havde aktier i foretagendet, og Gladsaxe blev på forhånd sikret fem af bestyrelsens ni pladser. De fire andre kommuner fik de resterende pladser, så de tilbageværende private aktionærer blev holdt uden for indflydelse. Da Slangerupbanens oplands kommuner gik sammen om at købe aktierne fra de private ejere i 1929, prøvede de at få Københavns Kommune med. Men dér havde man den opfattelse, at når banen blot fik lov at køre helt ned, så kunne man overtage aktierne for en slik. Københavnerne kunne nemlig sagtens vente. Det var oplandets beboere, der led under den efterhånden minimale toggang. På det tidspunkt lå København i forhandlinger med Gladsaxe om at indlemme kommunen i København. Så København havde interesser at varetage i Gladsaxe. Men i stedet for at deltage i togsamarbejdet valgte København at satse på at opkøbe jorder, der ville ligge godt i forhold til den projekterede Hareskovvej. Københavns Kommune købte derfor Mørkhøjgård i 1931; Bakkegård i Bagsværd i 1930; Enghavegård og Gyngemosegård i Mørkhøj hhv og 1931 samt Hyldegård i Buddinge i i overenskomsten lød: Gladsaxe kommune forpligter sig til i kraft af sin Stemmeflerhed indenfor Bestyrelsen at sørge for Eletrificeringens Gennemførelse snarest muligt og paa en Gang for hele Banestrækningen, hvorfor det skal garanteres, at den daglige personførende Toggang bliver saaledes: at der til Bagsværd løber mindst 22 Tog at der til Hareskov løber mindst 12 Tog at der til Farum løber mindst 10 Tog at der til Slangerup løber mindst 7 Tog samt at Stoppesteder fastsættes i det væsentlige i Overensstemmelse med Elektricitetskommissionens Betænkning, endvidere at Taxterne søges nedsat i alt væsentligt i Overensstemmelse med samme Betænkning og saaledes, at Stationerne indenfor Gladsaxe Kommune ikke begunstiges uforholdsmæssigt i Forhold til de øvrige Kommuner, og hvorved bemærkes, at den foranstaaende Bestemmelse om Togenes Antal ikke er endelig, men at man er enig om, at saa snart en forretningsmæssig og økonomisk forsvarlig Drift tillader det, vil Toggangen blive forøget. Lokkemaden En af de væsentlige grunde, til at Gladsaxe kunne få de øvrige kommuner til at indgå i samarbejdet om KSB, var, at man lovede at ville arbejde på en hurtig elektrificering af banen. Så da Gladsaxe sogneråd pludselig i juli 1930 stemte mod elektrificeringen med 6 stemmer mod 5, blev der sure miner blandt de andre kommuner i KSBs bestyrelse. De 11\n12 Slangerupbanens bestyrelse, ca Gladsaxes sognerådsformand Frederik Willumsen sidder på forreste række som nr. 3 fra højre. andre kommuner kunne ikke gennemføre elektrificeringen alene, da de havde for få aktier, så de følte sig lokket med i samarbejdet under særdeles falske forudsætninger. Banens passagerer havde derimod grund til tilfredshed. Det nye kommunale selskab anlagde en række nye holdepladser alene i Gladsaxe Kommune kom togene til at standse ved Kildebakken, Stengården og Skovbrynet, foruden ved de to oprindelige stationer i Buddinge og Bagsværd. Antallet af tog på hverdage blev mere end fordoblet, og billettaksterne sat 25 pct. ned. Virkningen udeblev ikke: På tre år blev persontrafikken næsten fordoblet. Til gengæld blev godstrafikken halveret. Op gennem 30 erne tilspidsedes situationen for banen, som trængte til en gennemgribende og kostbar modernisering. På generalforsamlingen i 1939 talte bestyrelsesformanden, Frederik Willumsen, således om at likvidere selskabet og lade Københavns Kommune og NESA overtage driften. Banen skulle elektrificeres til Farum. Videre til Slangerup skulle der køre rutebiler. Men så kom 2. verdenskrig, og trafikken steg voldsomt i en tid, hvor der hverken var benzin eller bildæk. Togene var ofte overfyldt, og både vogne og spor var endnu mere nedslidt, da befrielsen endelig oprandt. I begyndelsen af 1945 begyndte det for alvor at knibe med at få kul og dieselolie til lokomotiverne. Toggangen blev derfor indskrænket. På KSB kørte man kun to togpar til Slangerup og syv til Farum per dag. Et af disse togpar kørtes dog ikke om onsdagen og et andet kørte kun dagen før søn- og helligdage. Persontrafikken faldt derfor med ca. 12\n13 Ingeniør Olaf Forchhammer blev født 27/ og døde 16/ I den mellemliggende periode var han meget aktiv, han sad i Gladsaxe Sogneråd fra I 1914 købte han en stor grund ved Krogmosen i Bagsværd og byggede tre huse i norsk byggestil, den såkaldte lafteteknik, til sig selv og sin familie. Disse huse er forlængst nedrevet, men Forchhammers helårshus bygget i 1918 på Til Jernbanen 2 står der stadig, omend facaden er noget ændret. 10 pct., og godstrafikken faldt med ca. 20 pct. mellem 1945 og Straks efter krigen dukkede elektrificeringsplanerne op igen. Københavns Stadsingeniør, Olaf Forchhammer, forelagde i 1946 en plan til udbygning af byens forstads- og tunnelbaneanlæg., som for Slangerupbanens vedkommende blandt andet indebar en sidebane fra Vangede gennem villahaverne mellem Dickens Allé og Niels Finsens Allé til en station ved Søborg Torv og videre til det nuværende Høje Gladsaxe. Fra Lygten skulle togene køre som højbane langs Ladegårdsåen og de grønne arealer ved Åboulevarden, indtil de forsvandt under jorden ved Bülowsvej. Det blev heller aldrig til noget. DSB overtager KSB Imens stod det klart, at DSB måtte overtage Slangerupbanen, som under den kommunale drift frem til 1940 havde givet underskud i samtlige år bortset fra tre. Hverken i Landstinget eller i Folketinget lød der protester, og kommunerne var så trætte af at skyde penge i fallitboet KSB, at de var villige til at give afkald på deres aktiepost på i alt 1,2 mill. kr., hvis bare overtagelsen kunne ske inden 1/4-1948! Staten kunne dermed nøjes med at købe de få private aktionærer ud, men kursen for denne aktiepost på i alt kr. var nede på 35, så staten slap med at betale kr. for en hel jernbane. Sidste dag under privat drift blev 31/ Ved overtagelsen var der 58 ansatte ved KSB, og de 56 fulgte med over hos DSB. To var så gamle, at de forlængst havde overskredet DSBs normale pensionsalder. DSB overtog virkelig noget af et fallitbo, men statsbanerne var også blevet hårdt 13\n14 medtaget under krigen, så det tog tid at skaffe mere moderne vogne. Man startede således genopretningen med at gå tilbage til damptog. De krævede mere personale, og DSB overførte derfor mand til Slangerupbanen. KSBs diesellokomotiver skulle istandsættes; klageprotokoller blev lagt frem på alle stationer; sporskifterne skulle laves om; der skulle lægges nye, tungere skinner og meget, meget mere. I alt investerede DSB ca. 2,7 mill. kr. i forbedringer af spor- og sikringsanlæg m.m. det første par år efter overtagelsen. Udvidelsesplaner gennem årene Der var mange planer fremme om forlængelse og udvidelse af Slangerupbanen i årenes løb. Der var bl.a. planer om at videreføre banen til Hillerød, Frederiksværk, Frederikssund eller Hundested. Hundested-planen var fremme i 1912 og fik pudsigt nok størst opbakning i Jylland, fordi man påtænkte en dampskibsforbindelse mellem Grenå og Hundested, da begge havne ansås for isfri om vinteren. Ruten mentes af få betydning for fiskeriet i Jylland. Dampskibet kom, men ikke jernbanen. Tanken gik i sig selv igen, efter at have været oppe i flere udvalg og kommissioner det samme år. I Nørrebro-enden skulle banen have været forbundet med Amagerbanen med omstigning på Rådhuspladsen eller ved Jarmers Plads. Eller også skulle den forbindes med Lyngby-Vedbæk linien (den nuværende Jæ- Skjold fra unavngiven banebygning ved DSBs overtagelse 1/\n15 Lygten Station Mellem de to drenge til højre i billedet løber Lygte Åen. Her blev senere indrettet separat godsbane. gersborg-nærum linie) og Kystbanen. Faktum er dog, at ingen af planerne blev til noget. Tværtimod blev banen indskrænket i 1954, hvor strækningen Farum-Slangerup nedlagdes på grund af faldende persontrafik. Banen kaldtes