Religion & Politik — Staten – garant eller trussel for trossamfundenes frihed?\nStaten – garant eller trussel for trossamfundenes frihed?\nFebruary 24, 2013 / Erling Tiedemann\nDet overordnede emne, som denne eftermiddag er sat af til at overveje, er, om staten er garant eller trussel for trossamfundenes frihed. Og som et af bidragene til at belyse dét er der afsat 20 minutter til at tale om trossamfundene – mellem stat og civilsamfund. Min vilje til at overholde denne taletiden er stålsat, men jeg håber til gengæld på forsamlingens forståelse for, at opgaven er om ikke umulig, så dog ikke så let, hvis man skal have det hele med.\nDet er jo nemlig nødvendigt, at vi sikrer os, at vi overhovedet lægger det samme i begreberne stat og civilsamfund, som trossamfundene i følge titlen altså antages at befinde sig imellem. Jeg vil lægge til grund, at når vi siger stat, så mener vi ikke diktaturstat eller slyngelstat, men så mener vi retsstat, demokratisk retsstat.\nDet er en sådan stats opgave at lovgive og at sørge for, at lovene bliver overholdt – både af borgerne og af myndighederne. I en retsstat er det derfor staten, der bestemmer de overordnede regler for, hvad der er lovligt og ulovligt. Og det er staten, der har monopol på at bruge vold, og dermed er det også staten, der skal garantere borgernes sikkerhed og rettigheder.\nMen – samfundet er ikke identisk med staten. Staten er en funktion i samfundet, en side af samfundet. Ikke samfundet som sådant. Samfundet er større end staten. Meget større.\nEr civilsamfundet så bare alt det andet? Alt dét, som ikke er stat? Nej, der mangler endnu en side af sagen, nemlig det private, dét, som hverken er stat eller civilsamfund. Det private er alt det, der foregår i hjemmet, i ægteskab, børneflok og familie.\nCivilsamfundet er så tilbage som alt dét, som ikke er staten, og som heller ikke er privat:\nCivilsamfundet er det offentlige rum, det vil sige gader, pladser, veje og dét, der foregår dér, herunder Maratonløb\nCivilsamfundet er klubber, foreninger og faglige organisationer og arbejdspladser,\nDet er Folkekirkens Nødhjælp og Caritas, Røde Kors og Røde Halvmåne,\nDet er Dansk Idrætsforbund, Forenede Danske Motorejere og Vester Skerninge Skakklub\nCivilsamfundet er teatre, biografer, caféer og kunstudstillinger,\nDet er kirker, moskéer, synagoger og andre steder, hvor troende mennesker samles\nOg så videre og så videre – alt det dér er civilsamfundet, dér, hvor vi mennesker mødes uden for familien og vennekredsen, men sagtens kan have både familien og vennerne med.\nSelvfølgelig er der meget mere at sige om denne trekant bestående af siderne privat, civilsamfund og stat. Nogle debattører vil for eksempel efterlyse begrebet markedet?Andre vil sige, at stat vel også på en eller anden måde omfatter kommunal myndighedsudøvelse. Måske skulle vi så i den forbindelse hellere end om stat tale om det offentlige – med risiko for, at det bliver forvekslet med begrebet offentligheden, som hører til i civilsamfundet?\nYderligere vil nogen hævde, at forud for det private går det enkelte individ, ja, det vil de endda hævde med styrke, fordi de har tendens til altid at opprioritere individet på fællesskabernes bekostning.\nOg se nu bare, før vi ser os om, er vi rendt ind i spændingen mellem privat og individ, mellem familie og stat – og mellem stat og civilsamfund. Vi vil opdage, at der er en masse overlapninger og en masse spændinger.\nStaten lovgiver for det hele. Staten lovgiver også for det private med hensyn til fx ægteskab og børnenes undervisningspligt og så videre. Staten fastsætter for eksempel også regler for anvendelsen af personoplysninger i civilsamfundet og meget andet. Meget, meget andet.