'Vild med dans'-stjerne mistede sin mor som 15-årig: Jeg fortryder især én ting - TV 2\n28. okt. 2016, 11:36\n- Det hele kommer lidt tættere på i år, men jeg er sindssygt beæret over at få lov til at gøre en aktiv del for at støtte 'Knæk Cancer', siger skuespilleren Mathias Käki, der fredag aften danser for den gode sag i 'Vild med dans'. Foto: Henrik Ohsten / TV 2\nSkuespilleren Mathias Käkis mor døde af kræft, da han var 15 år. Nu sætter han ord på, hvordan det var at miste hende i så ung en alder.\n- Man sidder og håber på bare én vejrtrækning til. Én til, én til, én til… og pludselig kommer der ikke flere. Og så tænker man "pis".\nSkuespilleren Mathias Käki husker tydeligt de minutter, hvor hans mor trak vejret for sidste gang.\nHan husker, hvordan han en fredag i april for 6,5 år siden sammen med sin lillesøster blev hentet i skolen og fik at vide, at nu var det nu.\nHan husker, hvordan hans forældres soveværelse var fyldt med læger og grædende familiemedlemmer, da hans mor lå og kæmpede for at trække sine sidste vejrtrækninger.\nOg mest af alt husker han lyden af hendes vejrtrækning. En lyd han aldrig glemmer.\n- Den var så tung, at jeg kunne høre den, så snart jeg kom ind i huset. Jeg kunne ikke holde til at være i rummet og høre hende trække vejret på den måde. Det var dér, det for alvor gik op for mig, at nu var der ikke noget at gøre. Jeg lagde mig bare ind på min seng og græd i flere timer den dag.\nForsøgte at tie døden ihjel\nMaj-Britt Käki Jørgensen, Mathias' mor, døde af hudkræft klokken 20.08 den aften i april i 2010. Med Mathias og resten af familien ved sin side. Hun blev 45 år.\nForud var gået et forløb på bare ti måneder, fra hun fik konstateret, at hun var uhelbredeligt syg, til hun lukkede sine øjne for sidste gang.\nJeg ville gerne have fortalt hende, at jeg elskede hende.\nDe ti måneder husker Mathias Käki som et kaos af alle mulige følelser, han for det meste gik og tumlede med alene.\nDerhjemme var moderens uhelbredelige sygdom nemlig ikke noget, de rigtig talte om, mindes han.\n- Jeg tror, vi alle sammen var virkelig bange for at gøre hinanden kede af det. Min mor var meget sårbar omkring det hele, så det var mest min far, der sagde, at vi endelig måtte sige til, hvis der var noget. Men jeg turde ikke rigtig stille nogle spørgsmål, både fordi jeg ikke ville belemre mine forældre, men også fordi jeg måske hellere bare ville leve i uvidenhed om, hvor slemt det egentlig var. Så vi snakkede ikke rigtig om det og prøvede nok egentlig at tie det hele ihjel, siger Mathias Käki.\nI de første måneder, efter Mathias' mor fik konstateret kræft, var der intet at mærke på hende. Hun blev ved med at løbe, som hun altid havde gjort. Men på et tidspunkt blev hun ramt af en lammelse i det ene ben og i den ene arm, hvilket gjorde, at hun blev lænket til en kørestol.\nI foråret 2010 gik det pludselig stærkt ned ad bakke for Maj-Britt Käki Jørgensen, der blev indlagt på Aalborg Sygehus. Og særligt ét besøg på sygehuset har brændt sig fast i Mathias Käkis hukommelse.\n- Hun var pludselig blevet så svækket. Jeg husker, at min far gjorde meget ud af at forklare hende, at det det var hendes søn, der var på besøg. Men det var som om, hun ikke anede, hvem jeg var. Der var ingen kontakt med hende. Og dér gik det op for mig, at jeg aldrig havde fået sagt alle de ting til hende, jeg så gerne ville, siger Mathias Käki og vejer så sine næste ord.\n- Jeg ville gerne have fortalt hende, at jeg elskede hende. Det vidste hun selvfølgelig godt, men det var bare ikke noget, vi gik og sagde til hinanden hele tiden. Jeg ville gerne have sagt, hvor taknemmelig jeg var for hende og have givet hende vished om, at jeg nok skulle klare mig. Og så ville jeg gerne have sagt til hende, at vi skulle ses om 80 år, hvor jeg så ville have en masse gode historier om mit liv med til hende. Jeg fortryder, at jeg ikke fik sagt alt det, mens hun stadig var ved bevidsthed.\nTiden efter moderens død var hård for Mathias Käki, hans far og hans lillesøster. Ingen af dem kunne overskue at spise middag ved køkkenbordet, som de ellers altid havde gjort, fordi der stod en tom stol.\nSelvfølgelig var det synd for mig, men jeg synes, det var mest synd for min mor.\nSelvom faderen forsøgte sit bedste for at holde sammen på den lille familie, spiste de i en periode hver for sig i hver i sit rum.\n- Det var svært for mig at acceptere, at tingene ikke var, som de plejede. Madpakkerne var ikke det samme, økonomisk kunne vi ikke gøre de samme ting, fordi der kun var én indtægt osv. Jeg havde ikke indset, at det var en ny virkelighed, og jeg behandlede ikke min far helt vildt godt i perioden derefter, selvom han jo virkelig gjorde et forsøg på at få det hele til at hænge sammen. Det har jeg indset efterfølgende, siger Mathias Käki.\nMathias forblev indelukket i sig selv. Han ville ikke tale om eller dele sin sorg, da han ikke ville gøre andre kede af det, og han ikke ville have medlidenhed. I stedet græd han ud på sit værelse og forsøgte at skjule sin gråd i hovedpuden, så hans lillesøster ikke kunne høre ham på den anden side af væggen.\n- Selvfølgelig var det synd for mig, men jeg synes, det var mest synd for min mor, siger han.\nSvært at mor ikke ser drømmene går i opfyldelse\nI dag er det 6,5 år siden, at Mathias Käki sagde farvel til sin mor. I den tid er der sket meget for den i dag 22-årige skuespiller. Blandt andet har han opnået at spille en af hovedrollerne i tv-serien 'Norskov', og han er flyttet fra hjembyen Frederikshavn til København for at forfølge sin skuespillerdrøm. Og det er en af de ting, han ville ønske, at hans mor havde fået lov til at opleve.\n- Da jeg gik i 5. klasse, havde jeg en lille, ligegyldig rolle i en skolekomedie, men jeg kan huske, at jeg gav den hele armen og synes, det var så sjovt, og det kunne min mor også se. "Vi bliver nødt til at få dig ind på de skrå brædder", sagde hun efterfølgende. Men hun nåede så aldrig at opleve, at det rent faktisk lykkedes for mig. Og det fylder rigtig meget, siger Mathias Käki og fortsætter:\n- Mit liv gik og går ligesom videre, og jeg har jo stadig mulighed for at blive far, blive gift og den slags. Men det er hårdt at tænke på, at hun ikke får lov til at opleve det.\nA post shared by Mathias Käki Jørgensen (@mathias_kaki) on Oct 26, 2016 at 6:38am PDT\nVigtigt at tale sammen\nNår Mathias Käki fredag aften går på dansegulvet, når 'Vild med dans' knækker cancer, er det derfor også hans mor, han kommer til at have i tankerne.\nSelvom han ikke ved, hvordan han kommer til at reagere i øjeblikket, ser han frem til at støtte op om en sag, som står ham nær.\nOg så har han særligt ét råd, han ønsker at give videre til andre familier, der må blive ramt af sygdom.\n- Det er så fandens nemt at sige, at man skal tale sammen. Men det skal man altså virkelig huske. Man skal ikke være bange for at stille spørgsmål, selvom det er svært. Selvfølgelig skal man have lov til at håbe og drømme, men det er også vigtigt, at man bliver informeret og får et realistisk syn på, hvordan det hele hænger sammen, hvad mulighederne er osv., siger Mathias Käki og tilføjer:\n- Ellers går man måske ligesom mig og drømmer sig væk og lige pludselig bider det en i halen. Og så er det hele for sent.


Besparelserne rammer også ældres aktivitetstilbud – Rudersdal\n7. november 2017 lykkenielsen Ikke kategoriseret Kommentarer lukket til Besparelserne rammer også ældres aktivitetstilbud\nDen uhygiejniske rengøring hver 3. uge kan budget-partierne (forhåbentligt) ikke finde på at skære mere ned. Kommunen kan fortsat nægte flere pensionister hjemmehjælp. Og den har endnu en sparemulighed, aktivitetscentrene.\nDet er begyndt med Bakkehuset. Kommunalbestyrelsens partier (minus Enhedslisten) havde vedtaget, at de dyre aktivitetsmedarbejdere skulle fyres og erstattes med gratis frivillige. Da det rygtedes, protesterede brugerne. De besluttede dog at samarbejde med kommunen og dannede Foreningen Bakkehuset. Dermed fulgte en vis optimisme.\nEnhedslisten mener, at det hidtidige Bakkehus kunne være en rollemodel for andre aktivitetscentre – med en kombination af engagerede frivillige og de nødvendige professionelle kommunalt ansatte. Nu siger ledende kommunalpolitikere, at omstillingen af Bakkehuset er en succes. Den skal danne model for de andre aktivitetscentre. Men flere af de hidtidige brugere søger nu over på Rønnebærhus. Hvor skal de søge hen, når det efter valget bliver Rønnebærhus’ tur til at følge den nye model?\nDetet læserbrev er osendt til Rudersdalavis\nTidligere indlæg:Stem på Enhedslisten ved kommunevalget den 21. november 2017\nNæste indlæg:Bæredygtig økonomi i Rudersdal


Nyhedsbrev - Januar 2017 | Rørvig Centret\nIndsendt tir, 17/01/2017 - 15:12\nHold vinterferie i Rørvig\nVi vil gerne endnu engang have lov til at ønske et godt nytår! Vi håber, I alle havde en god aften og kom godt ind i 2017!\nVi ved godt, vi kun lige er kommet ind i det nye år, men alligevel er det allerede tid til at have vinterferien in mente. Uge 7 er lige om hjørnet.\nDu kan nemlig leje en feriehytte med plads til 4-5 personer hos os i 7 dage, fra kun 3.000 kr. (inkl. opredning og slutrengøring). For eksempel fra lørdag den 11/2 til lørdag den 18/2.\nDu kan også vælge at leje en hytte i mindre end 7 dage, hvis det passer jer bedre. Som altid er I velkomne til at ringe og høre mere.\nFarv jeres egne lys\nDer er rigtig mange aktiviteter i Rørvig og hele Odsherred i vinterferien.I kan for eksempel tage børnene med på besøg hos Kastanielys på Odden, hvor I selv kan give de hjemmelavede lys jeres yndlingsfarver i deres farvekar. Bagefter kan I nyde den smukke 360 graderes udsigt over Hulbjerg og købe lokale delikatesser og brugskunst med hjem.\nRikke fra Kastanielys var vinder af Odsherreds Turistpris 2015, så der er garanteret en god oplevelse. Læs mere her\nTag på digital tidsrejse\nI kan også tage på kulturelt besøg til Nykøbing Sjælland, hvor I på Odsherreds Museum kan opleve de 3 udstillinger: Solens Land, Slaget på Isefjorden og Historier fra Sommerlandet.\nHer kan I også opleve det digitale formidlingsprojekt, Empire of the Sun, som udstiller forskellige kulturskatte fra Europa, som fx Solvognen fra Trundholm Mose i Odsherred, Nebraskiven fra Halle i Tyskland samt helleristningerne i Bohuslän i Sverige. Læs mere her.\nOplev Rørvig og Odsherred på hesteryg\nRørvig, og Odsherred generelt, indbyder i den grad til naturoplevelser. Hele 4 steder i Odsherred kan du komme ud og opleve naturen på hesteryg.\n2 af dem ligger i meget kort afstand fra Rørvig. Man behøver ikke være en garvet rytter for at få en tur, så der er noget for ethvert niveau. Læs mere her.\nI kan også selv besøge Visit Odsherreds hjemmeside for at finde andre arrangementer i vinterferien.