herefter Hareskovbanen. Tunnelbane I 1950 erne og 60 erne talte man meget om at lave tunnelbane i stedet for S-bane. Det var én af grundene til, at en modernisering af Hareskovbanen fik lov at vente MEGET længe. I 1958 blev Gladsaxes borgmester, Erhard Jacobsen, så utålmodig, at han iværksatte en rationaliseringsundersøgelse af banen. Resultatet af denne undersøgelse blev, at Gladsaxe foreslog DSB at lave hurtigsporvej på Hareskovbanen og at forlænge skinnerne, så de indgik i det københavnske sporvejsnet. Så kunne en sporvogn fra Farum køre ad normal rute til Lygten og videre ad sporvejsskinnerne ind til Københavns centrum. Når tunnelbanen engang ad åre kom, kunne skinner og vogne bruges på andre sporveje, og den eneste virkelig store investering ville derfor blive luftledningerne, der ikke kunne genbruges, når tunnelbanen kom. Men heller ikke denne plan nåede længere end til papiret. Loven om et ombygge Hareskovbanen blev langt om længe vedtaget i 1961, men først i 1971, hvor også tunnelbane-ideen var afgået ved døden, fik DSB ved tillægslov bemyndigelse til at ændre Hareskovbanens retning fra Emdrup til Københavns Hovedbanegård via Svanemøllen og Østerport, D. 25/ var anlægsarbejderne nået så langt, at togene kunne føres via Ryparken til Svanemøllen, og trafikken til Lygten på Nørrebro stoppede. Lygten Station kom derefter til at leve en hensygnende tilværelse. Pladsen foran stationen blev bl.a. brugt som lokalt grønttorv i en periode, og i stationsbygningen var der spillehal. I 1996 var Thorkild Christensen ejer af Lygten Station. Han ejede også det nye Nørrebro Bycenter. I 1997 startede Projekt Kulturcafé Lygten Station, som skulle sikre en værdig udnyttelse af den gamle bygning. Projektet lykkedes. Stationsbygningen og pladsen blev renoveret, og i 2002 overtog Københavns Kommune bygningen, der i dag fungerer som et kultur- og socialcenter for beboerne i kvarteret. Projekt Kulturcafé Lygten Station laver stadig en række arran- 15\n16 Buddingevej med viadukt fra 1957/58. Sammenlign evt. med billedet senere i dette hæfte af Buddinge Station anno gementer både indendørs og udendørs, ofte med sigøjnermusik. Hareskovbanen som S-bane D. 24/ blev Hareskovbanen officielt indviet som S-bane. De første planer var som nævnt opstået allerede 62 år tidligere, mendet var dyrt at anlægge elektrisk bane. En af årsagerne til, at det var så dyrt, var, at alle overskæringer skulle bringes ud af niveau med de krydsende veje. Af andre årsager kan nævnes, at der skulle lægges dobbeltspor; rejses højspændingsmaster; eksproprieres jord og skiftes skinner på hele strækningen, fordi de oprindelige skinner var for lette. Desuden kom naturligvis investeringerne i helt nyt materiel. Efter 1. verdenskrig ændrede oplandet gradvist karakter og køreplanerne blev utilstrækkelige i samme takt. Området mellem København og Farum var ved at ændre karakter til egentlige forstæder, og på grund af banens utilstrækkelige kapacitet fik den konkurrence af de nymodens automobiler. Banen imødegik ikke de nye udfordringer. Der skete ingen forbedringer af køreplanen hverken med hensyn til udbudet af tog eller transporttidens længde. Togvognene blev heller ikke fornyet. Der oprettedes ikke holdepladser ved nye bebyggelser - stop på linien, der kunne have opsuget rejsende. Banens konkurrenter rovruterne I slutningen af 1800-tallet udgjorde de offentlige transporttilbud på vejene intet alternativ til jernbanerne. Jernbanerne kunne tilbyde den suverænt hurtigste og billigste rejse, og komforten i en togvogn var større end i de hestetrukne droscher og sporvogne. Samtidig havde de meget større kapacitet. Indtil 1. verdenskrig havde Slangerupbanens køreplaner været gode og tilstrækkelige både på hverdage og på søn- og helligdage. Poul Thomsens rutebiler var blandt dem, der tog passagerer fra Slangerupbanen. På dette billede ses chauffør Gunnar Berendsen og billettør Hans Thomsen, søn af Poul Thomsen, ved bussen foran garagen på Frydensgave i Bagsværd. Billedet er fra 1928 eller\n17 En nedsættelse af taksterne kunne også have forbedret konkurrenceevnen overfor bilerne og DSB, men den fandt ikke sted. De rutebiler, der løb parallelt med banen, konkurrerede direkte med den om passagererne. I 1914 blev der oprettet to rutebilselskaber på strækningen mellem Bispebjerg og Søborg ad Frederiksborgvej. Den ene fik inddraget sin køretilladelse, men Rasmus Jensen fortsatte til 1924, og han forlængede også sin rute til Bagsværd. Andre steder i Danmark fungerede de rutebiler, der kørte på veje, som gik på tværs af banerne, ofte i samarbejde med jernbanen. Men Slangerupbanen lå så tæt på andre baner, at rutebiler kunne tage passagerer fra den ene bane og give til den næste. Poul Thomsens rutebil fra Bagsværd fungerede således som en rovrute, der tog passagerer fra Slangerupbanen og gav til Nordbanen, fordi hans køreplan korresponderede med afgangstiderne i Lyngby, men ikke på Slangerupbanen. Først efter kommunernes overtagelse i 1929 tog banen sine modforholdsregler i form af hyppigere tog, flere standsningssteder og takstnedsættelser. Lastbiler som konkurrenter Forskellige firmaer begyndte efter 1. verdenskrig at købe varebiler, der kunne fordele eller opsamle varer inden for et mindre område. De var ikke egentlige konkurrenter, da banen aldrig havde taget sig af den type trafik. Varebilerne kunne dog berøre banen, fordi de konkurrerede med vognmandskørslen, der samarbejdede med banerne. De egentlige lastbiler transporterede gods over længere strækninger. De kunne påtage sig individuelle opgaver og på den måde udføre dør til dør transport. Denne gruppe biler konkurrerede især på de varer, der var dyre at få transporteret med banen. Konkurrencen fra last- og varevogne blev imødegået ved, at banen formidlede udkørsel af gods i varebiler og samarbejdede med en lokal vognmand. Kildebakke Station Omkring 1930 var der så småt begyndt at vokse et villakvarter op mellem Vangede og Buddinge. Dels ved Kildebakkegårds Allé, dels på Kildebakkegårds jorder, der var blevet udstykket. D. 15/ indviedes trinbrættet ved Kildebakken. Den nye villabebyggelse lå ikke lige ved trinbrættet, men beboerne blev alligevel meget glade for deres trinbræt, selvom de altså skulle vandre et stykke for at nå det. Kildebakke trinbræt fik en lille stationsbygning. Den indeholdt ventesal, toilet og lo- Kildebakkens stoppested,\n18 kale til billetsalg. Billetsalget kom dog aldrig i gang, da billetterne blev solgt i vognene i KSBs privattid og i en årrække derefter. I det hele taget kom den første Kildebakke Station aldrig til at fungere efter hensigten. Stationsbygningen var større end ved de øvrige trinbrædder, men blev alligevel næsten udelukkende benyttet som ventesal. Sidst i 1950 erne blev etageejendommene på Solnavej bygget. I alt 800 nye lejligheder blev det til. Ca etablerede man derfor billetsalg til myldretidstogene på Kildebakke station. Billetsalget skete i form af en omvandrende billettør med hele billetkontoret i en rem over skulderen! I 1959 enedes Gladsaxe og Gentofte Kommuner med DSB om at anlægge en fodgængertunnel ved stationen, og den skulle passe ind i det kommende stationsanlæg i forbindelse med elektrificeringen. Den ny Kildebakke station blev taget delvist i brug 31/5-1964, og en slags indvielse fandt sted 18/6 samme år. Derpå ventede man på S-togene i 13 år, og lige så mange år på at stationen skulle blive færdiggjort! Buddinge Station Som en følge af de tidlige udstykninger i Søborg Villaby og Buddinge By, havde man troet og håbet på, at jernbanen blev ført dér forbi. Buddinge Station kom dog til at ligge perifert i forhold til bykernen, og Søborg Villabys beboere kunne med størst fordel vandre de 4-5 km. til enten Emdrup eller Vangede stationer. Alene vejforholdene umuliggjorde søborgensernes brug af Buddinge Station. Buddinge Station