\nMen den demokratiske retsstat vedkender sig, at der er begrænsninger for, hvad der kan lovgives om. Eller måske bedre sagt, for det er vist ikke alle, der vedkender sig dét: Der findes overordnet lovgivning, som begrænser, hvad der kan lovgives om.\nFolketinget kan ikke lovligt indsætte nye bestemmelser i straffeloven, der gør noget strafbart, som grundloven og menneskerettighedskonventionerne netop tilsikrer borger og civilsamfund den fulde og frie ret til. Staten kan ikke genindføre censur, derimod er enhver berettiget til – som der står i grundloven – på tryk, i skrift og tale at offentliggøre sine tanker, dog selvfølgelig under ansvar for domstolene. Borgerne har ret til uden forudgående tilladelse at danne foreninger i ethvert lovligt øjemed. Borgerne har ret til uden forudgående tilladelse at samle sig ubevæbnede.\nOg mens alle børn i den undervisningspligtige alder har ret til fri undervisning i folkeskolen, så er forældre eller værger, der selv sørger for, at børnene får en undervisning, der kan stå mål med, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen, ikke pligtige til at lade børnene undervise i folkeskolen. Det står i grundloven; det kan der ikke laves om på uden at ændre den.\nDen personlige frihed er ukrænkelig. Og boligen er ukrænkelig. Alle disse frihedsrettigheder i grundloven og menneskerettighedskonventionen (inklusive afgørelser fra Den Europæiske Menneskerettigheds Domstol) er forpligtende for både lovgivningsmagt, administration og domstole her i landet. De er udtryk for en begrænsning af staten i forhold til privatliv og civilsamfund. De er udtryk for, at civilsamfund og privatsfære forsvarer sig mod staten. Eller hvis I synes, at det lyder for dramatisk, så kan vi også sige, at begrænsningerne er udtryk for, at civilsamfund og privatsfære holder staten i skak. De fastholder staten som privatlivets og civilsamfundets tjener og beskytter, ikke som dets herre.\nTrossamfundene er en del af civilsamfundet. Alle generelle frihedsrettigheder for civilsamfundet gælder også for dem. Alligevel har både Grundloven og menneskerettighedskonventionen medtaget særlige bestemmelser, som både eksplicit og specifikt sikrer trossamfundenes frihed i forhold til staten. I vores sekulariserede verden stilles der ofte spørgsmålstegn ved, hvorfor religion kræver sådan et særligt hensyn. Svaret er, at det hensyn hviler på en antropologisk erkendelse, en erkendelse af noget om menneskets egenart, nemlig erkendelsen af, at religion spiller en afgørende rolle for rigtig mange mennesker i deres liv, og at stillingtagen til religion kræver beskyttet åndsfrihed.\nAlle mennesker stiller eksistentielle spørgsmål:\nHvorfor er jeg her, når jeg ikke skal blive her?\nOg hvorfor skal jeg for resten ikke det?\nHvad er godt, hvad er skidt, og hvad er synd i øvrigt for noget?\nHvor kommer lidelsen fra? Har den en mening – og i givet fald hvilken?\nHvad er vejen til den sande lykke?\nHvad er døden, dommen og lønnen efter døden – hvis der er sådan én?\nOg sidst, men ikke mindst: Hvad er det sidste og uudsigelige mysterium, som omfatter hele vor tilværelse, og som vi kommer fra og er på vej hen imod?\nMenneskenes børn stiller disse spørgsmål; verdenslitteraturen dokumenterer det gennem årtusinderne, og religionerne prøver – mere eller mindre hver for sig, nogle gange overlappende og nogle gange modstridende – at besvare dem. Nogle finder religionernes svar uacceptable og vil have knægtet religionernes frihed til at ytre sig. Og nogle gange må staten beskytte den ene religion mod den anden, fordi religiøse forskelle erfaringsmæssigt kan udløse stærke og måske endda voldelige reaktioner. Men det ophæver ikke, at kravet om religionsfrihed grunder sig på menneskets natur.\nI en demokratisk retsstat som den danske gælder det i grundloven (nemlig i § 67), at borgerne har ret til at forene sig i samfund for at dyrke Gud på den måde, der stemmer med deres overbevisning. Dog må intet læres eller foretages, som strider mod sædeligheden eller den offentlige orden.