vogn | Gyldendal - Den Store Danske\nLink til "vogn"\nOprindelige forfattere Kure og PeOS Seneste forfatter Redaktionen\n© AKG/Nationalmuseet, Budapest\nTo små lerkar, udformet som vogne med fire hjul. De dateres til neolitikum og regnes for at være den første kendte fremstilling af en vogn i Europa. Karrene er fundet i Budakalász i Ungarn og findes i dag på Nationalmuseet i Budapest.\nvogn, køretøj med to eller flere hjul. Indtil begyndelsen af 1900-t. var en vogn et køretøj med fire hjul, mens den tohjulede arbejdsvogn blev benævnt kærre eller karre, og tohjulede personvogne havde forskellige navne som karriol, gig, jumbe, cab og tohjulet dogcart.\nDe ældste afbildninger og fund af vogne stammer fra 4. årtusinde f.Kr. og er fundet i Nær- og Fjernorienten; herfra bredtes vognen i det følgende årtusinde ud over den gamle verdens kontinenter. Modeller og afbildninger fortæller, at vognen blev brugt som magtsymbol, ofte trukket af heste, mens fund af vogndele viser, at vognen også blev brugt som transportmiddel og landbrugsredskab, trukket af okser. Fra den mykenske kultur fra 2. årtusinde f.Kr. kendes afbildninger af tohjulede stridsvogne med egerhjul trukket af heste, der også omtales i de tidlige tekster. Afbildninger og modeller af denne vogntype spredtes i løbet af bronzealderen til Egypten, Nærorienten, Middelhavsområdet samt til det centrale og nordlige Europa.\nI den senere bronzealders kulturkredse i det østlige og centrale Europa gravlagdes i 1. årtusinde f.Kr. våbenføre mænd med lave firehjulede pragtvogne beslået med bronze, og skikken fortsatte i de efterfølgende jernalderkulturer, hvor køretøjerne efterhånden fik høje, velbyggede, mangeegrede hjul, der gjorde dem egnet til hesteforspand. Senere fulgte tohjulede stridsvogne de bevæbnede keltiske krigere i gravene i Vesteuropa og sydlige England. Den keltiske vognbygningskunst var inspirationen for det romerske karetmageri, der omkring Kristi fødsel, kombineret med egentlige vejanlæg i Romerriget, åbnede for udnyttelsen af vognen til mange forskellige formål. Kelterne havde veje, der mindede om de romerske, og på grund af de hårde vejbelægningers slid havde hjulene på de keltiske pragtvogne og de finere romerske vogne jernbeslag, ligesom de romerske heste bar jernsko. I Norden introduceredes hestesko af jern først i 1100-t. og jernbelægning på de finere køretøjers hjul i løbet af 1500-t.\n© AKG/Valfartkirken Maria Saal, Østrig\nFornem firehjulet romersk rejsevogn, der er overdækket til beskyttelse af passagerer og bagage, en såkaldt pilentum. Den bliver trukket af to heste og styret af en kusk med pisk. Relieffet, der dateres til 1.-2. årh. e.Kr., er i dag indmuret i kirken i Maria Saal i Kärnten, Østrig.\nVogne i Danmark\nUdviklingen af landtransportmidler gennem oldtiden i Danmark kan med få undtagelser ses som europæiske typer, der er omsat til lokal dansk form og teknologi. De ældste vidnesbyrd om vogne i Danmark stammer fra Klosterlund ved Silkeborg, hvor der er fundet et antal massive skivehjul fra bondestenalderen, dateret til ca. 2800 f.Kr. De har tilhørt tohjulede oksekærrer, formentlig med flettet vognkurv på en tveget vognstang. I de nordjyske stendyngegrave fra ca. 3100-2800 f.Kr. er der desuden fundet tænder og knogler fra okser, som er gravlagt parvist, og som måske kan have været et forspand. Mod slutningen af bronzealderen kendes beslag til lave firehjulede, bronzebeslåede vogne, knyttet til fyrstelige kredse. I jernalderen ændredes den primitive oksekærre til et lavt, firehjulet landbrugskøretøj trukket af okser. I Rappendam mose i Nordsjælland er der fundet ca. 80 dele af denne vogntype. Fra kort før Kristi fødsel kendes i det nuværende danske område mindst seks keltiske pragtvogne trukket af heste, der delvist er fremstillet i Danmark; se Dejbjergvognene. Denne kendte vogntype anvendtes indtil ældre romersk jernalder og satte sig spor i den lokale vognbygning, hvilket bl.a. ses i et fund af ca. 40 vogndele fra formentlig hestetrukne arbejdsvogne i Tranbær Mose ved Vejle. Den hestetrukne vogn havde fire høje, mangeegrede hjul, og vogne af denne type blev bygget af lokale bønder og håndværkere til landbruget i over 1600 år frem til efter 2. Verdenskrig. I løbet af yngre jernalder og ældre vikingetid fik hjulnavene tøndeform, og hjulfælgene blev meget høje. De forskellige vogntyper, der er afbildet på billedsten og tekstiler, understreger den øgede transport og de forbedrede vejforhold frem mod ældre middelalder.\nI løbet af middelalderens første århundrede blev arbejds- og transportvognene lavere og fik bredere fælge, der jævnede og fasttromlede kørebanen af jord og sand. Ca. 1300 ses flere forskellige vogntyper, heriblandt en kraftig og bred rejsevogn (fruervogn) med halvrundt tag og høje, skråtstillede hjul, der er koniske for at kunne køre i de samme spor som arbejdsvognene. Vognstyreren sad ikke på vognen, men på den nærmeste hest. Rejsevognen kendes fra folkeviserne som adelsfruernes 'hængende karm' (karm med forhæng). Dele af en rejsevogn er bl.a. fundet i voldstedet Boringholm ved Horsens.\nRejsevognen udvikledes efterhånden under påvirkning af den såkaldte kuskevogn indført fra Ungarn af kongen og adelen i løbet af 1500-t. Den var trukket af tre heste (trojka) og fik i Danmark kaleche. I modsætning til de tidligere rejsevogne sad vognstyreren på kuskevognens forende og fik deraf navnet kusk. Med kuskevognens indførelse begyndte adelens mænd at rejse i vogn i stedet for at ride eller benytte bærestol. Kuskevognen fik sammen med flere andre af europæisk herkomst sit egentlige gennembrud på kongevejene, som Frederik 2. begyndte at anlægge fra 1580'erne. Arbejdsvognene på landet blev i løbet af middelalderen og nyere tid fremstillet af både lokale husmænd og håndværkere (hjulmænd, hjuler).\nDe ældste hestevogne i Danmark havde træaksler og var ikke affjedrede. I 1800-t. blev træakslerne på nogle luksusrejsevogne afløst af smedede jernaksler og jernbøsninger i hjulnavene. Hjulene løb lettere, og navlejerne krævede mindre smøring. Arbejdsvogne med træaksler fandtes på landet indtil første del af 1900-tallet. I midten af 1800-t. udvikledes patentakslen, der var af hærdet stål og dermed mere holdbar.\nMed forbedring af affjedring af rejse- og herskabsvognene i den sidste del af 1800-t. ændredes vognenes konstruktion, idet langvognen forsvandt og fjedrene blev monteret direkte på akslerne og under vognkassen (fadingen). Da vejene var udjævnede og ikke længere sporkørte, kunne hjulene stå stejlere og sporvidden gøres større. Forhjulene blev gjort lavere, så de kunne gå ind under vognkassen, som desuden blev bredere; vognene blev således mere skånsomme over for hestene og mere behagelige til personbefordring. De første affjedrede vogne fra sidste halvdel af 1500-t. havde vognkassen ophængt i læderstropper. Det var imidlertid ukomfortabelt, da vognkassen dermed kom til at svinge. Omkring 1850 indførtes elliptiske fjedre, som blev anbragt på undervognen. De første var dog kun halvfjedre, da den øverste halvdel var et fast, udsmedet stykke.\nHjulkonstruktionen har udviklet sig fra fælge af træ til fælge med en samlet jernring. Fælgene var oprindelig helt uden beslag, men med slidtappe af træ eller vættelys (sten). I løbet af 1500-t. blev de første danske hjul beslået med løse jernskinner og efter 1850-60 med en massiv jernring, der blev lagt på i varm tilstand. Teknikken er dog langt ældre og blev i oldtiden anvendt af keltere og romere. Omkring 1900 var gummibelagte fælge den foretrukne fælgbelægning for de finere vogne, mens landbrugs- og arbejdsvogne fortsatte med jernringe. Senere forsynedes nogle hestevogne med luftgummihjul (automobilhjul).\nEksempler på hestevogne: 1 Arbejdsvogn med fading; 2 arbejdsfjedervogn; 3 dogcart; 4 kalechevogn; 5 landauer; 6 coupé.\nHestevognens danske typer er inspireret fra udlandet, bl.a. den stive (uaffjedrede) landbrugsvogn, hvis grundmønster i Jylland og på Fyn kommer fra kelto-romersk oldtid (jf. de tidligere nævnte Dejbjerg- og Tranbærvogntyper). Den østdanske arbejdsvogns fortøj (drejemekanisme) er formentlig inspireret af hansestædernes vogne fra ældre middelalder, hvorfor den fortsat ses udbredt fx i Holsten og tidligere også sås i det sydlige Jylland. Blandt de ældste personvogne, kaldet luksusvogne, i nyere tid var 1½-stolsvognen, som bestod af et fast, stort kuskesæde og et mindre, aftageligt bagsæde. Vognkassen var konstrueret, så forhjulene kunne gå ind under vognen og dermed dreje på mindre plads. Charabanc er også en tidlig vogntype, senere blev dogcart, ponyvogn og kavalervogn udbredt; til varetransport udvikledes i samme periode den almindelige fjedervogn i forskellige størrelser. Blandt luksuskøretøjer findes også åbne køretøjer. I Danmark blev der stort set kun bygget hestevogne med kaleche eller fast tag indtil 1880, herefter var de fleste åbne; syd for Danmark var overdækkede vogne mere almindelige. Landauer med to kalecher og halvkalechevognen med kun en kaleche var de mest almindelige luksuskøretøjer i Danmark. Halvkalechevognen findes i flere udformninger, fx victoria, mylord eller barouche; i daglig tale blev disse dog ofte blot kaldt kalechevogne. Coupé, omnibus og den lidt bredere betegnelse karet dækker alle over lukkede vogntyper med fast tag.\nDe mest almindelige tohjulede køretøjer i Danmark var gig, dogcart og jumbe. De mest udbredte arbejdsvogne var blokvogn, der ofte blev brugt til tungere læs, og stivvogn. Vognens benævnelse ændres gennem tiden betydeligt, liegsom de benævnelser fra udlandet, der anvendtes af de finere herskaber, ikke blev brugt af borgere og bønder.\nI dag anvendes hestevogne især til køresport. Der konkurreres med forskellige vogntyper i disciplinerne dressur, maraton, forhindring samt kombination; Dansk Køre Forbund (stiftet 1973) har ca. 1200 medlemmer (2013). Desuden bruges hestevogne (sulkyer) i travsport.\nSe også hjul og seletøj.\nGösta Berg: Sledges and wheeled vehicles (1935)\nAxel Cronquist: Ekipage (1952)\nIb Møller: Hestevogne i Danmark (1998)\nPer Ole Schovsbo: Oldtidens vogne i Norden (1987)\nThor Lund Kure, Per Ole Schovsbo: vogn i Den Store Danske, Gyldendal. Hentet 19. marts 2019 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=180922\nTo små lerkar, udformet som vogne med fire hjul. De dateres til n... © AKG/Nationalmuseet, Budapest\nFornem firehjulet romersk rejsevogn, der er overdækket til beskyt... © AKG/Valfartkirken Maria Saal, Østrig\nEksempler på hestevogne: 1 Arbejdsvogn med fading; 2 arbejdsfjede... © Møllers-Grafisk Tegnestue/Hans Møller\nAntal visninger7336 besøg