blev ellers opført samtidig med selve banen, så den stod klar i 1906, og selvom der også transporteredes meget grus fra Buddinge Station, var den dog også ment som et tilbud til almindelige mennesker. Her blev den en skuffelse de første mange år, for folk brugte den kun sjældent. Buddinge By var allerede ganske stor, men den lå centreret omkring den nuværende rundkørsel, d.v.s. et stykke syd for stationen, så folk skulle gå, og passagerne henfaldt derfor til rutebiler i stedet for at tage toget. Først i begyndelsen af 1920 erne var der kommet så mange tilflyttere til Buddinge og omegn, at persontrafikken tog et ordent- Buddingevej ved stationen anno\n19 Sådan så der ud ved Buddinge Station i Stationen ses fra Buddingevej, hvor skinnerne stadig er i niveau med vejen. ligt opsving, men rutebilerne ødelagde atter KSBs pæne kundetal. Efter at kommunerne overtog banen, blev togdriften heldigvis så meget forbedret og konkurrencedygtig, at passagertallet steg igen. De stakkels togløse indbyggere i Gladsaxe by - i området omkring Gladsaxe Kirke - måtte spadsere de ca. 2 km. til Buddinge Station, hvis de ville med toget. Efter 2. verdenskrig blev der bygget meget omkring Buddinge Station. Både almindelig beboelse og industriforetagender, så passagertallet var stort. I en periode var godstrafikken lige så stor som i Næstved, og godsvognene rullede fra Buddinge helt til Teheran. I 1956 påbegyndte man viaduktanlægget under Buddingevej, og det blev taget i brug 18/ Samtidig begyndte man at bygge den ny station, der kom til at ligge ud til Buddingevej. Den gamle stationsbygning fungerede som ekspeditionsbygning, indtil den nye blev taget i brug 22/ Den gamle bygning blev derpå indrettet til godsekspedition og fungerede som sådan indtil I 1978 blev den revet ned på én nat. Gladsaxe den stationsløse by med stationsnær status Gladsaxe fik aldrig nogen station. De allertidligste planer for en bane ville ellers have ført den omkring både Mørkhøj og Gladsaxe, men økonomiske interesser og en indflydelsesrig minister fik som nævnt banen til at slå et sving omkring Dyssegård i stedet. Det fik den konsekvens, at Gladsaxe By, der jo ellers havde været sognets vigtigste med kirke og skole, efterhånden mistede sin status til fordel for Buddinge By, som da også huser både rådhus, hovedbibliotek, arkiv, teater m.m. i dag. I slutningen af 70 erne og begyndelsen af 80 erne voksede efterspørgslen på erhvervsgrunde i Gladsaxe og Mørkhøj industrikvarterer. Det gav kommunen nogle problemer i slutningen af 80 erne. I Hovedstadsrådet havde man nemlig vedtaget nogle retningslinier, der pålagde kommunerne at få nye kontorvirksomheder ud at ligge nær stationerne. Man ville forsøge at få virksomhederne ud, hvor der stadig var plads til at bygge boliger i nærheden, sådan at pendlertrafikken kunne reduceres, således at trafikken i hvert fald ikke behøvede at foregå per bil. Det ville i praksis sige, at Bagsværd og Buddinge var de 19\n20 eneste områder i Gladsaxe, der kunne bruges. Ved de øvrige stationer er der hverken plads til flere boliger eller virksomheder. Gladsaxe har siden 1948 satset systematisk på at få samlet virksomhederne i Gladsaxe og siden hen Mørkhøj industrikvarterer. Så reglen om stationsnærhed kom ganske meget på tværs af de lokale planer. De kreative, lokale politikere udtænkte derfor en plan. Ved Skovbrynet blev en mand så desperat, at han smadrede mekanikken med en hammer. Ved Stengården førte de lokale beboere regnskab med støjplagen: 16. juni kl et mægtigt brøl 17. juni klage til Bagsværd Station for at få apparatet standset 18. juni kl sekunders musik 19. juni kl. 5 og et mægtigt brøl 21. juni kl til 11 længere underholdning kl og mindre brøl kl tavshed indtil toget var passeret, derefter brøl 22. juni kl til 11, hvorefter toget passerede, kl til og til (en uges pause i noteringen) 29. juni kl og tuden uden anledning 30. juni kl brøl efter togets passage 11. juli kl vældige brøl 12. juli kl og vældige brøl uden foranledning 13. juli kl ligeså 17. juli kl. 15 brøl uden anledning Den gik ud på, at få Gladsaxe Trafikplads anerkendt på linie med en S-togs station. I april 1995 godkendte Københavns Amt og Miljøog Energiministeriet Gladsaxes plan, så nu kan der atter lægges nye erhverv i de gamle industrikvarterer. Stengården Station Stengårdskvarteret blev først sent bebygget. Men fra midten af tyverne gik det stærkt, og i midten af trediverne var kvarteret næsten fuldt udbygget. Det meste af bebyggelsen bestod af villaer og sommerhuse. Stengårds Allé blev anlagt i etaper og nåede jernbanen samtidig med, at dobbeltsporet blev planlagt i Derfor kunne den straks føres gennem en viadukt og gav derfor aldrig anledning til togulykker. Efter flere meget alvorlige sammenstød mellem biler og tog blev der i 1922 opstillet automatiske advarselssirener ved overkørslerne ved Skovbrynet og Stengården. Men teknikken virkede ikke efter hensigten, sirenerne hylede i timevis, men var ofte tavse, når et tog nærmede sig. Efterhånden som Stengårdskvarteret voksede, voksede også ønsket om et lokalt trinbræt. Men KSBs bestyrelse var helt døv for den slags henvendelser. Ikke førend kommunerne overtog banen i 1929, skete der noget i den henseende. D. 15/ kunne Stengården trinbræt tages i brug. Da det ikke var nær alle tog, der fik lov at holde ved trinbrættet, kom der dog ikke rigtig kunder nok. Først fra 1930 fik de fleste tog lov at holde ved Stengården, og passagertallet steg øjeblikkeligt. Faktisk steg det helt indtil 1947, hvor nye rutebilruter tog konkurrencen op med stort held. Den oprindelige stationsbygning var i bindingsværk og indeholdt kun ventesal og billetkontor. Da DSB overtog Slangerupbanen, var bygningen ret forfalden. 20


Kontrakten er skrevet under: Esbjerg-knægt skifter til den bedste tyske række | jv.dk\nKontrakten er skrevet under: Esbjerg-knægt skifter til den bedste tyske række\nAnders Krogsgaard skal spille i den bedste tyske række i den kommende sæson. Foto: Niels Husted\nAnders Krogsgaard tager et ordentligt skridt opad karrierestigen, når han i næste sæson skifter til Bremerhaven.\n23 mar. 2020 kl. 09:37\n23-årige Anders Krogsgaard har gennem flere år haft en drøm om at prøve sig selv af i udlandet.\nOg den drøm er nu gået i opfyldelse, da den offensivt indstillede back skifter til DEL-klubben Fischtowm Pinguins i Bremerhaven.\n- DEL er det næste skridt i min karriere, og jeg er både stolt og glad over at have fået denne mulighed, siger han.\nI den seneste sæson har Anders Krogsgaard spillet i Aalborg, men ellers har han altid spillet for Esbjerg, hvor han var med til at vinde sølv i sæsonen 2014-15 og guldmedaljer i sæsonerne 2015-16 og 2016-17.\n- Jeg har altid elsket at spille i Esbjerg, men jeg følte, at der både sportsligt og personligt skulle ske noget nyt. Derfor tog jeg til Aalborg, og det har været en rigtig god oplevelse for mig. Jeg tror godt, at jeg kunne være blevet i klubben, men nu kom tilbuddet fra Bremerhaven, og så var jeg overhovedet ikke i tvivl. Det skulle jeg bare, fortæller han.\nSå selvom Anders Krogsgaard nu er væk fra det vestjyske, håber han på, at han senere i karrieren kommer tilbage i den gule Energy-trøje.\n- Det vil jeg rigtig gerne. Det kunne være fantastisk, men nu gælder det Tyskland, og det bliver fedt, men det bliver også ekstremt hårdt og udfordrende, da DEL bare er en sindssyg stærk liga.\nNår Krogsgaard møder ind i det tyske den 1. august, vil der ifølge JydskeVestkystens oplysninger være endnu en Esbjerg-dreng i truppen, da Niklas Andersen også skifter til Bremerhaven.\nAnders Krogsgaard har spillet hele 403 kampe i den bedste danske række. Desuden står han noteret for seks A-landskampe. Desuden har han været kaptajn på både U18-landsholdet og U20-landsholdet.\nAnders Krogsgaard er søn af Peder Krogsgaard, der er direktør i Esbjerg Energy.