\nI Danmark kræver det således ikke nogen offentligretlig forhåndsgodkendelse eller registrering at forene sig med andre i et trossamfund. Og de internationale konventioner understreger, at denne religionsfrihed skal forstås både individuelt og kollektivt. Religionen kan ikke forvises til privaten, men har ret til kollektivt at manifestere sig i civilsamfundets offentlige rum.\nHertil kommer, at ingen på grund af sin trosbekendelse eller afstamning kan berøves adgang til den fulde nydelse af borgerlige og politiske rettigheder. Men selvfølgelig kan heller ingen af denne grund unddrage sig opfyldelsen af nogen almindelig borgerpligt.\nOg for fuldstændighedens skyld bør det tillige nævnes, at grundlovsparagraffen om religionsfriheden ikke indsnævrer de øvrige frihedsrettigheder, men tværtimod udvider beskyttelsen. Eller som det hedder i en juridisk kommentar til grundloven: "Menigheder, forsamlinger og enkeltindivider nyder i deres gudsdyrkelse de almindelige rettigheder, der følger af bestemmelserne om ytringsfriheden, foreningsfriheden og forsamlingsfriheden. Medens beskyttelsen efter disse bestemmelser er overvejende formel – navnlig således, at forhåndskontrol er afskåret – tilføjer grl. § 67 en egentlig materiel beskyttelse af de foranstaltninger og handlinger, der indgår i eller knytter sig til gudsdyrkelsen. Lovgiver (og dermed forvaltning og domstole) kan således ikke gribe ind i de aktiviteter, der er omfattet af beskyttelsen, hverken med reguleringer eller forbud og påbud" (Hans Gammeltoft-Hansen i Danmarks Riges Grundlov med kommentarer, Jurist- og Økonomforbundets Forlag 1999, side 322).\nNu kunne det jo måske lyde, som om trossamfundene havde det problemfrit mellem stat og civilsamfund, men sådan forholder det sig ingenlunde.\nDen danske Folkekirke har en særstatus, som jeg ikke skal søge at forklare. Jeg holder mig her til, hvad Bertel Haarder ofte sagde, mens han var kirkeminister, nemlig at "i Danmark har vi den ordning for Folkekirken, som vi ønsker at have, men vi kan ikke forklare den for udlændinge." Og dét må man vist give ham ret i. Ved en konference for nylig mellem kristne og muslimer fra henholdsvis Danmark og Mellemøsten måtte jeg konstatere det samme. Vi kunne ikke forklare det – specielt ikke, når vi samtidig belærte dem om, at religion og politik skal holdes adskilt …\nFolkekirken hører som trossamfund principielt hjemme i civilsamfundet, men er samtidig ubestrideligt en statsinstitution. Så i forhold til titlen på mit indlæg, "Trossamfundene – mellem stat og civilsamfund", må det vist nærmest siges sådan, at Folkekirken på en uheldig måde hører hjemme i begge lejre – uheldig, fordi den støtte fra statens side, som grundloven tilsikrer Folkekirken, let kan udvikle sig til en omklamring, hvor staten tiltager sig afgørelse af teologiske spørgsmål, som der er uenighed om i Kirken.\nMen heller ikke for de andre trossamfund er forholdene i orden. Nok er der en uomstridt religionsfrihed i Danmark, men den manglende religionslighed kan næppe længere legitimeres med henvisning til historiske omstændigheder, som tiden og udviklingen er løbet fra.\nI Danmark siges det som bekendt ofte, at vi har religionsfrihed, men ikke religionslighed, og det kan der nemt gives mere end et enkelt faktuelt eksempel på. Så bliver man nødt til at undersøge, hvordan man kan jævne tingene og øge religionsligheden, så den bedre kommer til at passe til udviklingen – uden dermed at tage noget som helst fra Folkekirken. Det er jo ikke legitimt i et demokratisk land, hvis vilkårene gradvis skulle udvikle sig i retning af, at borgerne alt efter tilhørsforhold til trossamfund må se sig inddelt i 1. klasses og 2. klasses borgere.