Forside - Independent Invest\nBæredygtighed & Business går hånd i hånd hos Independent\nTop Rating af bæredygtighed hos Tiedemann Independent A/S\nDet glæder os at se resultatet af vores arbejde med FNs 17 verdensmål målt ved ESG, E for Environmental (miljø), S for Social (sociale forhold) og G for Governance (god selskabsledelse). Vi fortsætter uændret, det giver investorer bæredygtige investeringer.\nVores Politik for Bæredygtighed bygger på FNs 17 Verdensmål, derigennem ESG, og omfatter alle vores fonde.\nVi ønsker selv løbende at følge og vurdere, hvorledes de virksomheder vi investerer i lever op til udvikling af bæredygtige værdier og opfylder artikel 8 i EU’s ’Forordning om bæredygtighed.\nRing eller send os e-mail, vi sætter pris på at besvare spørgsmål tlf. 33156015.\nFor dig der søger uafhængig og personlig formuepleje\nFor dig der søger ordentlige og solide investeringer med et afkast\nDit alternativ til ingen eller negative renter i banken\nUdnytter du det fulde familiepotentiale\nDu kan med Independent Invests fonde få en balancering af din investering i solide bæredygtige globale virksomheder og virksomhedsobligationer, vægtet så den passer til dig og din investeringshorisont. Læs mere om dine muligheder med Independent.\nDirektør og ejer Oxford Biscuits\nVi investerer naturligvis selv\nI 2003 var vi de første uafhængige formueforvaltere.\nVi gør det der er bedst for vorers investorer, og investerer naturligvis selv i Independent.\nInvestering handler ikke om hurtige handler og spekulationer.\nDerfor har vi lave kurtageomkostninger.\nHistorien har vist, at det vigtigste for din formueudvikling er, at du er i markedet på de bedste dage, og at de ofte kommer efter en dårlig periode\nVi ønsker at give et indblik i udviklingen og indholdet af vores investeringer. Du er hos Independent investor i ordentlige og solide virksomheder.\nDu investerer i kvalitetsvirksomheder med vækst i indtjening\nAktiekurser bevæger sig i forhold til kortsigtede begivenheder. Værdien ligger i virksomheden og ikke i aktiekursen.\nParkeringsmuligheder findes indenfor 5-15 minutters gåafstand f.eks. i parkeringshuset ved Israels Plads, ved Nørre Vold og bag Vor Frue Kirke. S-tog Nørreport st. eller metro Gammel Strand gåafstand 10 minutter.\nEller udfyld nedenstående, så ringer vi dig op.


Særlige talenter skal udfordres i gymnasiet - Ministeriet for Børn og Undervisning\nSærlige talenter skal udfordres i gymnasiet\nPressemeddelelse • Okt 11, 2010 09:56 CEST\nMange elever har helt særlige interesser og talenter inden for sprog, naturvidenskab og gymnasiets andre fag.\nTalentudvikling er en del af regeringens arbejdsprogram, og nu har gymnasierne pligt til at etablere særlige tilbud til elever med særlige talenter.\nUndervisningsminister Tina Nedergaard fremhæver, at fokus på talentudvikling er vigtig for at skærpe elevernes lyst til at fordybe og udvikle sig inden for fagene.\n”Tiden, hvor mantraet hed, at det, alle ikke kan lære, skal ingen lære, er fortid. Der findes masser af dygtige gymnasieelever med særlige interesser eller talenter inden for de forskellige fag. De er vores fremtidige lærere, sygeplejersker, læger og forskere, og det er vigtigt, at gymnasierne giver dem de bedste betingelser for at fordybe sig i fagene og udvikle deres talenter og lyst til at videreuddanne sig. Talent smitter, og initiativet kan derfor også trække de svagere elever op og inspirere dem til at gøre en ekstra indsats i fagene,” siger Tina Nedergaard.\nKonkurrencer og netværk\nInitiativet fremgår af den nyeste gymnasiebekendtgørelse. Hver institution skal afsætte en pulje af elevtid, som blandt andet skal bruges på at styrke de særligt talentfulde elever.\nTalentudviklingen kan bestå i, at:\neleverne arbejder med faglige emner, som ligger i forlængelse af den daglige undervisning og er på et højere niveau\neleverne deltager i allerede eksisterende tilbud til talentfulde elever, herunder nationale og internationale konkurrencer og faglige olympiader. Disse findes især på det naturvidenskabelige område\neleverne deltager i netværk for talentfulde elever, for eksempel netværk arrangeret af ScienceTalenter i Sorø eller netværk på videregående uddannelsesinstitutioner.\nViden bør deles\nUndervisningsministeren beder institutionerne om at opfordre de talentfulde elever til at formidle den viden, de får gennem talentaktiviteterne, til deres kammerater. Det kan for eksempel være i form af faglige oplæg i klassen eller på andre institutioner.\nMinisteren opfordrer også gymnasierne til at formulere faglige mål for talentarbejdet i forlængelse af de eksisterende mål i læreplanen.\nSærligt talentfulde elever i gymnasiet\nTalentfulde elever er elever, der i et eller flere fag på mindst B- og helst A-niveau er så dygtige og interesserede, at de kan blive blandt skolens bedste på feltet, hvis de stimuleres på den rigtige måde.\nSkolen bestemmer selv, om vejledning og støtte skal gives til den enkelte elev eller til grupper af elever. Det er også skolens valg, om talentaktiviteterne skal organiseres i form af grupper med beslægtede talenter og interesser, eksempelvis i ”fakulteter”.\nTalentaktiviteterne kan for eksempel skemalægges på bestemte skemapositioner eller i bestemte uger. Vil en elev deltage i et talenttilbud, kan skolen stille krav om, at eleven deltager aktivt og udarbejder bestemte produkter. Eleven kan inddrage sin viden i de mundtlige prøver.\nTlf. 2565 9219\nGymnasierne skal etablere tilbud til elever med særlige talenter. Undervisningsministeren fremhæver, at fokus på talentudvikling er vigtig for at skærpe elevernes lyst til at fordybe og udvikle sig i fagene.


Mød Julie. Kokkeelev på Rybners Tekniske Skole\nJeg har drømt om at være kok siden 6. klasse\nMin drøm opstod efter folkeskolefaget hjemkundskab. Da jeg gik på efterskole kom jeg ud på Lustrupholm v. Ribe Vikingecenter, hvor jeg var i køkkenet. Det var megafedt.\nEfterfølgende kom jeg i praktik på Restaurant Sælhunden i Ribe. Sommeren over var jeg så køkkenmedhjælper i restauranten. Derefter kom jeg i mesterlære og startede på Rybners Tekniske Skole.\nJeg vil meget gerne være selvstændig en dag. Jeg ved dog endnu ikke hvordan og hvorledes endnu – men det kunne være fedt at gå efter det mål.\nDet bedste ved kokkefaget er\nDet er meget rart at man skiftevis har praktik og skole.\nSå du er både i køkkenet og har teori. Det er dejligt, at det er blandet på den måde.\nHvad skal man overveje, før man bliver kok?\nMan skal virkelig brænde for faget, fordi der er lange arbejdstider og så er der bare ikke tid til alt mulig andet. Der er både lange hverdagsvagter, men så sandelig også weekendaftener. Så man skal virkelig ville det 100%.\nVores studietur var virkelig sjov. Vi var i Tønder, hvor vi var ude og se køer, og vi fik lov til at bage med forskellige meltyper. Vi hyggede os bare. Det var en fed oplevelse.


I dag har jeg en lille musikanbefaling på programmet til jer. Sangen hedder hedder Foxy Bass og er lavet af Lasse & Doctor Patrón.\nJeg hørte sangen for første gang, da en af mine bekendte slog den op på sin facebook for et stykke tid siden. Det viste sig, at han simpelthen har stået for at filme det meste af videoen dertil. Jeg synes både sangen og videoen er super fed og ret så catchy. Videoen er bare fantastisk på den fede-kiksede måde og sangen har bare et rigtig fedt beat. Efter at have hørt sangen en del gange, har jeg flere gange taget mig selv i at gå og synge omkvæddet. Jeg synes i skulle tage at lytte til den og se hvad i synes. Jeg giver sangen en stor tommel op og håber de laver noget mere spændende i fremtiden!\nLige en lille bonusinfo, så er den ene af fyrerne altså vores alle sammens kære Kickflipper Razz, som altså den dag i dag går under navnet "Doctor Patrón"- Se og Hør har også skrevet en lille artikel om sangen her, for at læse den klik her. Jeg synes det er vildt fedt og jeg opdagede det faktisk ikke selv før i går, da jeg læste artiklen, men nu kan jeg sagtens se det. Det her musik er noget ganske andet, men det klæder ham synes jeg!