Kanin Og Bjørn 4 af Julian Gough - Indbundet Bog - Gucca.dk\nKanin Og Bjørn 4 - Julian Gough - Bog\nNyere! Større! Bedre!. En sjov og virkelig hyggelig serie med klassikerpotentiale. Morale i alle historierne 4. bind i serien om Kanin & Bjørn Kanin er forvirret. Det lader til, at nogle af... Læs mere.\nNyere! Større! Bedre!.\nEn sjov og virkelig hyggelig serie med klassikerpotentiale.\nMorale i alle historierne\n4. bind i serien om Kanin & Bjørn\nKanin er forvirret. Det lader til, at nogle af træerne i dalen er fløjet sydpå for vinteren. Hans ven Bjørn er dog temmelig sikker på, at træer ikke kan flyve. Men så lyder der et højt KRUNSJ! fra et sted lige i nærheden. Det lyder, som om verdens største kanin er i gang med at spise verdens største gulerod. Der er kommet et nyt væsen til Kanin og Bjørns dal ...\nEn historie om venskab, fremskridt og store mudrede projekter.\nOnline handel skal være helt sikker for vores brugere. Vi vil derfor aldrig kompromittere sikkerheden. NETS har godkendt vores løsning for online betaling, og det er din garanti for sikkerheden bag din Internetbetaling. Derfor er det også fuldstændig sikkert at handle og foretage betaling hos os.\nDer er ingen begrænsninger i returretten. Vi yder 30 dages fuld returret på alle produkter. Kort sagt vil det sige, at fortryder du dit køb, så returnerer du blot din vare, og vi refunderer dine penge. Før du vælger at returnere produktet til os, er det altid en en god ide, hvis du forinden kontakter os.\nAt du som kunde modtager din vare både hurtigt og sikkert, betyder meget for os. Det medfører, at hvis varen er på lager, så får du den leveret indenfor 1-2 hverdage. På vores shop fremgår lagerstatus ud for hvert enkelt produkt, så du kan altid se, om vi har det på lager. Vi sidder klar på e-mail og ved telefonen, hvis du er i tvivl om leveringstiden og lagerstatus.\nI vores webshop har du mulighed for at foretage betaling på flere forskellige måder. Her skal du naturligvis benytte den betalingsform, der passer bedst til dig. Lige meget hvilken betalingsmetode, du gør brug af - kan du være sikker og tryg. Her finder du alle vores betalingsmuligheder. Husk at pengene først hæves fra din bankkonto, den dag vi afsender dit produkt - såfremt du anvender kreditkort.\nSkulle du have spørgsmål eller støde på problemer, i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, beder vi dig tage fat i os med det samme. Bemærk at vi er åben for henvendelse alle hverdage imellem 10-15, og vi tager imod din henvendelse med et smil.\nDu har selvfølgelig altid mulighed for at tracke forsendelsen, når du handler hos Gucca.dk. Når du har gennemført dit køb, kan du besøge din personlige ordreside. På din ordreside vil du have mulighed for at følge med i, hvornår vi sender dine varer. Og i samme øjeblik vi sender dine produkter, modtager du en e-mail med leveringsinformation fra os.\nKanin Og Bjørn - Bøger\nDyr, Vaner, Venskaber, Nye Venner, Natur, Kanin Og Bjørn 4, Bøger, Bog\nDin anmeldelse af Kanin Og Bjørn 4\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__børnebøger path__juliangough path__jimfield path__kaninogbjørn path__kaninogbjørn4\n79,95 krKanin Og Bjørn 3 - Bog\n79,95 krKanin Og Bjørn 1 - Bog\n79,95 krKanin Og Bjørn 2 - Bog


Kalenderlys anno 2015\nDette års kalenderlys anno 2015 er i år arrangeret i min Kubus Bowl. Den er blevet ganske vellykket, og jeg er meget tilfreds.\nDen er fyldt med natur. Lige som jeg godt kan lide det.\nJeg startede med at fore skålen med en lille frysepose, for at leren ikke kommer i direkte kontakt med materialet af skålen.\nDerefter lagde jeg en klump ler i skålen, satte 3 stk kraftige metalpinde i bunden af kalenderlyset, så det sidder godt fast i leret, og placerede det i skålen.\nSå lagde jeg pudemos hele vejen rundt, så det dækkede hele skålen. Trådede nogle enebærgrene og lærkegrene, og stak dem ned igennem mos’en og ned i leret.\nDernæst blev der trådet enkelte kogler, og de blev også stukket ned i mos og ler. Slutteligt trådede jeg nogle mini-husløg, og placerede dem i dekorationen. Meget enkel og smuk, hvis jeg selv skal sige det 🙂\nDu kan bedømme resultatet her:\nSom du kan se, er jeg ret glad for at bruge naturmaterialer i mine dekorationer. Ligesom jeg har gjort det i min adventsstage.\nMin Kubus Bowl er PERFEKT som beholder til kalenderlyset, og jeg bliver aldrig træt af at kigge på den. Og det er dejligt at jeg kan bruge den året rundt: Sommetider er der en plante i, andre gange er der ‘dimsedutter’ i den og andre gange igen er der snolder (der er altid foret med plastic når der er jord m.m. i den, red.)\nMen lige i denne tid, er der altså en kaldenderlysdekoration i min Kubus Bowl, og jeg er rigtig glad for den 🙂\nHar du fået lavet din dekoration? Smid gerne en kommentar og et billede. Jeg vil elske at se hvad du har lavet.\nGlædelig 1. december til dig og dine, og må din julemåned være fredfyldt og SUPER hyggelig.\nFiled Under: DIY, Indretning, Jul, Projekter


Faglig Fredag 23 5 2014 - Lund&Bendsen\n02/05/2014 / Jakob Bendsen\nLund&Bendsen inviterer til Faglig Fredag. Kom og hør om software-arkitektens (nye) rolle, praktiske erfaringer med Angular-Dart og AngularJS og om løs kobling i JSF-applikationer med CDI-events. Som altid vil der også være godt selskab og mulighed for at netværke over en gang pizza.\nProgram for fredag d. 23-5-2014\nSoftware-arkitektens nye rolle v/ Niels Bech Nielsen\nRollen som software-arkitekt er ikke længere hvad den har været. Igennem det seneste årti har den været igennem stor omvæltning, fra piedestal rolle til overflødig og tilbage igen. Dette foredrag vil give et pragmatisk indblik i software-arkitektens rolle i moderne udviklingsprojekter, hvor der stilles større implicitte krav til softwareudviklingen. Foredraget tager udgangspunkt i egne erfaringer fra virksomheder i Danmark og udlandet, og vil med garanti sætte tanker igang, som kan tages med hjem til dit nuværende projekt.\nNiels Bech Nielsen er konsulent, softwareudvikler, agil træner, mentor og periodevis arkitekt med over 20 års erfaring i branchen, herunder flere år som Global Chief Engineer for JPMorgan, London. Til daglig er det dog sjovest at kode java og snakke med udviklere.\nNyt fra fronten: Angular-Dart v/Martin Boel\nMartin Boel er p.t. tech lead på et større projekt for Matas, hvor vi bl.a. benytter Angular-Dart og Java EE 7. Martin vil i dette oplæg dele ud af erfaringerne med hvordan det går, når Angular-Dart møder virkeligheden.\nMartin Boel, scrum master, java entusiast, aktiv i javagruppens bestyrelse, idag CTO i L&B, og har tidligere huseret i den danske IT verden – Topdanmark, Silverbullet, Betbrain Ldt, Kapow Technologies A/S, Nykredit, FLS data, Danske Data Elektronik.\nNyt fra fronten: Angular-JS v/Jesper Tejlgaard\nJesper har i det seneste års tid arbejdet på et større projekt, som har benyttet AngularJS til konstruktion af en web-klient, der kan visualisere skibes position og ruter i de arktiske farvande. Jesper vil i dette oplæg fortælle om erfaringerne med at anvende AngularJS i denne sammenhæng.\nLøst kobling i JSF med CDI-event, v/Jakob Bendsen\nI JSF-applikationer har forskellige komponenter ofte brug for at kommunikere. Det kan fx være at et søgefelt skal nulstilles, når man vælger en kategori i en træ-komponent. Ofte ender man ud i hårdt koblede komponenter, dvs. at enten kender komponenterne hinanden eller også ligger der nogle managed beans bag, som indeholder referencer til alle komponenter. I begge tilfælde er det svært at genbruge komponenterne i nye sammenhænge. I mit oplæg vil jeg beskrive en generel og – synes jeg selv – elegant løsning på denne problemstilling via CDI-events.\nJakob Bendsen er arkitekt, udvikler, underviser, oplægsholder og meget mere. Han interesserer sig for de fleste aspekter af softwareudvikling og elsker at formidle sin viden, fx på mærkelige konferencer eller kurser på universitetet og i de danske IT-virksomheder.