\nEn anden ting, som heller ikke længere er acceptabel, er, at trossamfundenes forhold og vilkår vidtgående reguleres rent administrativt og uden om lovgivningsmagten. Dermed kan det ske uden den offentlighed og høring, som er et nødvendigt led i en demokratisk lovgivningsproces. I et demokratisk retssamfund er det ikke acceptabelt, men tværtimod forringende for retssikkerheden, at betingelserne for godkendelse af trossamfund kan udvikles og ændres uden om lovgivningsmagten i takt med en debat blandt religionsforskere om fænomenet religions afgrænsning og vigtigste kendetegn – og sådan er ordningen faktisk i dag. Det er ikke acceptabelt i et demokratisk retssamfund, der i øvrigt generelt lægger vægt på magtens tredeling, det vil sige, hvor Folketing, regering og domstole ikke skal overtage hinandens demokratiske roller. Eller som den alt for tidligt afdøde juraprofessor Henrik Zahle udtrykte det: "Den gældende regulering af trossamfund uden for folkekirken er ikke tilfredsstillende. Den - [endda] vekslende - forskelsbehandling af for det første folkekirke, for det andet anerkendte trossamfund og for det tredje godkendte trossamfund er næppe holdbar", skrev han (i Dansk Forfatningsret, 3. udgave 2003, bind 3, s. 168).\nDet er naturligt at se lidt på, hvordan det udvikler sig i andre lande, ikke mindst de nordiske.\nI Sverige har staten for længst påtaget sig at stå for opkrævningen af trossamfundenes medlemsbidrag, det vil sige en ordning, som i store træk svarer til den, vi kender fra Danmark, hvor Folkekirkens medlemsbidrag bliver opkrævet af skattevæsenet. Endvidere yder staten betydelige beløb i direkte støtte til trossamfund i Sverige.\nI Norge, hvor man ikke har begrebet kirkeskat, fordi den norske folkekirkes udgifter dækkes i fællesskab af staten og kommunerne, modtager andre trossamfund, kristne såvel som muslimske og sågar det ateistiske forbund, det samme beløb pr. næse som tilskud fra staten og kommunerne.\nMere eller mindre tilsvarende ordninger findes i Tyskland, Østrig, Italien og sikkert flere steder.\nSå mens Den katolsk Kirke i Danmark endnu ikke har kunnet opnå statens ja til en ordning svarende til den, der gælder i Sverige, så får den lutherske kirke i pavens Rom sine medlemsbidrag opkrævet af det italienske skattevæsen. Det siger måske lidt om den nedgroethed, der godt kan præge den danske stats forhold til civilsamfundet og trossamfundene i dét.\nI mange lande findes der imidlertid – og helt uden hensyn til religion og konfession – både majoritetskultur og minoritetskultur. Der findes både flertalsselvforståelse og mindretalsselvforståelse. Der findes både majoritetens ubevidste selvfølgelighed og minoritetens bevidste komplekser. Men mens disse forskelle typisk opleves stærkt af mindretallene, så er det ikke altid, at et flertal selv er opmærksomt på, at det netop kun er flertal, men ikke er identisk med hele folket.\nDer findes også både majoritetslovgivning og minoritetslovgivning. Det er jo som bekendt også netop sådan, vores egen danske forfatning er indrettet: Den har både en § 4 og en § 66 om Folkekirken og en § 69 om de øvrige trossamfund.\nOmend på forskellige måder går dette billede som sagt igen andre steder i verden. Typisk har flertalsreligioner og flertalstrossamfund privilegier, som mindretalstrossamfund ikke har, selvom udviklingen går i retning af, at privilegierne efterhånden udlignes ved også at komme mindretallene til gode uden at blive frataget flertallet. Det kan som nævnt fx ses i Norge og Sverige.\nI juni måned i år havde jeg sammen med blandt andre professor Lisbet Christoffersen fra Københavns Universitet og Roskilde-biskoppen Peter Fischer-Møller lejlighed til at deltage i en konference i Strasbourg. Konferencen var led i det såkaldte Religare-projektet, og her blev forskellige aspekter af forholdet mellem stat og trossamfund belyst såvel under en katolsk, en protestantisk, en jødisk, en muslimsk og endog en ateistisk synsvinkel. Det skete med udgangspunkt i forholdene i de lande, hvorfra et antal universiteter deltager i projektet.