Mens mange bærbare computere leveres med nogle forældrekontrol, der allerede er installeret, er nogle mere brugervenlige end andre. Vi gennemgår nøjagtigt, hvordan du bruger indstillingerne, samt hvordan du bruger værtsfiler og routere til at gøre dette.\nMetode nr. 1: Brug af forældrekontrol\nBåde Windows og MacOS har indbygget forældrekontrol, som du kan bruge, hvilket gør det let at blokere det, du ikke vil have adgang til på dit system. Hvis du finder ud af, at du vil have flere funktioner, har vi beskrevet den bedste gratis forældrekontrolsoftware her.\nTrin 1: Du skal først oprette en barnekonto. For at gøre det skal du gå til Windows 10-indstillingsmenuen ved at søge efter den eller klikke på tandhjulsikonet i Start-menuen.\nTrin 2: Klik på Konti.\nTrin 3: Klik på Fanen Familie og andre mennesker og klik på knappen mærket Tilføj et familiemedlem.\nTrin 4: Klik på Tilføj et barn og indtast de nødvendige oplysninger for at opsætte dit barns profil.\nTrin 5: Gå til din Microsoft-kontoside. Vælg Web browsing fanen og markere afkrydsningsfeltet Se kun websteder på den tilladte liste.\nTrin 6: Her vil du se sektioner til Tillad altid disse og Bloker altid disse. Indtast webadresser til de websteder, du vil blokere i det relevante afsnit, og klik på Blok knappen til højre.\nBrug af forældrekontrol i MacOS\nWindows er ikke det eneste operativsystem, der giver dig mulighed for at overvåge dit barns aktiviteter online. Du kan bruge funktionen Børnesikring i MacOS til at blokere websteder, hvilket er særligt nyttigt, hvis du vil holde dine børn væk fra bestemte websteder uden at begrænse adgangen til andre brugere.\nTrin 1: Åben Systemindstillinger og klik på knappen mærket Forældrekontrol.\nTrin 2: Din Mac spørger, om du vil oprette en ny profil med forældrekontrol eller føje dem til din nuværende profil. Forudsat at du vil blokere websteder, når dine børn bruger computeren - mens du holder dem åbne for dig - skal du vælge Opret en ny brugerkonto med forældrekontrol.\nTrin 3: Hvis din nuværende profil er adgangskodebeskyttet, skal du indtaste din adgangskode. Når du har oprettet profilen, skal du vælge den i Forældrekontrol og klik på Internettet fanen.\nTrin 4: Hvis du føler dig særlig drakonisk, kan du også give adgang til kun bestemte websteder. Hvis ikke, skal du blot klikke på Tilpas knap.\nI det resulterende pop op-vindue vil der være et afsnit, der tilføjer websteder, der altid er tilladt, og et lavere afsnit for websteder, der aldrig er tilladt.\nTrin 5: For at tilføje et websted, som du vil blokere, skal du klikke på tilføjelsestegnet under Tillad aldrig overskrift og indtast adressen på det websted, du vil blokere. Indtast nu så mange websteder, som du vil blokere, en pr. Linje.\nTrin 6: Når du er færdig, skal du klikke på Okay i nederste højre hjørne.\nMetode nr. 2: Ændring af værtsfiler\nBloker ved hjælp af Windows-værtsfil\nAt blokere bestemte websteder i Windows er børnespil - og normalt børnesikker. Det er helt gratis, kræver ikke yderligere software og tager bare et par hurtige ændringer til Windows-værtsfilen på din computer. Værtsfilen, en almindelig tekstfil, som dit operativsystem bruger til kortlægning af IP-adresser og værtsnavne, kan bruges til at omdirigere et domænenavn tilbage til den lokale computer og i det væsentlige blokere det ønskede websted. Det er en fantastisk måde at begrænse brugerne fra at se indhold, som du ikke vil have dem til at se, uanset browser og tidspunkt på dagen.\nHusk dog, at du skal have administratorrettigheder for at ændre filen, og det kan være lidt teknisk. Du kan altid fortryde ændringen, hvis det er nødvendigt, men processen er lidt mere praktisk end Windows / MacOS forældrekontrol.\nTrin 1: Ved hjælp af Windows Stifinder navigere igennem til værter fil ved at gå igennem C:> Windows> System32> drivere> osv.\nTrin 2:Dobbeltklik værter og vælg Notesblok, når du bliver bedt om at vælge et program, filen skal åbnes med. Alternativt kan du starte Notesblok og navigere til værtsfilen ved at vælgeFil> Åbn, og finde filen gennem det vindue.\nTrin 3:I Notepad vil du se flere tekstlinjer, der bruges til kortlægningsformål. Under den sidste tekstlinje - det skal sige noget om en lokal vært - indtast 127.0.0.1 og tryk på mellemrumstasten. Indtast derefter IP-adressen på det websted, du vil blokere på samme linje. Skriv f.eks 127.0.0.1 www.youtube.com for at blokere al trafik fra det populære websted til videodeling.\nTrin 4: Fortsæt med at tilføje websteder, som du ønsker at blokere på denne måde, hver begyndende med 127.0.0.1. efterfulgt af et mellemrum og det relevante websted. Sørg for kun at bruge www og undgå at tilføje http, medmindre du vil gøre posten ugyldig. Du må ikke ændre nogen anden tekst i værtsfilen.\nTrin 5: Når du har tilføjet de websteder, du vil blokere, skal du klikke på Fil i øverste venstre hjørne, skal du vælge Gemme - ændre ikke navnet eller gemme placeringen - og ignorere advarsler om redigering af værtsfilen. Luk derefter Notesblok, når du er færdig.\nTrin 6: Åbn din yndlingsbrowser og test resultaterne! Du skal automatisk få en tom side, hver gang du forsøger at få adgang til et af webstederne på din blokerede liste. Det kan være nødvendigt at du genstarter din browser og venter flere minutter på, at ændringerne træder i kraft.\nBrug af MacOS-værtsfil\nBlokering af websteder ved hjælp af MacOS fungerer på samme måde som at blokere dem ved hjælp af Windows. Processen er gratis, relativt hurtig og kræver ændring af din Macs værtsfil for at omdirigere et specificeret domænenavn. Det er en simpel proces, der forhindrer brugere i at se indhold, som du anser for blokværdigt på tværs af browsere, men en, der kan vendes, hvis du vil give adgang til siderne i fremtiden.\nTrin 1: Start Terminal ved at åbne hovedmappen for applikationer og klikke på Hjælpeprogrammer, og vælge programmet fra den resulterende liste. Du kan også gøre det ved at søge efter programmet i Spotlight.\nTrin 2: Nu er det tid til at lave en kopi af værtsfilen, hvis noget går galt. Type sudo / bin / cp / etc / hosts / etc / hosts-original på Terminal-kommandolinjen for at lave en sikkerhedskopi af den pågældende fil. Hit Gå ind og indtast din administrative adgangskode, når du bliver bedt om det. Det kan se ud som om tastetryk ikke bliver registreret korrekt - dvs. din markør bevæger sig ikke - men vær sikker på at de er det.\nTrin 3: Type sudo nano / etc / hosts og ramte Gå ind på Terminal-kommandolinjen for at åbne din værtsfil i en nano-boks. Indtast derefter din administrative adgangskode, når du bliver bedt om det.\nTrin 4: Når værtsfilen er åbnet, vil du se flere tekstlinjer, der bruges til kortlægningsformål. Under den sidste tekstlinje - det skal sige noget om en lokal vært - indtast 127.0.0.1 og tryk på mellemrumstasten. Indtast derefter IP-adressen på det websted, du vil blokere på samme linje. Skriv f.eks 127.0.0.1 www.youtube.com for at blokere al trafik fra det populære videodelingssted.\nTrin 5: Fortsæt med at tilføje websteder, du ønsker at blokere på denne måde, hver begyndende med 127.0.0.1. efterfulgt af et mellemrum og det relevante websted. Sørg for kun at bruge www og undgå at tilføje http, medmindre du vil gøre posten ugyldig og ikke ændre nogen anden tekst i værtsfilen.\nTrin 6: Når du er færdig, skal du holde Styring og tryk på O for at gemme ændringerne. Hold derefter kontroltasten nede, og tryk på x for at afslutte værtsfilen.\nTrin 7: Skriv derefter sudo dscacheutil -flushcache og tryk på Enter igen for at skylle din eksisterende cache og sætte ændringerne i kraft. Alternativt kan du genstarte din computer.\nNår du er kommet i gang igen, skal du åbne din yndlingsbrowser og teste resultaterne! Du skal automatisk få en tom side, hver gang du forsøger at få adgang til et af webstederne på din blokerede liste.\nMetode nr. 3: Brug af dine routerindstillinger\nBlokering af alle brugere til enhver tid i alle browsere kan tage noget tid ved hjælp af ovenstående metoder. Heldigvis kræver din router ikke nogen ekstern software og er et andet fantastisk værktøj, der giver dig kontrol over hele netværket over blokeringsprocessen. Selvom vi ikke kan garantere, at din router er i stand til at blokere bestemte websteder, er de fleste routere udstyret med en slags forældrekontrol til fuldstændig begrænsning af webstedsadgang i bestemte ugedage eller endda i definerede timer.\nTrin 1: Åbn din routers webgrænseflade. I de fleste tilfælde kan du få adgang til din router ved at gå ind 192.168.1.1 i din browsers adresselinje. Derefter skal du indtaste et brugernavn og en adgangskode. Standardindstillingerne varierer dog fra router til router. Sørg for at kontrollere den brugsanvisning, der fulgte med din router. Manualen skal indeholde standard-IP-adressen, brugernavnet og adgangskoden. Hvis oplysningerne ikke er tilgængelige, kan du prøve at finde routerens standardindstillinger på routerpasswords.com eller cirt.net.\nTrin 2: Naviger til routerens sikkerhedspanel eller -fane, der indeholder blokeringselementerne. De fleste producenter huser sikkerhedsindstillinger under et menupunkt som Adgangsbegrænsninger eller Indholdsfiltrering . Det kan tage noget at klikke for at finde indstillingerne.\nTrin 3: Når du har opdaget den rigtige placering, skal du skrive de websteder, du vil blokere. I mange tilfælde kan du også indstille andre indholdsbegrænsninger, du vil indføre. Gem og anvend de nye indstillinger, inden du forlader den relevante fane.\nSelvom der er masser af privatlivsbeskyttelsesværktøjer til din rådighed, er det undertiden en nødvendighed at blokere et bestemt websted. En kombination af forældrekontrolindstillinger, ændringer af værtsfiler og routerindstillinger kan i de fleste tilfælde opnå det ønskede resultat: Blokering af et websted, der enten er usikkert eller udgør en fare for din produktivitet.


Jordbærmælk Og Økonomisk 💫 Webstedet For Den Praktiske Havearbejde. 2019\nB.A.ba af kokken for denne finansierer og mælk-jordbær\nVed at kombinere finansens crunchiness med jordbærmælkens lethed kombinerer denne opskrift friskhed og grådighed.\n1 liter meget frisk mælk\n8 cl hjemmelavet jordbærsirup\n- Sæt smørret i en gryde, smelte, indtil det begynder at skumme og udvikle en lugt svarende til hasselnødde. Fjern fra varme, hæld i en skål for at stoppe madlavningen.\n- I en skål skal du bryde og placere æggehvider og sukker.\nBland, tilsæt derefter mel og mandelpulver. Rør igen, rør derefter i den nøddige smør.\n- Fordel de resulterende dej i forme til økonomiske formål (udfyld kun to tredjedele). Bages og koges i 10 til 15 minutter.\n- Lad afkøle (ca. 1 time) og afmonteret på et stativ.\n- I et glas hæld jordbærsirup og meget frisk mælk, bland og nyd ledsaget af finansfolk.\nFor en dejlig grøn og lyserød kontrast skal du erstatte mandelpulveret med pistacipulver.\nFor at harmonisere farverne, brug en lille rød farve for at få pinkfinanciers som mælk.\nVigtigsteMadlavning opskrifterJordbærmælk Og Økonomisk


Her vises slutstillingerne i de mange turneringsrækker. De er vist i omvendt kronologisk orden - øverst de seneste og nederst de første fra 1903. Hele turneringsstrukturen og dens udvikling er beskrevet under Aldersklasser for de respektive grupper.\nPlaceringer ved diverse DM (Danske mesterskaber) er vist under Oversigter, Dank Mesterskab og for inde-fodbold under Oversigter, Inde-fodbold og for Futsal under Oversigter, Futsals enkelte aldersklasser\nPlaceringer i overbygningsrækker og fællesrækker - incl. DBUs rækker - for både senior (herre og kvinder), ungdom og ældre er vist under oversigter. Det gælder også Futsal-rækker og Old Boys-DM.\nVindere af københavnske (KBU og senest DBU København) pokalturneringer - se de særlige afsnit under aldersklasser og pokalturneringer for de enkelte sæsoner. Her i slutstillingerne er vist resultaterne af kampene i de københavnske senior-pokalturneringer (dog er der enkelte huller, hvor de indledende kampes resultater ikke kendes).\nVindere af de københavnske inde-KM - for både ungdom, senior (herre og kvinder) samt Old Boys - er vist under oversigter.\nVindere af københavnske Futsal-rækker er vist under oversigter - turneringsrækker er med i de enkelte års slutstillinger.\nUnder enkelte år er angivet resultater af kampe udløst af placeringer i de ordinære turneringsrækker - kvalifikationskampe, evt. nedrykningskampe samt kampe om slutspil.\nStillinger er skrevet direkte af fra KBUs og/eller DBUs årsberetninger - med de fejl, som stillingerne i disse årsskrifter kan være behæftet med. Dog er trukne hold, der i årsberetningerne er angivet med "0 point" og "0-0" i score blot angivet - de tæller med hos de andre hold i rækken, der alle så er noteret for 2 point (og målscoren 0-o) i de kampe, de skulle have spillet mod de trukne hold.\nIsær i de seneste årtier har man ofte ombrudt rækker midtvejs i turneringsåret - og især i de første år hvor det er sket er kun stillingen i sidste halvår taget med i årsberetningen og dermed også her.\nEnkelte år har man udeladt stillinger for børn frem til at man helt stoppede med at stillingsføre de yngstes turneringer efter vedtagelsen af DBUs "Holdninger og handlinger".\nI rækkenavnene angiver\n"F" angiver at det er en forårsække,\n"E" at det er en efterårsrække.\n"-" efter pointantal angiver at holdet er udeblevet/taberdømt undervejs i mindst 1 kamp\n"d" efter pointantal angiver at holdet har anvendt spillere på aldersdispensation og derfor ikke har kunnet erklæres rækkevinder .\nI de første årtier har hold med samme pointtal opnået samme placering - i en del tilfælde er der udskrevet omkamp især om 1. pladsen.\nDer er desværre et par år, hvor vi ikke har alle data - der er de taget med, som vi har fundet i DBU Københavns arkiver.\nIgennem årene har placeringerne i toppen af de københavnske rækker givet adgang til enten slutspilskampe eller kvalifikationskampe til overbygningsrækker. Resultaterne de enkelte år er skrevet ind.