Square Enix 'Gummi Ship-missioner i Kingdom Hearts 3 er åbne og udforskelige - Spil\nSquare Enix 'Gummi Ship-missioner i Kingdom Hearts 3 er åbne og udforskelige\nGummi Ship-missionerne i Square Enix's Kingdom Hearts 3 er ikke længere lineære og begrænsende rejser gennem rumtrafik.\nTaler til IGN , Kingdom Hearts 3 'S meddirektør Tai Yasue forklarede, hvordan Square Enix har forbedret seriens berygtede Gummi Ship-segmenter. Mange fans afskydede rides til de enkelte Disney-planeter i Kingdom Hearts 1 og 2 på grund af on-rails rumskydning er begrænsende og kedelig , samt utrolig langsom og kedelig. Når det er sagt, er det fantastisk, at Square Enix nu har gjort segmenterne åbne og gratis at udforske.\nYasue forklarede, at Gummi Ship-niveauerne i Kingdom Hearts 3 finder sted i 360-graders verdener, hvor spillere kan flyve rundt og opdage ting uden at skulle følge en fast og lineær sti:\n”Du vælger din egen rute. Der er også skatte overalt og missioner og ting at udforske. Du kan bruge kamerafunktionen til at tage billeder af stjerner, og det giver dig en opskrift på at lave et gummiskib, ”forklarede Yasue.\nDette lyder utroligt og en sikker måde at løse alles greb om Gummi Ship-segmenterne i tidligere tranche. Nu har fans måske en grund til manuelt at køre til hver Disney-verden i stedet for konstant at stole på hurtig rejse. Her håber Square Enix også har forbedret Gummi skibstilpasning så det er lettere og lettere at bygge helt nye og originale rumfartøjer uden Chip and Dale latterliggør luddite spilleres indsats .\nKingdom Hearts 3 lanceres 29. januar til PlayStation 4, Xbox One og PC. Desværre er der flere spoilere, der vedrører spillets afslutning og 'hemmelige' bosskamp, dukket op på YouTube og sendes til folks anbefalede sider.\nI andre Kingdom Hearts 3-nyheder bekræfter den seneste trailer returneringen af seriens mest OP Drive Form, og Square Enix har bekræftet alle 8 Disney-verdener samt vist alle Keyblades-spillerne vil bruge.\n606 åndelig betydning\nengel 4444 betydning\nbibelsk betydning af 55


»Regeringen har benyttet sig af den såkaldte grønthøster ud fra en tro på, at universiteterne kan skære administrationen meget ned. Men der er grænser for, hvor meget man kan hente på indkøb af printerpapir eller sammenstuvning af ansatte og studerende i storrum.«\nI sidste uge modtog danske universiteter en finanslov med betydelige besparelser. Finansloven skærer to pct. af uddannelserne og 1,4 mia. kr. om året væk fra forskning og innovation.\nPå Københavns Universitet forsvinder 14 pct. af den offentlige finansiering fra budgettet. Dertil kommer regeringens nye regler for skattefradrag, som vil få fonde til at donere færre penge til »almennyttige formål« såsom forskning og kultur. Eller som Rigshospitalet og Aarhus Universitet benævnte de nye skatteregler: »en dobbelt lammer til dansk forskning«.\nVirksomheder som Novo Nordisk og Lundbeck har allerede tændt advarselslamperne, fordi de er »dybt afhængige af gode universiteter, hvis vi skal kunne blive her«. Spareplanen fremstår da også som et brud på den globale forretningsplan for Danmark, som skiftende regeringer har fulgt siden indgangen til det 21. århundrede efter Anders Fogh Rasmussens snusfornuftige filosofi: »Når kineserne er billigere, skal vi være bedre«. Ikke mindst pga. globaliseringsaftalen har Danmark fået flere forskningsmiljøer i verdensklasse, men nu vil universiteterne tabe flyvehøjde.\nSom ansvarlige institutioner vil universiteterne nu løse den bundne opgave. Hver en krone skal vendes, så det gør mindst skade. Men pengebeløbenes størrelsesorden gør, at besparelserne også vil mærkes helt inde i laboratorierne og på stolerækkerne i auditoriet.\nRegeringen har benyttet sig af den såkaldte grønthøster ud fra en tro på, at universiteterne kan skære administrationen meget ned. Men der er grænser for, hvor meget man kan hente på indkøb af printerpapir eller sammenstuvning af ansatte og studerende i storrum. Meget af den såkaldte administration er studievejledere, laboranter eller IT-folk.\nBroderparten af bureaukratiet er også brolagt med regler og systemer skabt af ministerier og styrelser. Tag bare det statslige byggesystem på universiteterne, som fører til dyre og forsinkede byggerier og en husleje over markedsprisen - skatteyderbetalt for penge, som burde være gået til forskning og uddannelse. Og så er der papirtigeren af statslige evalueringer og akkrediteringer.\nEller tag fremdriftsreformen, der skal skubbe de studerende hurtigere frem til eksamensbeviset, men som indtil videre har kostet en mindre formue i ekstraudgifter til sygeeksamen og sendt administrationen på overarbejde for at hjælpe studerende, der er kommet i klemme. Den bureaukratiske spændetrøje blev løsnet i sidste uge i et politisk forlig, så studerende f.eks. ikke længere skal tvangstilmeldes til eksamen. Men universiteterne står stadig til at miste en ekstra milliard, hvis de studerende ikke sætter farten op.\nForleden hørte jeg et godt råd fra en studerende, som fortjener en gentagelse: »Før der kan høstes, må krattet ryddes«. Vent med grønthøsteren og start med buskrydderen, der kan tage de mest bureaukratiske gevækster, som har spredt sig fra regeringskontorerne til laboratorierne.\nMed den politiske aftale bag finansloven er tidspunktet for denne rækkefølge nok forpasset. Men forhåbentlig vil regeringen alligevel hurtigt finde buskrydderen frem, så flest muligt af de færre bevillinger kan komme forskning og uddannelse til gavn. I en tid med så hårde besparelser er der ganske enkelt ikke råd til, at afbureaukratisering blot bliver et uforpligtende buzzword.