Test: Onlime - Billig dansk online backup løsning | Morgen.dk\nHjem>IT, Computere & teknik>Test: Onlime – Dansk online backup løsning\nTest af online backup samt cloud-/skydrev fra det danske firma ‘Onlime‘. Kan de være med i kampen om ikke blot at at beskytte vores værdifulde data, men også at gøre dem nemt tilgængelige overalt til den rigtige pris.\nSikkerhedskopiering og filsynkronisering i skyen\nSikkerhedskopiering og filsynkronisering via internettet/skyen er i kraftig vækst i disse år. Der findes flere spillere på markedet, og endda nogle udmærket gratis løsninger. Typisk er kapacitet og funktioner dog rimelig begrænset i gratis udgaverne – Formålet er naturligvis at lokke dig over på en betalingsudgave, når du først er blevet afhængig.\nUndertegnet har selv benyttet de fleste; Microsoft OneDrive, Dropbox, Google Drev m.fl. De fungerer alle overordnet fint som online lager, men som backup løsning er de desværre falsk tryghed! Et grundlæggende problem er nemlig, at disse reelt ikke fungerer som backup. Sletter / mister du f.eks. nogle filer ved en fejl, så synkroniseres både online og PC delen jo, så de jo dermed slettes begge steder. Typisk kan filer kun manuelt gendannes op til 30 dage efter – men man opdager jo ofte først filerne er forsvundet, den dag man skal bruge dem. Altså har man ingen backup!\nGratis kapaciteten er også ret begrænset, så ønsker du mere plads, bør du lige kigge nærmere på andre betalingsalternativer, før man blot svinger kreditkortet og køber sig til ekstra lagerkapacitet hos gratis tjenesterne. Sidst men ikke mindst, så bruger både Microsoft og Google dine data informationer til at “lære dig bedre at kende” for dermed at kunne målrette reklamer osv. – Med andre ord; DU er en del af produktet!\nEn komplet privat og professionel online backup og filsynkronisering løsning for hele familien eller virksomheder behøver dog ikke længere at koste mere end hvad en simpel betalingsløsning fra f.eks. Dropbox koster.\nNetop en pris-stærk, helt privat og reel backup strategi med fil synkronisering mellem de forskellige enheder i virksomheden og privaten er hvad undertegnet søgte. Efter en del test af forskellige løsninger er valget faldet på det danske firma Onlime.\nOnlime Backup – Dansk firma med et tvist\nAt “outsource” sin data til et firma i skyen er noget af en tillidssag. Det er ikke hvem som helst jeg overdrager ansvaret for mine data til, og derfor skulle der lige laves lidt baggrundstjek…\nOnlime er et dansk firma etableret tilbage i 2012. Bliver man kunde her får man udover en dansk software platform også dansk support med. Alene dette er jo et stort plus i forhold til at springe på en udenlandsk løsning, men kan Onlime nu også håndtere mine data forsvarligt?\nHvor Onlime i starten kørte på den engelske backup gigant LiveDrive’s system, så er de for år tilbage gået over til at køre på platformen fra det norske selskab Jottacloud. Det har givet en række nye muligheder og fordele hvor de største klart er:\nAlle data er udelukkende lageret i krypteret datacenter i Norge og dermed omfattet af måske verdens strengeste persondata / privatliv lovgivning. Stort set alle andre større online backup/skydrev løsninger, herunder de ovenover nævnte, er primært kontrolleret af amerikanske virksomheder. Det er her fortsat meget uklart hvor meget myndighederne, NSA og udbyderne selv kigger med i dine filer (for overvågning samt reklame målretning). Personligt synes jeg ikke mine personlige data vedrører andre, bare fordi jeg ønsker backup/drev eksternt i skyen.\nHastighed! Synkronisering (både upload og download) går hurtigere via Onlime / Jottacloud end jeg oplever andre steder. Internet trafikken til Norge er ikke særlig presset, og her er topmoderne datacentre. Så det er her muligt at opnå høje overførselshastigheder både op og ned. De “store” platforme er typisk noget langsomme, især til lidt større datamængder, da de aktivt begrænser hastigheden for at kunne betjene mange brugere af gangen i hele verden.\nSå med Onlime handler man altså med en dansk virksomhed, men alle ens værdifulde data kører via den sikre og veletableret norske online backup platform Jottacloud.\nOnlime Ubegrænset Backup og online skydrev\nOnlime har sammensat deres sortiment meget enkelt, så man skal ikke tage stilling til en masse forskellige pakker og tilkøb. Vil man bare i gang (eller prøve det af), så er der 5Gb gratis uden tidsbegrænsing. Vælger man efterfølgende betalingsudgaven til pt. 890,- årligt (spar 10% med rabatkoden: Onlime10Backup), så får man her ubegrænset kapacitet på både backup delen samt online drevet og på ubegrænset antal enheder.\nVælger man en Familiekonto, så kan man få op til 5 helt individuelle konti med rabat (spar ligeledes yderligere 10% med rabatkoden) og med hele 5Tb (5000Gb) plads. Altså ved blot 2 brugere er denne rentabel!\nBegge pakker inkluderer ligeledes adgang til Microsoft Office Online (Word, Excel, Powerpoint i browseren).\nVælger man en erhvervsløsning, kan man her oprette underbrugere og administrere deres forbrug og deling mv. Det er ideelt, hvis man er flere medarbejdere og ligeledes vil samarbejde i dele-mapper, dokumenter og projekter osv.\nUbegrænset Automatisk backup\nMed backup funktionaliteten kan nemt vælge de mapper på sin computer man ønsker at have en backup af. Herefter overvåger programmet automatisk de valgte mapper og sørger for der altid er en kopi gemt på internettet. Man kan også vælge specifikke tidspunkter / dage hvor backup foretages. Backuppen gemmer endda flere fil-revisioner, så overskriver du f.eks. et dokument med ændringer, så kan tidligere versioner også genskabes senere. Første gang kan det selvfølgelig tage noget tid at uploade alle sine valgte data afhængig af internet hastighed og mængde, men herefter er det kun ændringerne der uploades og man mærker derfor intet til det i det daglige.\nNetop backup funktionen er den væsentlige forskel fra de mangle andre online drev løsninger ala Microsoft OneDrive, Google Drive, Dropbox osv. – De giver nemlig en falsk tryghed. Ja, du har da dine data på nettet, og måske også en lokal kopi, men får du slettet noget ved en fejl, så synkroniserer de jo! – og dermed slettes data jo både online og offline.\nUbegrænset Online skydrev\nUdover backup funktionen får man også et online/sky lager med ubegrænset kapacitet til brug på et ubegrænset antal enheder. Dette kan man bruge til alm. online/offline lagerplads og dermed have filerne tilgængeligt på alle sine andre computere, online (via alm browser) og smartphone/tablets osv. Drevet ligger blot som en genvej i Stifinder på computeren, hvor man så bare opretter filer og mapper på helt normalvis, som hvis man gemte på egen PC. Et flueben vil indikere når filer/mapperne er synkroniseret online.\nDer gemmes ligeledes flere versioner af filerne på ubegrænset tid, så hvis man ved et uheld får overskrevet nogle dokumenter, eller blot ønsker at genkalde en tidligere version, så vil de altså her kunne genetableres igen. Ryger hele computeren/harddisken og dermed alle ens data, så kan filerne stadig tilgås på internettet. Når man så får systemet op at køre igen, kan man med programmet nemt genetablere alle sine mapper som før nedbruddet.\nDet er ligeledes muligt at billeder man tager med sin Smartphone/iPhone automatisk uploades til online drevet. Herudover kan man også dele filer/mapper med andre – også selvom de ikke selv Onlime kunder.\nKom i gang før skaden er sket!\nI mit arbejde har jeg dagligt computere på operationsbordet som enten har fået virus eller er gået i stykker. Et klassisk spørgsmål er altid “Kan mine data reddes?”. Utroligt mange har aldrig rigtig fået taget stilling til backup – selv i mange virksomheder. I bedste fald har man måske kopieret noget over på en USB pen/ekstern harddisk, men man får det bare ikke gjort regelmæssigt – og så hjælper det jo stadig ikke mod tyveri, brand og defekt.\nHvis man søger en hurtig, sikker og ægte online backup + online drev løsning med ubegrænset kapacitet til en spiselig pris – kan jeg på det varmeste anbefale løsningen fra danske Onlime.\nRABATKODE: Onlime10Backup (10% rabat på Onlime backup abonnement)\nOpret den gratis Onlime løsning og benyt rabatkoden ved efterfølgende opgradering.\n(Artiklen kan indeholde reklame/rabatkoder/tilbud. Jeg er ikke associeret med Onlime / Jottacloud)\nAllan 3. september 2021 af 11:31- Svar\nHar kørt med Onlime et par måneder nu, bl.a. på baggrund af din artikel. Det fungerer helt perfekt – for det passer jo mere eller mindre sig selv. Kan anbefales!\nPeter 3. august 2021 af 11:42- Svar\nTak for artiklen, sprang på Onlime og har pt. ikke fortrudt\nHansen 29. oktober 2020 af 17:35- Svar\nJeg kan bekræfte, at rabatkoden ikke virker.\nMorgen 29. oktober 2020 af 19:48- Svar\nTak for info! Deres rabatkode var åbenbart udløbet, men de har en ny som er: Onlime10Backup\nJeg har hermed opdateret artiklen med den nye rabatkode :-)\nMads 24. oktober 2020 af 09:02- Svar\nJeg kan ikke få rabatkoden til at virke\nOle Madsen 12. november 2019 af 10:48- Svar\nOnlime har telefon nummer, mail mm under bjælken “kontakt”\nDeres support er hurtig og venlig.\nLars 27. juli 2019 af 23:07- Svar\nDer er gået lidt over 1 år siden din anmeldelse af Onlime. Vil du stadig anbefale Onlime eller findes der noget så er bedre eller billigere med samme niveau?\nMorgen 4. august 2019 af 11:05- Svar\nJa, det gør jeg – og bruger det også stadig selv!.\nJeg ændrer løbende i artiklen i takt med nye features osv., så den er stadig relevant :-)\nAstrid 13. juli 2019 af 17:11- Svar\nJeg sidder netop og prøver at finde ud af hvilken backup løsning jeg skal vælge.\nJeg har læst en del gode ting om Onlime.dk men jeg kan simpelthen ikke finde noget telefon nummer på dem? Ved i om man kan ringe til dem hvis man har problemer?\nHører meget gerne jeres erfaringerne med kontakten til onlime, for de virker gode nok, er bare lidt nærvøs for jeg ikke kan ringe direkte til dem hvis jeg får problemer.\nMorgen 14. juli 2019 af 23:57- Svar\nJeg er nu ret sikker på de også har telefonsupport!. Jeg har aldrig dog aldrig selv haft problemer med det.\nProgrammet er på dansk og rimelig intuitivt – og passer iøvrigt sig selv i det daglige. Man skal selvfølgelig lige igang, men det er ikke specielt komplekst at kaste sig ud med en masse opsætning osv :-)


Würtz tilbage til Aalborg\nRasmus Würtz skal for første gang spille for FCK mod sin gamle klub, AaB. Han er ikke populær i Nordjylland for tiden.\nOpdateret tirsdag d. 24. juli 2007, kl. 21.22\nLandsholdsspiller Rasmus Würtz er ikke rigtigt i kridthuset i Aalborg for tiden, selvom han har kastet glans over den lokale fodboldklub i en del år. Klubskiftet for knap en måned til de danske mestre fra FC København forvandlede ham med et trylleslag fra helt til skurk. Det afskrækker dog ikke FCK-træner Ståle Solbakken, som selv kom under et voldsomt pres fra tilskuerne, da han tog turen fra AaB til FCK i sommeren 2000.\nRasmus er en spiller med stor Superliga-erfaring, så jeg tror ikke, det kommer til at påvirke ham. Der bliver næppe det samme ståhej, som der var, da jeg skiftede klub. For dengang kom det lidt mere overraskende. Rasmus havde et halvt år tilbage af kontrakten, og AaB var tilfredse med handlen, så jeg tror ikke, det bliver så slemt, sagde Ståle Solbakken i går til bold.dk.\nDa nordmanden selv vendte tilbage til Aalborg Stadion første gang som FCK-spiller, blev han mødt af vrede fans, som piftede af ham kampen igennem. Alligevel scorede han dengang det afgørende mål i FCKs 2-1-sejr.\nIfølge AaB-træner Erik Hamrén er den 23-årige midtbanespiller et stærkt kort for FCK, som har andre problemer at slås med.\nFCK har tabt en god højre back, som man stadig mangler at få erstattet. Men på midtbanen er Rasmus Würtz en fuldgod erstatning for Tobias Linderoth, fortæller Erik Hamrén, som dog fortsat mener, at FCK er favorit til at genvinde titlen i år.