Hvad er farlig allergi under graviditeten - Behandling 2022\nUnder graviditeten står hver kvinde over for overraskelser, der er forbundet med enten sundhedstilstanden eller aktiviteten af de indre organer. Nogle af disse overraskelser er behagelige, for eksempel at styrke hår og negle. Og nogle er ikke. En af de ubehagelige overraskelser, som en fremtidig mor måske står over for, er en allergi. For første gang kan det forekomme under graviditet, selvom du ikke tidligere har bemærket en sådan sygdom.\nI de første 12-14 uger af graviditeten kan allergier være en reaktion på fostret, f.eks. Den går forbi selv, når kroppen bliver vant til sin tilstand. Immunitet kan også reagere negativt på dyr, støv, mad, cigaretrøg, kosmetik, kemikalier. På grund af en sådan øget følsomhed i kroppen er det værd at lægge større vægt på, hvad du spiser og hvad der er omkring dig.\nGraviditetsallergi: virkninger på fosteret\nAllergier - et ubehageligt fænomen, der bringer en masse problemer til en person, og nogle gange kan føre til de mest triste konsekvenser. Hun er særlig bekymret for gravide og dem, der planlægger en graviditet: hver af dem tænker på den indvirkning denne tilstand kan have på barnet. Så er der risiko for barnets helbred, hvis moderen lider af allergiske manifestationer, og hvad skal man gøre i en sådan situation?\nDet er muligt at reducere sandsynligheden for allergiske manifestationer ved hjælp af forebyggende foranstaltninger, der skal tages bogstaveligt fra den første dag i graviditeten, og det gælder især for kvinder med allergi eller dem, der har tendens til lignende reaktioner. Hvad skal forventede mødre, der bekymrer sig om deres eget helbred og den fremtidige babys tilstand?\nEliminere dårlige vaner fra dit liv. Dette gælder især for rygning - det er ikke kun skadeligt for kvinder og børns sundhed, men kan også forårsage allergiske reaktioner. Kvinder, der har en historie med allergi, er det bedre at undgå steder, hvor folk, der ryger, kan være.\nReducer kontakt med dyr. Kæledyr er de bedste venner af en person, men deres uld eller fjer kan provokere bestemte reaktioner, så det er bedre at give dem venner under graviditeten. Derudover kan dyr være bærere af farlige sygdomme: fra katte kan du fange toksoplasmose, fra papegøjer og andre fugle - ornithosis. Du bør heller ikke besøge zoologiske haver og andre steder, hvor der er "vores mindre brødre".\nKontrol kost. Først og fremmest vedrører det stærke allergener (citrusfrugter, chokolade, røde fisk, nødder) - det er bedre at reducere brugen af disse produkter. Under graviditeten er det ikke nødvendigt at eksperimentere med din kost og inkludere ukendte og eksotiske retter i menuen.\nDe vigtigste fødevareallergener under graviditeten\nAllergier kan forårsage en masse problemer for en person, men denne tilstand af kroppen er slet ikke en kontraindikation for graviditet. Med en passende holdning til deres helbred kan ubehagelige symptomer og komplikationer minimeres eller elimineres fuldstændigt.\nHuden er et stort organ i den menneskelige krop, hvis tilstand kan observeres med det blotte øje. Det afspejler ændringer i kroppen, og indikerer en overtrædelse af interne organers funktioner.


Long jacket fra Rains - Spar 5% hos AndPants.com!\nLong Jacket fra Rains. Lang regnjakke fra danske Rains. Jakken har hætte med snører, to skrå sidelommer og lukkes med knapper. Desuden har den ventilerende detaljer under armene og på ryggen, hvilket sikrer, at den er behagelig at have på.\nLong jacket fra Rains\nMateriale: 50% Polyurethan og 50% Termoplast


Klar til julepakker – Gladsaxebladet\n25. nov 2020, 14:56\nMan hand holding against white background gift wrapped in festive paper - delicate design handmade packaging\nPostNord gør klar til coronajul ved at åbne ekstraordinært udleveringssted i Gladsaxe\nDer bliver altid sendt mange pakker op mod jul. Derfor åbner der et midlertidigt udleveringssted ved distributionscenteret på Tobaksvejen, der skal bruges til at mindske trængsel og ventetid, når borgerne i området skal hente deres pakker, fortæller PostNord.\n‐ Du skal kunne få udleveret din pakke på forsvarlig vis med god afstand og så kort ventetid som muligt. Derfor er vi i tæt dialog med vores samarbejdspartnere i detailhandlen om, hvordan vi styrer de store pakkemængder og kundestrømmen til vores udleveringsteder, siger Mette Morsing, der er distriktschef i PostNord.\nSom kunde kan man ikke selv vælge Tobaksvejen, men man kan opleve, at få automatisk besked via sms, mail eller i PostNords app, hvis PostNord har måttet flytte nogle pakker til afhentning på Tobaksvejen, selvom man egentlig havde valgt et andet sted i nærheden, siger PostNord.\nDen ekstraordinære udlevering er placeret hos PostNords distributionscenter på Tobaksvejen 4, indgang A. Åbningstiden er hverdage kl. 12‐18 og lørdage kl. 10‐13 frem til 23. december.


KOMMAKURSUS: Korrekt komma - og de andre tegn - AROS KURSER\nDette kursus i kommatering og tegnsætning giver dig 100 % styr på komma og alle de andre tegn - én gang for alle! Det hjælper dig samtidig til at strukturere dine tekster bedre og give dine læsere en bedre læseoplevelse.\n8. marts kl. 9-16\n29. januar kl. 9-16\nKr. 2.900 / 2.465 (med kollegarabat)\nSimple huskeregler - så du kan sætte kommaerne korrekt hver gang!\nGør som medarbejdere fra Skatteministeriet, Nemoland, KMD, TDC, Forsvaret, Arla Foods, Statens Administration, LB Forsikring, Solar, Region Syddanmark, Lægernes Pensionskasse, KORA og mange flere\nFor at du rigtigt kan træne din kommasætning, giver vi dig på kurset en gratis adgangskode til vores online kommakursus (Værdi 595 kr. ekskl. moms). Så kan du i ro og mag sidde hjemme hos dig selv og øve dig i at din kommatering. Der er mere end 100 øvelser i vores online kommakursus!\nAnja er en inspirerende og dygtig formidler. Hun tager afsæt i kursisternes behov og tilrettelægger undervisningen herefter.\nAnja har arbejdet som sproglærer og redaktør i en årrække. Hun har en kandidatuddannelse i generel pædagogik, en læreruddannelse og en tillægsuddannelse fra Danmarks Journalisthøjskole. Hun arbejder sideløbende som lektor ved Silkeborg Lærerseminarium.\n”En rigtig god oplevelse. Kurset var af høj kvalitet - meget intenst og udbytterigt. Kurset har været til stor gavn.” - TRE-FOR, Louise Kroløkke Lythje\nDette kommakursus er målrettet alle, der ikke føler sig sikre i kommasætning og anden tegnsætning. Kender du svarene på følgende spørgsmål, har du sandsynligvis ikke brug for et tegnsætningskursus:\nBestil et kommakursus som internt kursus!\nSom virksomhed, organisation eller offentlig forvaltning kan I bestille dette kommakursus som et særligt tilpasset kursus. Ring til uddannelseschef Anders Rosenlund og hør mere: Tlf. 70 278 279.\nKursus i at skrive korrekt dansk\nprocent af vores kursister mener, at underviseren på deres kursus var "god" eller "meget god" til at tilpasse indhold og undervising til den enkelte kursist.\nBoligforeningernes Landsforening, Michael Thorberg\n"Topkvalitet. Præcist målrettet til vores niveau og behov. Den vigtigste pointe var egentlig, at når vi havde vanskeligt ved at sætte kommaet, så hang det næsten altid sammen med, at det var dårligt sprog - som kunne skrives enklere og klarere. Jeg er blevet sikrere i min kommasætning, og det har yderligere skærpet min sproglige bevidsthed."\n"Supergodt kursus og en fantastisk underviser. Jeg føler mig tryg ved at bruge tegnsætning, når jeg skriver opgaver og lignende."\nSOSU-lederforeningen, Morten Friis Møller\n"Kurset gav mig en klarhed over reglerne for kommatering. Underviseren var god til at rumme bredden i gruppen, og jeg modtog specifikke råd til min skriftlige fremstilling."\n”En rigtig god oplevelse. Kurset var af høj kvalitet - meget intenst og udbytterigt. Kurset har været til stor gavn.”