19. feb 2020 KL.16:52\nOpdateret 17:05: Det skal være nemmere for landets bankdirektører at finde vej i de regler, der findes om hvidvask og betalinger.\nSådan lyder meldingen fra erhvervsminister Simon Kollerup (S).\n"Som bankernes minister har jeg et meget stort ønske om, at bankerne er med forrest i forsvarslinjerne mod hvidvask. Derfor skal det selvfølgelig være muligt at navigere mellem reglerne, og det gælder både reglerne i hvidvask- og betalingsloven. Det har jeg bare kunnet konstatere, at der er brug for," siger Simon Kollerup til Børsen.\nMeldingen kommer efter, at ordførende direktør i Arbejdernes Landsbank, Gert Jonassen, i sidste uge forklarede, at han følte sig fanget mellem hvidvasklov på den ene side og betalingslov på den anden side.\nDerfor skal Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen sammen med Finanstilsynet udarbejde en vejledning, så det bliver nemmere for bankerne at finde rundt i reglerne, fortæller ministeren.\n"Jeg anerkender, at der er brug for klare vejledninger, hvis det er svært at navigere i," siger ministeren.\nArbejdernes Landsbank fik et påbud, fordi banken har forsøgt at smide et betalingsinstitut ud af banken, fordi man ikke mener, at det lever godt nok op til hvidvaskkravene.\nDet var ifølge Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen et brud på betalingslovens paragraf 63, fordi Arbejdernes Landsbank brød egne forretningsgange og desuden havde for travlt med at komme af med kunden.\nAnsvarlig for banker og hvidvask\nSå vejledningen skal munde ud i, at bankdirektørerne ikke havner i en lignende situation igen?\n"Jeg mener godt, at vi kan have skrappe regler på hvidvaskområdet, som vi har, og samtidig have reglerne i betalingsloven, som vi også har. De tjener begge vigtige formål. Vi skal gerne opnå en situation i fremtiden, hvor det er nemmere som bank at navigere mellem reglerne. Derfor har jeg bestilt en vejledning, som skal hjælpe bankerne."\nFlere andre banker har efter Gert Jonassens opråb forklaret til Børsen, at de oplever lignende dilemmaer i hverdagen.\n"Den situation, Arbejdernes Landsbank står i nu, skyldes modstridende krav fra to forskellige tilsynsmyndigheder. Det gør det svært at agere i. Vi håber, at politikere og myndigheder vil finde en løsning, der sikrer, at vi ikke lander i denne situation på den lange bane" lød det blandt andet fra Anita Nedergaard, der er ansvarlig for bekæmpelse af finansiel kriminalitet i Nordea Danmark.\nDer er blevet peget på, at det er Finanstilsynet, der regulerer banker og betalingsinstitutterne. Så er det egentlig ikke bare dem, der skulle stå for det her, og så kunne bankdirektørerne koncentrere om at drive bank?\n"Bankdirektørerne skal kunne koncentrere sig om at drive bank i Danmark. Det er det, de er bedst til. I den sammenhæng har de en rigtig vigtig rolle i forhold til at mindske hvidvaskrisikoen, som vores land ikke skal udsættes for," siger ministeren og tilføjer, at myndighederne er til for at varetage de forskellige regelsæt.\n"Det, mener jeg, er fornuftigt. Jeg mener, at de to regelsæt begge er fornuftige. Men jeg anerkender, at der kan være brug for, at man i den konkrete hverdag har en mere klar vejledning til, hvordan man rent faktisk kan gøre det," siger ministeren.\nIndtil den er klar, kan bankerne så gå rundt og være forvirret på et højere plan. Hvordan skal de navigere i det?\n"Vi arbejder så intenst, vi kan på at få vejledningen gjort klart snarest muligt, og så vil der blive skabt klarhed over situationen. Indtil da står vi selvfølgelig til rådighed fra myndighedernes side, der arbejder på det her felt, til at rådgive så godt vi kan,” siger han.\nMere vejledning kan være på vej\nDet er jo også blevet indikeret, at det ikke blot er betalingsområdet, der karambolerer med hvidvaskloven, og at det kan være en udfordring. Skal der gang i en form for regelafstemning i det hele taget?\n"Jeg kommer ikke til at gå på kompromis med vores sikkerhedsregler. Men hvis der er situationer, hvor der kan være brug for yderligere klarhed og vejledning, så er vi meget lydhøre her i Erhvervsministeriet om at skabe klarhed," siger Simon Kollerup og fortsætter:\n"Mit ønske er at skabe en situation, hvor bankerne og jeg sammen kan bekæmpe hvidvask. De situationer, hvor det er besværliggjort eller uklart for bankerne, må vi se på. Så kan det være, at det ikke er den sidste nye vejledning, der er lavet. Men så laver vi dem, når der bliver behov for dem."


Derfor kan teposer gøre underværker på badeværelset – uventet husmortrick spredes nu på nettet\nNewsner » Tips og tricks » Derfor kan teposer gøre underværker på badeværelset – uventet husmortrick spredes nu på nettet\nDer findes så mange andre bedre idéer end at bruge kemikalier, når man gør rent.\nEn af dem? Teposer.\nJa, det lyder måske mærkeligt – men teposer kan faktisk være til stor hjælp for at få hjemmet skinnende rent, præcis som eddike eller citron.\nI den her lister kommer 6 effektive rengøringstricks, som kommer til at gøre underværker for badeværelset uden man behøver skrappe og miljøskadende rengøringsmidler.\nTag et kig herunder og del gerne videre for at inspirere andre!\nTeposer i en sprayflaske\nVed at brygge en rigtig stærk, sort te – gerne med tre teposer i et vandglas – får du en blanding som skulle være lidt af et trick til badeværelsesspejlet. Hæld det ned i en sprayflaske, sprøjt teblandingen på spejlet og tør af med avispapir, så skulle dit beskidte spejl snart være skinnende rent.\nEddike og flydende sæbe i badet\nAt skrubbe badet er aldrig sjovt, men det skulle i hvert fald blive mere effektivt ved hjælp af eddike og flydende sæbe. Brug blandingen med en opvaskebørste og grimme pletter skulle snart være et minde blot.\nCitron mod vandpletter\nVandpletter kan let skabe problemer på blanke flader i badeværelset. Men hvis du prøver at gnubbe med en citron, skulle pletterne forsvinde med det samme!\nMidt i al rengøringen kan tandbørstekruset være let at glemme – men hvis vi tager et kig, er det sjældent det reneste sted i badeværelset. Så her kommer et superenkelt trick: put bare kruset i opvaskemaskinen og følelsen i badeværelset kommer straks til at være meget mere frisk!\nEddike i toilettet\nEddike er et supermiddel på mange måder, og ikke mindst når det kommer til toilettet. Begynd med at løfte låget og hæld en slat eddike ned. Gå videre til toiletringen, hvor du sprayer med eddike. Blødgør også lidt papir med eddike og sæt fast under toiletringens kant i nogle minutter. Skrub hele toilettet, skyl – og toilettet skulle føles som nyt!\nToilettet er færdigt, men hvad med toiletbørsten? Jo, der findes også et trick til den. Hæld et sjat universalrengøring i skålen som børsten står i og sæt børsten ned igen. Næste gang du anvender den, skulle den være friskere end nogensinde.\nI det her videoklip demonstrerer Household Hacker de smarte tricks. Og ikke nok med det, han kommer desuden med et bonustrick for vaskemaskinen og tørretumbleren.\nTag et kig her nedenfor!\nSå smart tricks og ingen skadelige kemikalier så langt øjet rækker.\nFøl dig fri til at dele disse gode husmorråd videre til venner og familie. Det vil hjælpe dem så meget!


Opmåling og Dokumentation af mikrobølger:\nNærværende vejledning er beregnet som en introduktionstekst i forbindelse med opmåling og eventuel dokumentation af RF-felter i forbindelse med smartmeters, mobilmaster og anden trådløs kommunikationsteknologi.\nSigtet med vejledningen er at tilvejebringe en fælles forståelse for nogle af de tekniske udfordringer, der kan forekomme i forbindelse med etablering af repræsentative måleserier i praksis.\nI vores elektroniske tidsalder findes der mange forskellige måleapparater at vælge imellem. Nogle "kinamodeller" kan findes på Ebay til under 100 kr, andre mere professionelle måleapparater koster adskillige tusinde kroner. For at være sikker på at anskaffe sig et måleapparat, der passer til ens behov, er det derfor vigtigt at kunne afkode de forskellige tekniske specifikationer.\nI udvælgelsen af måleapparater må man allerførst gøre sig klart, at intet måleapparat kan måle alle former for radiostråling. De lavere frekvenser (som eksempelvis forekommer ved overharmoniske svingninger i elforsyningsnettet = "dirty electricity") måles bedst med måleapparater dertil. De højfrekvente felter, som for eksempel stråling fra mobilantenner måles bedst med måleapparater specifikt beregnet hertil. I specifikationerne for måleapparatet vil det generelt være angivet, hvilket frekvensområde måleapparatet er beregnet for.\nEt andet vigtigt element i udvælgelsen af måleapparater er måleapparatets antenne. En almindelig antenne på et RF-apparat beregnet til mikrobølgeområdet måler kun strålingen i een dimension. Er man interesseret i den samlede stråling i alle tre dimensioner skal man altså tilte måleapparatet og foretage tre forskellige målinger. Denne målingskompleksitet kan undgås med en isotropisk antenne, som måler alle tre dimensioner samtidigt.\nPeak er højdepunktet på en kurve. Det er meget vigtigt, at et måleapparat beregnet for RF-stråling er i stand til at måle Peak-værdier. Oftest er apparatet udstyret med en Peak-Hold-funktion, således at displayet fastholder den højeste målte værdi. Peak-værdien for RF-stråling fra mobiltelefoner kan være i størrelsesordenen 100 gange højere end gennemsnitsværdien kaldet RMS.\nRMS er et slags gennemsnit for feltintensiteten i et RF-felt. Det er almindeligvis RMS-effekten, der benyttes i forbindelse med officielle målinger og tilladelser. Det er altid RMS-effekten, der anvendes i forbindelse med effektmålinger. Det kan altså være ganske nyttigt med et apparat, der kan måle både RMS og Peak.\nAlle måleapparater er kalibreret til een bestemt frekvens, hvorfor de kun er absolut nøjagtige for lige netop denne frekvens. For at kunne anvende måleapparaterne bredere vil bedre modeller derfor være forsynet med en frekvensresponskurve, som er et udtryk for hvilken korrektionsfaktor, der skal tilføres målingen, afhængig af hvilken frekvens der måles. Visse måleapparater har denne korrektionsfaktor indbygget, andre måleapparater tillader, at den angives manuelt, mens andre måleapparater blot overlader korrektionen til brugeren.\nEn forholdsvis flad frekvensresponskurve vil være en fordel, idet dette betyder, at apparatet måler nogenlunde rigtigt over hele følsomhedsområdet.\nPeak og RMS i pulserende stråling:\nAl vores elektromagnetiske stråling kan beregnes som bølger. (At det så i andre henseender giver mere mening at beregne det som små partikler er en anden sag, som ikke skulle være relevant for nærværende problem)\nNår man arbejder med bølger og bølgeformer er det væsentligt at adskille de to former for målinger, nemlig hvor man måler bølgens højeste punkt (peak), og hvor man måler en slags gennemsnit af bølgen (RMS).\nDen almindelige måde at finde et gennemsnit for et givet antal tal er at lægge tallene sammen for derefter at dividere med antallet af tal. Man kan gøre noget lignende ved en bølgefunktion, hvor man udmåler arealet under kurven og dividerer med bredden af det pågældende kurveudsnit.\nDenne måde at lave et gennemsnit af en kurve på er ikke særlig meget anvendt, selv om den godt kan give mening i visse tilfælde. En af grundene til, at denne metode ikke er særligt udbredt, er, at den giver et underligt resultat, når man anvender den på en AC-kurve, hvor halvdelen af kurven jo ligger under 0. Gennemsnittet for en sådan AC-kurve vil således give 0, hvilket måske nok er matematisk sandt, men ikke kan bruges til ret meget.\nI stedet for en simpel gennemsnitsmåling anvender man derfor en måling kaldet RMS (Root-Mean-Square), som i matematisk henseende svarer til at udføre følgende procedure:\n1: Først tegn (eller beregn) en kurve der er kvadratet på den første kurve. At kvadrere noget vil sige at sætte det i anden.\n2: Dernæst udregn arealet under kurven og divider det med bredden af det ønskede kurveudsnit\n3: Hvorefter man tager kvadratroden af det fremkomne tal\nRMS er således igen relateret til arealet under kurven; men man kan med lige så god ret sige, at det er en form for udregning af standardafvigelsen af en række tal.\nFor en sinuskurve er RMS altid 0,707 gange amplituden (bølgehøjden).\nRMS-værdien er i virkeligheden meget anvendelig i forhold til almindelige elektriske udregninger. Man kan således opfatte RMS-værdien af en elektrisk spænding som den tilsvarende værdi, hvis et tilsvarende arbejde skulle udføres af en DC-spænding. Dette betyder (heldigvis, for ellers ville AC-udregninger blive langhårede), at når vi bruger RMS-værdien, kan vi menigsfyldt anvende de velkendte formler fra DC-verdenen til at udregne AC, nemlig:\nRMS-værdien er således den værdi, der normalt opgives, når man omtaler AC-spænding. Eksempelvis vil vores normale 230 volt lysnet have en peak-værdi på omkring 320V. Man kan således umiddelbart se, at der er en vis forskel på de to målinger.\nNår vi arbejder med radiobølger, som kan have biologisk påvirkningspotentiale, er det altid peak-værdierne, der er interessante.\nForskellen mellem RMS og peak-målinger er også een af grundene til at personer med interesse for de non-termiske effekter af mikrobølgestråling meget sjældent finder støtte for deres synspunkter hos personer, hvis opfattelse af mikrobølgestråler udelukkende er baseret på RMS-værdier. Forholdet mellem peak og EMS ved non-sinusodiale kurver (som eksempelvis mobilstråling) kan nemlig blive yderst markant.\nI figur 3 findes et signalstrukturplot over strukturen i et GSM telefonopkald. Plottet blev konstrueret ud fra en primitv krystalmodtager koblet til lydindgangen på en computer, hvorved transmissionens pulser kunne vises som lydkurver på PC'en.\nGSM er bygget op omkring en kombination af to forskellige måder at organisere radiotransmissioner på. Den ene af disse måder kaldes FDMA (frequency division multiple access), og den anden kaldes TDMA (time division multiple access).\nDenne kombination er valgt for at give plads til så mange samtaler som muligt på så lidt radiofrekvenser som muligt, idet operatørene skal betale staten for adgang til frekvensbåndene.\nFDMA-strukturen giver således mulighed for omkring hundrede samtidige kommunikationsbånd inden for det allokerede frekvensbånd. Der er omkring 200kHz mellemrum mellem de forskellige kommunikationsbånd.\nFor yderligere at give plads til endnu flere samtaler benyttes TDMA-strukturen oven på FDMA.\nTDMA bryder hver kommunikationsbånd op i 8 tidsenheder, således at 8 mobiltelefoner samtidigt kan bruge samme kommunikationsbånd.\nEn konsekvens heraf er, at den enkelte mobiltelefon opererer med en transmissionscyklus på 1:8, således at den kun sender i en ottendedel af tiden den er online.\nSamtidigt vil en basestation i en mobilmast (ud over normalt at sende med højere effekt) også have en markant højere (8/8) transmissionscyklus end en mobiltelefon. Basestationen kan altså forventes at sende hele tiden.\nPå strukturplottet kan der, som tidligere nævnt, findes et grafisk overblik over, hvorledes en GSM-mobilsamtale kan foregå. Mobiltelefonen sender altså sine data i små pulser med en varighed af 5,7ms, og med et interval på 4,6ms.\nHver 26. signalpuls undlades. Denne udeladelse kan i øvrigt være vigtig i forbindelse med biologisk påvirkningspotentiale, idet der herved fremkommer et modulationsmønster på 8,33Hz.\nPå strukturplottet er der indtegnet to linier. Den grønne er RMS-værdien (som altså er en slags gennemsnit). Det er RMS-værdien, der benyttes i alle offentlige målinger i forbindelse med tilladelser og grænseværdier. Det er samtidigt RMS-værdien, der opgives fra teleselskaber og producenter.\nDen røde linie betegner toppene af de enkelte signalpulser, og er den væsentlige i forbindelse med biologisk påvirkningspotentiale. Som det umiddelbart ses af grafen, kan der være væsentlig forskel. Især på grund af den specielle dobbelte organisering af signaltransmissionen, der er grundlæggende i GSM, derved at den målte RMS-værdi bliver særdeles lav - på trods af at de enkelte signalpulser kan være betydelige.\nHvis man måler på batteriet i en telefon, trækkes der i visse tilfælde (telefonen justerer sendestyrke efter signalforhold) - lige i transmissionsøjeblikket - omkring 2 ampere. Det er ganske betydeligt i forhold til samlet batterikapacitet - og må et eller andet sted også være en udfordring for batteriproducenterne. Men det er altså også et tydeligt bevis på den særdeles kraftige forskel mellem de enkelte stadier i transmissionsstrukturen.\nMange af de andre trådløse produkter har lignende pulserende transmissionsstruktur, men ikke alle de pulserende strukturer er ens. Dette er væsentligt at være opmærksom på ved læsning af statistiske metaanalyser, hvor denne forskel ellers kan optræde som confounder og skabe et ukendt strukturelt bias.\nNår vi som interesserede borgere henvender os til forskellige myndigheder og firmaer, vil alle deres måleværdier altså være opgivet og målt i RMS. Vores måleværdier vil derimod ofte være målinger af peak-værdier. Dette er en af grundene til, at man ofte misforstår hinanden - og at mennesker uden egentlig teknisk indsigt i målemetoderne nemt kan have en tendens til at forkaste ideerne om biologisk påvirkningspotentiale, idet der, regnet i RMS-facon, kun måles en meget lille strålingsintensitet.\nDet vil derfor være hensigtsmæssigt i enhver relevant henseende at gøre opmærksom på disse forskellige målemetoder og deres forskellige anvendelser.\nEt elektromagnetisk felt kan anskues som produktet af to vektorer, nemlig den magnetiske feltvektor og den elektriske feltvektor, hvis interaktioner kan udregnes efter Maxwells ligninger. Det samlede elektromagnetiske felt benævnes ofte Poynting-vektoren efter ophavsmanden til udregningsmetoden, John Henry Poynting.\nFeltintensiteten, S, giver altså et mål for, hvor megen energi det elektromagnetiske felt er i stand til at overføre pr arealenhed. Det engelske begreb er ”Power Flux Density”. Der måles altid i watt pr kvadratmeter som grundenhed.\nFeltintensiteten er således i sit definitionsmæssige udgangspunkt både udregningsmæssigt og forståelsesmæssigt koblet til hvor meget energi der overføres fra det elektromagnetiske felt til en genstand i feltet. Sådanne målinger svarer altså konceptuelt til RMS-værdien af det pågældende felt. Officielle målinger er baseret med gennemsnit af RMS over 6 minutter.\nHvis man skal følge gældende standarder, giver det derfor bedst mening at notere og afrapportere målinger af RMS-værdier i enheden watt pr kvadratmeter (eller velegnede derivativer deraf, som for eksempel: milliwatt pr kvadratmeter eller mikrowatt pr kvadratcentimeter).\nFor visse af de pulserende mikrobølgestråler, der er relevante for nærværende emne, vil der være ganske stor forskel (omkring faktor 100 for DECT-enheder) mellem RMS-værdier og Peak-værdier. Det kan derfor i et vist omfang være problematisk at opgive målte værdier for Peak-målinger i enheder, der normalt referer til gennemsnitsmålinger af RMS-værdier, hvorfor det i forhold til målinger af Peak-værdier vil være mere velegnet at måle og opgive måleværdier i volt pr meter, hvilket tilkendegiver øjebliksmålinger af det elektriske felt.\nDer kan omregnes mellem de forskellige værdier, formler dertil er givet i appendix, men vær opmærksom på, at sådanne omregninger kun giver fuld matematisk mening ved ikke-pluserende signaltransmissioner.\nDokumentation af målinger:\nDer kan være forskellige grunde til at foretage opmålinger af RF-felter. I visse henseender handler det om privatpersoner, som ønsker at kende strålingsniveauet i deres nærmiljø eller i deres arbejdsomgivelser. I andre henseender kan man være udsat for strålingsniveauer, der bør dokumenteres og indberettes til relevante myndigheder.\nMålinger i nærmiljøet:\nEksempelvis kan man som interesseret borger relativt nemt anskaffe sig et prisbilligt apparat og gå i gang med sine målinger. De første målinger vil sandsynligvis være usystematiske, men behøver ikke at være værdiløse dermed. Alene de indledende målinger af strålingsniveau for de enkelte trådløse apparater kan være med til at give betydelig viden om de relativt høje strålingsniveauer, de moderne menneske omgiver sig med. Måleapparatet kan samtidigt anvendes til at forvisse sig om fraværet af specifikke strålingskilder, eksempelvis ved målinger ved enheder, hvor den trådløse kommunikation er slået fra.\nI forhold til sådanne målinger vil der ikke være nogen større anledning til at fokusere på frekvensresponskurve og kalibrerede målinger. Måleapparatets værdier bliver kun anvendt til at måle op i mod andre værdier, som er målt med samme måleapparat. Den form for målinger kaldes relative målinger, og er meget værdifulde i forbindelse med at etablere "før-og-efter" målinger, for eksempel efter man har udskiftet trådløse kommunikationsteknologier med trådede kommunikationsteknologier.\nMålinger i forhold til afskærmning:\nDer er personer, som reagerer allergisk på tilstedeværelsen af RF-felter. For sådanne personer vil det ligeledes være af stor hjælp at besidde et forholdsvis fintfølende apparat; men igen er der ingen tvingende grund til at investere i apparater med automatisk frekvensresponskorrektion og ligende finesser. Apparatet vil jo stadig blot blive brugt til relative målinger.\nDe relative målinger vil således også være yderst relevante i forbindelse med opsætning af afskærmningsmateriel, således at man kan forvisse sig om det valgte materiales effektivitet og eventuelt udpege mangler i den valgte afskræmningsstrategi.\nI forhold til målinger, der udføres med det formål at tilvejebringe dokumentation for visse specifikt målte værdier i et specifikt område, vil det være fornuftigt at anvende et apparat, som er kalibreret (eventuelt med certifikat derpå), og som samtidigt har en kendt frekvensresponskurve (og eventuelt mulighed for at foretage automatiske korrektioner).\nVisse af de meget dyre apparater har digitale udlæsningsmuligheder; men ufravigelig dokumentation kan også tilvejebringes ved simpel fotografering af måleapparatets udlæsning. Hvis dette gøres på en måde, hvor apparatets display er i fokus, mens baggrunden stadig er synlig, har man en ganske robust dokumentation for at en specifik målt værdi er opmålt på et specifikt sted.\nMålinger af Smart-Meters:\nSmart-Meters vil opfattes af de fleste borgere som en teknologisk landvinding, hvor man ikke længere selv skal bruge tid på aflæsning og indberetning. Problemet er blot, at disse ofte er forsynet med indbyggede GSM-moduler, i stedet for at være tilkoblet et trådet kommunikationsnet. Specifikationerne til disse smart-meters angiver ofte en relativ sjælden kommunikation mellem smart-meter og aflæsningscentral, hvorimod man ved egentlig måling ved smart-meteret vil opdage, at der med ganske små mellemrum sendes netværksopdateringer mellem GSM-enheden og nærmeste antennemast. Fotodokumentation heraf vil således ofte kunne påpege egentlige fejl i specifikationerne for enheden og vil derfor i visse tilfælde kunne hjælpe i processen med at få opsat alternative forbrugsmålingsteknologier.\nVed næsten alle opmålinger vil det være fordelagtigt at fortage en indledende survey og derefter udarbejde en mere specifik metodologi i forhold til detailopmålinger på de lokationer, der blev udpeget som interessante i den indledende survey.\nHvis ens målinger har som formål at nedsætte strålingsniveauet i ens nærmiljø behøves som sådant ikke nogen yderligere udvikling af metodiske overvejelser, blot vil det være ganske fornuftigt kun at variere een parameter ad gangen, således at man har mulighed for at danne sig et overblik over, hvilke ændringer der forårsager hvilke ændringer i strålingsniveauet. Tilsvarende ved opsætning af afskærmningsmateriel, hvor der i mellem hver kontrolmåling bør udføres så få ændringer som muligt. Derved kan man opnå ganske detaljeret kendskab til virkningen af de enkelte elementer i afskærmningen.\nHvis ens målinger derimod har til sigte at danne grundlag for en egentlig afrapportering, bør man overveje den metodologiske struktur ganske grundigt. Ingen kan forvente, at en lægmand kan lave afrapporteringer med videnskabelig grundighed; men man har som lægmand mulighed for at udføre og dokumentere målinger med tilstrækkelig nøjagtighed og robusthed til at disse målinger burde være interessante som undersøgelsesfelter for egentlig videnskabelig forskning.\nTo vigtige begreber inden for det videnskabelige område er "validitet" og "reliabilitet".\nMålingens reliabilitet er et udtryk for målingens grundighed og korrekthed, altså groft sagt om andre personer med andre måleapparater ville kunne måle tilsvarende værdier på de samme steder. Nogle hovedregler for at kunne præstere et højt niveau af reliabilitet i sine målinger vil være: - Høj grad af grundighed i sine målinger - Fast og velbeskrevet struktur for hvorledes målingerne udføres - Høj detaljerethedsgrad og transperancitet i beskrivelsen af målestrukturen\nMålingens validitet har at gøre med, hvorvidt man rent faktisk måler det fænomen man påstår at måle.\nHvis man eksempelvis er interesseret i at måle strålingen fra en nærliggende mobilmast, men holder måleapparatet tæt på den lomme, hvor man opbevarer sin egen mobiltelefon, vil måleresultatet vise den kombinerede stråling fra både antennemasten og ens egen mobiltelefon. Målingen vil derved ikke være valid, hvis personen angiver kun at have målt strålingen fra antennemasten.\nHotspots, konstruktiv interferens og afstandskvadratloven:\nEt grundforhold i alt arbejde med elektromagnetiske felter er afstandskvadratloven, på engelsk kendt som "Inverse Square Law". Den siger ganske simpelt at feltintensiteten i et RF-felt aftager med kvadratet på afstanden. Med andre ord har afstanden rigtig stor betydning for feltintensiteten.\nProblemet er blot, at denne lovmæssighed ikke tager højde for lokale forhold, hvor tilbagekastningssituationer kan skabe lokale hotspots, hvor feltintensiteten er højere end umiddelbart ud for antennen. Dette er er et resultat af specifikke reflektioner af radiobølgerne fra reflekterende overflader, hvor disse tilbagekastninger ved rene tilfældigheder kan have indbyrdes dimensioner, der giver anledning til konstruktiv interferens mellem de tilbagekastede radiobølger.\nDet er vigtigt at være opmærksom på, at sådanne hotspots ikke er i modstrid med afstandskvadratloven, men derimod en funktion af velkendte fysiske principper.\nIsær glatte overflader med indbyrdes vinkler på mellem 60 og 90 grader kan være årsager til hotspotfænomener. Det er derfor meget væsentligt at foretage nøjagtige og grundige opmålinger i sådanne områder. Bemærk at man i opmålingshenseende ikke bør forårsage skyggefænomener med sin egen krop, altså placere denne mellem sender og måleapparat.\nMåleværdier, grænseværdier og målte virkninger:\nIndledningsvis bør det bemærkes, at alle officielle målinger og grænseværdier er baseret på RMS-målinger.\nEngelske Powerwatch har samlet en liste af forskellige grænseværdier og referenceværdier fra forskellige sammenhænge:\nPå nuværende tidspunkt er det ikke muligt at angive specifikke grænseværdier som værende sikre i forhold til non-termiske påvirkninger. Engelske Powerwatch2 anbefaler, at man – i hvert fald i soveværelser og lignende hvilesteder – sikrer så lave feltstyrker som muligt, og under alle omstændigheder under 0,05 V/m.\nVed bymæssig bebyggelse kan det være svært at nå ned på 0,05 V/m, hvorfor man i visse tilfælde vil være nødsaget til at overveje afskærmende tiltag.\nI arbejds- og undervisningsmæssig henseende kan strålingsniveauet være meget højere. Jeg har personligt dokumentation for Peak-målinger på over 15 V/m i normale undervisningssituationer i folkeskolen. Dette niveau er tilladt ifølge danske grænseværdier, idet Sundhedsstyrelsen følger ICNIRPs anbefalinger, men ville – som det fremgår af figur 5 – være ulovlige i flere lande.\nSom referenceværdi kan det også medtages, at man normalt regner med, at elektronikudstyr skal kunne udsættes for op til 3 V/m, uden at få utilsigtede virkninger på grund af skadelig interferens.\nPeak-værdien for den elektriske feltstyrke for en enkelt Ipad, når denne sender/modtager med fuld kapacitet, kan ligeledes måles til omkring 5 V/m i hovedafstand (40cm) derfra.