\nSkatteministeriet, Anne Kathrine Clinton\n"Et rigtig godt od udbytterigt kursus, hvor jeg har fået styr på kommareglerne og blevet mere sikker på mine evner. Kurset vil have stor indflydelse på mit arbejde!"\nPlanEnergi, Ida Engelund\nAros Kurser om komma\nDet ny komma er blevet det gamle komma\nUdgangspunktet for vores kommakursus er det grammatiske komma (traditionelt komma). I 2004 besluttede politikerne at afskaffe det ny komma (pausekomma), da man fandt det forvirrende at have to kommasystemer, og fordi det ny komma ikke var slået igennem hos befolkningen som forventet.\nI dag er det grammatiske komma det korrekte komma. Det vil sige det kommasystem, hvor man sætter kryds og bolle under grundled og udsagnsled - det såkaldte kryds-og-bolle-komma.\nDansk Sprognævn fastholder forskellen\nDansk Sprognævn har imidlertid tilføjet en anbefaling, som vores kommakursus også kommer omkring: Man kan undlade at sætte komma før ledsætninger.\nDansk Sprognævn anbefaler altså denne undtagelse. Det gør Aros Kurser ikke nødvendigvis. Vi lader det være op til den enkelte kursist, om de vil sætte kommaer før ledsætninger.\nKommakrigen er ikke helt forbi\nFølger man Dansk Sprognævns lille anbefaling, får man helt andre tekster, end hvis man sætter det almindelige grammatiske komma. Og teksterne kommer i høj grad til at minde om tekster, hvor der er brugt ny komma (som nu er gammelt komma). Man kan dermed fristes til at mene, at de to kommasystemer stadig opererer side om side ligesom før 2004.\nDet er vigtigt at sætte komma korrekt\nKommatering er altså blevet lidt af en smagssag. Mange skønlitterære forfattere sætter da også komma efter deres egne systemer. Men at opfinde sine egne komma- systemer forudsætter, man kan sætte komma korrekt efter de gældende regler.\nMen hvorfor er det lille komma overhovedet så vigtigt? Og er det overhovedet vigtigt at sætte komma?\nLad os slå det fast: Kommatering er vigtig! Kommaerne giver teksten struktur og gør den nemmere at forstå for læseren. En tekst, hvor der ikke er sat komma, er svær at læse og kan i mange tilfælde være umulig at finde hoved og hale i.\nKommakrigen går et halvt årtusinde tilbage\nDen såkaldte kommakrig er ikke en krig, der er opstået inden for de sidste tyve år. Den går mere end 500 år tilbage i tiden:\nMan skelner typisk mellem det logisk-semantiske komma (bruges blandt andet på fransk, spansk, svensk og engelsk), hvor man sætter komma for at markere tekstens indholdsmæssige opbygning og for at indsætte de pauser, der findes naturligt, når man læser teksten op. Dette svarer til det ny komma (pausekommaet) og er den ældste måde at sætte komma på.\nDen anden komma-tradition opstod i de tysktalende lande i 1500-tallet. Med denne grammatiske tilgang til komma, markerer man tekstens grammatiske dele.\nDato... 29. januar, Aarhus 8. marts, København 8. maj, Aarhus 13. juni, København 3. september, Aarhus 24. september, København 26. november, Aarhus 3. december, København


Munke-metoden: Derfor er Schmeichel uovervindelig – Ekstra Bladet\nIntl. kendte 8 min. siden Numse-trold: Nedbrød internettet før Kim K. Kys & kærlighed 1 time siden Sexet reklamechok: Julemanden får hvad han ønsker sig - og mere til TV 1 time siden Sofie Lassen-Kahlke napper 'Vild med dans'-trofæet 112 45 min. siden Politiet undersøger dødsfald Samfund 20 min. siden Dansker vinder enorm lotto-gevinst Intl. kendte 8 min. siden Numse-trold: Nedbrød internettet før Kim K.\nTorsdag d. 25. sep. 2014 - kl. 17:39 0 0\nMunke-metoden: Derfor er Schmeichel uovervindelig\nBuddhistiske ritualer har velsignet Kasper Schmeichels klub Leicester\nDe fire munke på udskiftningsbænken, da de i midten af april besøgte England. (Foto: Getty Images)\n8. april led Leicester City et kedeligt 4-1-nederlag til Brighton & Hove i Englands næstbedste række.\nSiden har Kasper Schmeichel og co. ikke tabt på hjemmebanen King Power Stadium.\nOg det efter besøg af traditionsklubber som Everton, Arsenal og senest Manchester United.\nIsær sidstnævnte blev ufrivilligt del i en affære, der sent vil blive glemt i den lille by øst for Birmingham.\nMen som Daily Mail fortæller torsdag, kan der være en helt bestemt grund til, at det pludselig bare går derudaf for oprykkerne på hjemmebane.\nHer bliver United ydmyget af Leicester\nKlubejer Vichai Srivaddhanaprabha tog initiativ til at få fløjet fire buddhistiske munke ind fra hjemlandet Thailand. De velsignede grønsværen og truppen. Ideen er helt kort fortalt at skænke spillerne god karma ved at tænde lys, recitere tekster for lovprisninger og bringe fred til sindet.\nOg det har givet bonus.\nSe også: United stor-floppede mod Schmeichel og co\nSe også: Lamslået van Gaal: Hvordan kunne det lade sig gøre?\nSå meget, at manager Nigel Pearson efter 5-3 sejren udbrød: - De buddhistiske munke har været her. Jeg håber, vi får mulighed for at se mere til dem.\nSe også: Legender: United er naiv, rystende og vattet\nI maj besøgte hele truppen Phra Maha Mondop-templet i Bangkok, da de fejrede oprykningen i maj. Og en uge før sæsonstart blev der banket en pavillon op på hjemmebanen, og en velsignelse leveret af de fire munke. Siden er det blevet til point i alle hjemmekampe.\nMålscorere David Nugent og Jamie Vardy bar endda halskæder med små Buddha-figurer i forleden, da United blev gravet ned.\nLeicester er på en aktuel syvendeplads i Premier League efter fem kampe. I weekenden står den på udekamp Crystal Palace i London.\n1 af 4 Her er munkene tilbage i august. (Foto: AP)\n4 af 4 De fire munke på udskiftningsbænken, da de i midten af april besøgte England. (Foto: Getty Images)\nPremier League 23. sep. 2014 - kl. 12:46\nNeville: United har ikke brugt penge nok


Batteri Booster - CaravanInfo.dk\nLade campingvognens batteri op fra bilens generator:\nKorrekt ladespænding i din bil er 14,2 – 14,4V ved +25°C, målt på batteriets poler. Lavere temperatur kræver højere ladespændning mens højere temperatur kræver lavere ladespændning.\nNår du kobler din campingvogn på bilens 13 pol stik, kan batteriet i campingvognen lades op fra bilens generator. Afstanden mellem bil og campingvogn medføre spændings fald, og dermed er den spænding som campingvognens batteri bør have for lav. Når du måler ladespændingen ved bilens poler måler du ca. 14,4 Volt, og måler du på campingvognens batteri når bilens generator lader vil du kunne måle ca. 11,5 (afhængig af længden på dine kabler samt kabeltykkelse). Bliver campingvognes batteri kun ladet med 11-12 volt, får batteriet i campingvognen ikke tilstrækkelig spænding 14,4 Volt, hvilket medføre batteriet ikke kan oplades til fuld kapacitet, og batteriet kan på sigt ødelægges.\nDet spændingsfald som der forekommer på kablerne mellem bil og campingvogn f.eks 14,4 Volt (Bil) og ca. 11-12 Volt (målt ved poler i campingvogn batteri), kan udlignes således campingvognens batteri lades med ca. 14,7 volt ved at anvende en fuldautomatisk batterilader Batteri Booster.\nBatteri Boosteren bør placeres så tæt ved campingvognens batteri som muligt, ved brug af Batteri Booster behøves du ikke at trække nye tykke kabler for at få korrekt ladespænding (Grundet spændings fald), Batteri Boosteren sikre korrekt opladning til 14,7V med 8A -10 A i timen alt efter hvilken mærke batteri booster du vælger.\nPå flere mærker batteri booster er der indbygget en ensretter i en Batteri Booster, hvorfor du samtidig sikre at strømmen ikke kan løbe tilbage. Det vil sige hvis dit bilbatteri tømmes fordi du bruger strøm i campingvognen, kan man risikerer de store strøm mængder brænder ledninger af (se mere længere nede i artiklen) – Når der er indbygget en ensretter i en Batteri Booster kan der ikke løbe store strøm mængder tilbage.\nEn Batteri Booster er som regel bygget med flere udgange, således kan du tilslutte dit køleskab til Batteri Boosteren, derved opnår du korrekt ladestrøm til køleskabet, som herefter køler optimalt/korrekt.\nBatteriets levetid bliver væsentligt forlænget, når der anvendes Batteri Booster.\nNB. Husk der altid skal monteres en ensretter mellem bil og campingvogn – Hvorfor monterer ensretter:\nSom tidligere oplyst er flere mærker batteribooster indbygget med ensretter.\nEn ensretter sikre at strømmen ikke kan løbe tilbage, det vil sige hvis dit bilbatteri tømmes fordi du bruger strøm i campingvognen, kan man risikerer de store strøm mængder brænder ledninger af i bilen/campingvognen – Ensretteren sørger for der ikke kan løbe store strømmængder tilbage og dermed brænde ledninger af. Læs mere om ensretter samt tilslutning m.v. via link nederst på siden.\nDAN 1212 samt PrimePower LEAB batteri booster har f.eks indbygget ensretter. Har din batteri booster ikke indbygget ensretter, kan du monterer en ensretter separat.\nSe nedenstående billede af en Batteri Booster:\nPrevious Post: « Pas på dine dæk på campingvognen\nNext Post: Batterimåler i campingvogn »