Lad din tandlæge hjælpe dig med at bevare dine tænder sunde og stærke - discretio.dk\nHar du glemt, hvornår du sidst var til tandeftersyn hos din tandlæge? Så er det på høje tid at ringe og booke en konsultation.\nHvorfor gå til tandlæge når mine tænder intet fejler?\nMåske tænker du at du ikke behøver at gå til tandlæge. Dine tænder har det jo fint – ingen smerter eller blødninger fra tandkødet. Men her skal du huske at såvel tandpine som blødninger fra tandkødet er symptomer på dårligdomme som kunne have været undgået med en forebyggende indsats.\nNår først det begynder at dunke i gummerne, eller tandkødet begynder at bløde og trække sig tilbage således at tandhalsene blottes, vil du have forpasset muligheden for at forebygge syreskaden, tandbylden eller den tandkøds betændelse som giver anledning til disse symptomer. Og så kan din tandlæge faktisk blot søge at begrænse skaden.\nHvis du i stedet vælger at lade din tandlæge efterse og rense dine tænder en eller to gange om året vil du kunne undgå disse dårligdomme. Samtidig øger du dine chancer for at bevare samtlige tænder sunde og stærke hele livet igennem. Ved dit årlige eller halv årlige kontrol besøg får tandlægen nemlig mulighed for at konstatere om der skulle gemme sig ansatser til eksempelvis tandbylder, rodbetændelse, karies eller parodontose på steder du ikke selv kan se – for eksempel mellem dine tænder eller under tandkødets rand.\nTandlægen benytter sig dels af sit eget trænede blik, dels af røntgen apparatur, for at kunne stille disse diagnoser. Og skulle der skjule sig tilløb til sygdomme i tænder eller tandkød kan tandlægen hurtigt iværksætte en forebyggende behandling, så du slipper for i værste fald at skulle af med en eller flere tænder.\nGå til tandlæge centralt i Århus\nLeder du efter en dygtig tandlæge i århus kan du med fordel vælge Tandlægerne på Stjernepladsen – læs mere, og book tid online på http://stjerneklinik.dk/\n← Sådan finder du byens bedste snedker i Kolding\nFind årets bedste firmagaver online →


Weston-Under-Redcastle, Shrewsbury, Storbritannien\nDet stille 3-stjernede Hawkstone Park Hotel ligger i et markeds-område, få minutter fra Staffordshire University, Sbri Cymru Ltd og Telford University Campus. Hotellet blev bygget i 1790, og er en unik kombination af klassicistisk arkitektur og moderne faciliteter.\nBeliggenheden, et stenkast fra et busstoppested gør det muligt at besøge et slot, kirker og museer i Shrewsbury.\nDenne ejendom har 66 værelser, herunder Superior 2-personersværelse og Standard 2-personersværelse, som er indrettet med et skab, varme, trådløst internet, satellit-tv og en sofa. De omfatter private badeværelser med en hårtørrer, et badekar og en bruser.\nHotellets terrasse-restaurant tilbyder smagfulde måltider. Den hyggelige bar serverer et udvalg af spiritus, kaffe og øl.\n45 minutters kørsel fra Chester lufthavnen.\nGæsterne vil drage fordel af roomservice, døgnåben reception og tøjvask samt parkering, bagageopbevaring og en gavebutik.\nHotellet tilbyder et legerum og vugger for gæster med børn. Gæsterne kan vælge mellem minigolf, cykling og bordtennis på ejendommen.\nHawkstone Park Shrewsbury, Storbritannien\nSmiddy Haugh 2 stjernede Hotel Constantino 5 stjernede Hotel Quest 4 stjernede Hotel De Landmarke 3 stjernede Hotel Chaletpark Kuiperberg 2 Alpehytte Elysia Boutique 3 stjernede Feriested Cristal 3 stjernede Hotel Hanting Hotel-jinan Quancheng Square Branche 2 stjernede Hotel Avanee Hotel Regil Gæstehus Chez Moi & Spa 4 stjernede Hotel Sirentum Bed & Breakfast The Pearl 4 stjernede Hotel Grand Bella 4 stjernede Hotel Le 6 Feriehus A-train 3 stjernede Hotel Fletcher 4 stjernede Hotel City 3 stjernede Hotel Real Classic Bahia 4 stjernede Hotel Playitas 4 stjernede Hotel Ilunion 4 stjernede Hotel Nido Del Aguila 2 stjernede Hotel Merce 3 stjernede Hotel Mandarin Oriental 5 stjernede Hotel Mornington City 4 stjernede Hotel Atlantic Kempinski 5 stjernede Hotel Royal Pita Maha 5 stjernede Hotel


Er Dårlige Kredit Lån Spændende, når du ikke har en garant i din støtte – ballerupif.dk\nHan kan spare tid nok, som han kan spilde i møde långivere eller mæglere. Når en ny kunde tager et lån med provi, mæglere er tilbøjelige til at forsøge at få dem til at betale kontanter tilbage over 31 uger. Vi leverer alle former for lån, bedes e-mail os tilbage med mængden og perioden af det lån, du har brug for. Der er mange licenserede lån udbydere uden skjulte gebyrer, der giver dig mulighed for at betale tilbage månedligt, så du har mindre chancer for at misligholde. Commercial Real Estate Loans Guide og The Working Capital Management Guide er to eksempler på business finansiering ressourcer, der vil give strategier for mange problematiske omstændigheder, der beskæftiger sig med små virksomheder cash management.\nI denne metode brug for øjeblikkelig billige små lån og overvinde din kortsigtede penge mangel med den lille Lån UK bekvemt. Hvis du har brug for at spare penge til andre udgifter, lån nu – Den fyr – bedre vælge større sigt som outgo mod månedlige rater bliver reduceret. Hvis han har en bil, behøver han ikke at vente på en bus eller tog på forskellige stop for at gå til sit kontor eller noget andet sted. Den lokke af online payday lån er ved dag bliver sværere at ignorere, da disse lån lover øjeblikkelig adgang til kontanter, når du har brug for det uden megen besvær. Forskellige billån har forskellige funktioner.\nDen brugte bil, at låntager ønsker at købe bør ikke være mere end 5-7 år gammel. Alle vil eje en bil i hans navn. Hvis du dog har en god kredit score, dine chancer for at få en usikret bil lån til en rimelig rente er ganske god. Bortset fra det forskningsarbejde, du kan blive tilbudt en god låneaftale på grund af den hårde konkurrence blandt långivere i Storbritannien. Hvis du shoppe rundt så kan du benytte gode lån citater. Nu kan låntager nemt sammenligne citater og vælge den bedste. Med et sikret lån, en form for sikkerhedsstillelse er nødvendig for at beskytte långiver mod manglende betaling af låntager. Disse lån behandles som den hurtige tilgang, fordi låntager kan anvende direkte på internettet. På grund af den stigende konkurrence blandt de private långivere, er det tilrådeligt at nærme sig dem.\nDette er en hurtig tilgang, som du kan få en ny eller brugt bil nemt. Disse lån hjælpe dig med at købe bilen inden for få timer. Alt dette sparer ikke kun hans tid, men også hjælpe ham med at reducere de kedelige aktiviteter, der er involveret i markedsundersøgelser. Fra tid til anden, håndterer personer mange dilemmaer i øjeblikket søger en form for lån i din lommebog, samt mange institutioner præsentere lånet på et relativt højt rente gebyr. De midler, der ydes i en studerende lån er fastsat af den føderale regering eller en finansiel institution for alle personer, der ønsker at gå på college, om to-eller fire-årige eller få et certifikat. Der er generelt to slags lån man kan få for at købe en brugt bil.