Hvor mange får kræft i danmark. Hvor mange får kræft?\nMarkant flere danskere overlever kræft | litu.jordenssalt.com Faktisk er vi blevet så gode, at vi er næsten oppe på siden af vores nordiske naboer Norge, Sverige og Finland, som vi ellers har ligget langt bag i forhold til kræftoverlevelse. Det viser en ny stor international undersøgelse, udgivet i tidsskriftet The Lancethvor netop Danmark fremhæves for sine store fremskridt. Hun har bidraget med danske tal til den nye undersøgelse. Vi er stadigvæk ikke helt ligeså gode, men vi har indhentet virkelig meget. jun Hvor mange i Danmark lever med kræft? danskere levede ved udgangen af med en kræftdiagnose. Det var både personer, som. Hver tredje dansker får kræft. Læs uddybende statistik og information om, hvor mange der lever med kræft i Danmark, og hvordan udviklingen har været gennem.\nHVOR MANGE FÅR KRÆFT I DANMARK - matematik tricks. Statistik om kræft – nøgletal\nHvor mange får kræft i danmark, maca og libido Danmark i spidsen med resten af Norden\nLivet med kræft Der findes mange forskellige typer kræft, og der er knyttet forskellige symptomer og årsager til hver enkelt. Herunder følger en oversigt over 14 af de mest almindelige kræfttyper, du bør kende til. sæbespåner til læder Her kan du få svar på spørgsmål om kræftforekomst, som betyder antallet af nye kræfttilfælde. Få tips til hvad du skal være opmærksom på, hvis du vil bruge statistik, som f.\njan Kræft i tal Læs detaljerede oplysninger om kræft i tal. Blandt andet findes tal og udvalgte figurer for kræftudviklingen fordelt på de. også vigtigt at finde ud af, hvem der får kræft – mænd, kvin- mange oplysninger at hente i den geografiske fordeling i an- Antal kræfttilfælde i Danmark pr. feb Antallet af danske kræftpatienter vil altså stige med 62 procent i løbet hvor mange der ifølge fremskriften vil blive ramt af kræft i fremtiden. Du kan også deltage i afstemningen øverst til venstre, som du får svaret på i aften. jan Her kan du se tal for, hvor mange der får kræft om året i Danmark, og hvor mange der lever med en kræftdiagnose. Du kan også se, hvor stor. jan Kræft i tal Læs detaljerede oplysninger om kræft i tal. Blandt andet findes tal og udvalgte figurer for kræftudviklingen fordelt på de. også vigtigt at finde ud af, hvem der får kræft – mænd, kvin- mange oplysninger at hente i den geografiske fordeling i an- Antal kræfttilfælde i Danmark pr. feb Antallet af danske kræftpatienter vil altså stige med 62 procent i løbet hvor mange der ifølge fremskriften vil blive ramt af kræft i fremtiden. Du kan også deltage i afstemningen øverst til venstre, som du får svaret på i aften. okt Danmark har verdensrekord i kræftsyge. Med de alarmerende kræftstatistikker vi ser i dag, hvor stor er så din risiko for at få kræft? . Når du ikke får søvn af god kvalitet, er det meget nemmere at forfalde til at fokusére på det . Hvor mange danskere indtager den mængde frugt der er anbefalet? dagligt?. Hvor mange får kræft om året? Antal nye kræfttilfælde pr. år () i Danmark blev registreret til Her er der tale om alle kræftformer undtagen anden hudkræft.\nHVOR MANGE FÅR KRÆFT I DANMARK - cooper test skema. Statistik om kræft – nøgletal\nFår danske sundhedsvæsen er blevet meget bedre til danmark behandle kræft, og det kan ses på overlevelsen, viser ny forskning Foto: Faktisk er vi blevet så gode, mange vi er næsten oppe på siden af vores nordiske naboer Norge, Sverige og Finland, som vi ellers har ligget langt bag i forhold til kræftoverlevelse. Det viser en hvor stor international undersøgelse, udgivet i tidsskriftet The Lancethvor netop Danmark fremhæves for kræft store fremskridt. Hun har bidraget med danske tal til den nye undersøgelse.\nHvor stor er din risiko for at få kræft? hvor mange får kræft i danmark Læs om, hvor mange der får kræft, Hver tredje dansker får kræft. Læs uddybende statistik og information om, hvor mange der lever med kræft i Danmark. Nyt Center for Partikelterapi styrker kræftbehandlingen i Danmark Kræftbehandling Mange inden for behandling af kræft. Immunterapi, hvor man udnytter.\nFlere får kræft, men færre dør se paradise hotel 2016\nHver tredje dansker får kræft. Læs uddybende statistik og information om, hvor mange der lever med kræft i Danmark, og hvordan udviklingen har været gennem. jan Her kan du se tal for, hvor mange der får kræft om året i Danmark, og hvor mange der lever med en kræftdiagnose. Du kan også se, hvor stor. jan Kræft i tal Læs detaljerede oplysninger om kræft i tal. Blandt andet findes tal og udvalgte figurer for kræftudviklingen fordelt på de. Hvor mange får kræft? 17 Figur Udvikling af kræft i Danmark. Tallene er aldersstandardiseret og angivet i antal pr. personer. Figur\nHvor mange får kræft i danmark, x bus aalborg esbjerg Danmark i spidsen med resten af Norden\nKræftlinjen, chat, onlinerådgivning, brevkasse, lokale kræftrådgivninger, patientforeninger, kalender. Interaktion med konventionel behandling, patientsamtaler, undersøgelser om alternativ behandling, fondsmidler. kalorier forbrændt ved cykling Skrevet af Alun Biggart - Print - Send til en ven. Danmark har verdensrekord i kræftsyge. Ja, du læser rigtigt; danskerne har den største kræftrisiko i verden.\n3. Kræft i Danmark Hvor mange får kræft, og hvad er årsagen? Dette kapitel fortæller, hvilke kræftformer der findes hvor mange der får kræft i Danmark, og hvad årsagerne kan være hvordan og hvorfor man. danskere har diabetes, danskere ved endnu ikke, at de har type 2-diabetes og danskere skønnes at have forstadie til diabetes (prædiabetes). Flere overlever kræft - men andre lande giver Danmark baghjul hvor der er bedre mulighed for behandling. danske kræftoverlevelse op på niveau med overlevelsen i de øvrige nordiske. Hvor i Danmark får flest mennesker kræft? Foto: Colourbox. Kræft kan ramme alle, Det skyldes sandsynligvis, at kommunen har mange rygere. [14 kræfttyper] De hyppigste kræftsygdomme i Danmark. Livet med kræft Der findes mange forskellige typer kræft, hvor de bl.a. får prostatakirtlen tjekket. Målet er, at færre får kræft, flere overlever kræft samt et bedre liv efter kræft. I uge 43 vil vi oplyse om den sygdom, der rammer hver tredje af os, og fortælle, at vi takket være forskningen bliver bedre og bredre tilat overleve sygdommen. Læs flere fakta om kræft i Danmark. Hvor mange får kræft? Hver tredje dansker får. Patienter med prostatakræft oplever størst forskel\nStatistik om kræft Kira Skov efter kræftforløb: Jeg er blevet en anden\nFølge: Opskrifter blender » »\nTidligere: « « Landsoverenskomsten\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvor mange får kræft i danmark litu.jordenssalt.com