\nDa dagen var slut, havde jeg ikke alene fået bekræftet, hvad jeg allerede har sagt om majoritetskultur og minoritetskultur, men jeg kunne også drage to andre konklusioner: Den første konklusion var, at alt dét, som er ens, er forskelligt. Det vil sige, at de problemer omkring forholdet mellem stat og trossamfund, som findes i alle europæiske lande og dermed på en måde er ens som problemstillinger, har fundet forskellige løsninger i forskellige lande.\nDerfor: Alt dét, som er ens, er forskelligt.\nDen anden konklusion var, at det stort set alt sammen er historisk bestemt. I Frankrig blev Den katolske Kirke som bekendt den altdominerende – og hvem kan i den forbindelse se væk fra, at det i afgørende grad skyldtes, at katolikkerne under Sankt Bartholomæus natten i 1572 fik slået mange flere huguenotter ihjel, end huguenotterne fik slået katolikker ihjel. Derefter fordrev katolikkerne resten af huguenotterne, herunder til Fredericia i Danmark, hvor det modsat var den evangelisk-lutherske kirke, som var blevet den altdominerende. Det var den som bekendt blevet blandt andet, fordi katolske danskere blev landsforvist og gjort arveløse; dødsstraf blev foreskrevet for katolske præster, der måtte driste sig til at komme til landet – og tvangsdåb blev gennemført for både jøder og baptister osv.\nKort sagt: Der er historie på spil over alt, og alle har noget i deres fortid, som ikke er egnet til at prale med, men som er forudsætningen for, at det i dag er, som det er.\nMen det særlige ved historien er som bekendt, at den ikke står stille. Og det var også én af de ting, jeg bed mærke i under mødet i Strasbourg, nemlig at dét, som måske engang fremstod som legitimt på et tidspunkt, hvor en flertalsreligion i et land havde tilslutning fra 99,7 % af befolkningen, det mister gradvis sin legitimitet, når denne procentdel falder fra for eksempel 99,7 til eksempelvis 79,9 – og end ikke ser ud til at standse her.\nDerfor er der i mange europæiske lande grøde omkring religionspolitikken. Privilegier anfægtes, mens kravet om ligebehandling vokser. Det tror jeg også vil komme til at præge fremtiden her i landet for trossamfundene, placeret som de er – mellem stat og civilsamfund.\nKlik her for at se hele rapporten fra 2012-konferencen for kristne og muslimske ledere i Danmark, som er udgivet af stiftssamarbejdet "Folkekirke og Religionsmøde"\nFebruary 24, 2013 / Erling Tiedemann/ Comment


Brystkræft – valg og fravalg – Kræftforeningen Tidslerne\nHome /Patienthistorier/Brystkræft – valg og fravalg\nDen 22. december 2014 opdagede jeg, at mine bryster ikke længere så ens ud. Jeg gav mig til at mærke efter, om jeg kunne mærke noget. Jeg var usikker, så jeg ringede til min læge, som gerne ville se mig den 23/12, så jeg ikke skulle gå julen over uden at være blevet undersøgt.\nLægen mente ikke rigtigt, at der var noget, men vi blev enige om, at sende besked til sygehuset, om en såkaldt ”akutpakke” undersøgelser.\nDen 8/1 -15 blev jeg så undersøgt med mamografi (første gang i mit liv, efter eget valg) og efterfølgende biopsi.\nBilledet viste en knude med nogle forgreninger ud i brystet. Jeg fik at vide, at der ikke var tvivl om, at det var kræft. De mente ikke, at det havde spredt sig til lymfeknuderne i armhulen.\nDe tilbød mig at fjerne brystet d.9./1, altså dagen efter.\nDet var jeg ikke parat til, for jeg havde brug for tid, til at tænke det igennem og jeg skulle på ferie den 10/1 med min mand, min ene søn, hans kone og barn.\nJeg spurgte om det gjorde noget, hvis operationen blev udsat en uges tid.\nJeg fik at vide, at hvis jeg havde hørt til under Aalborg, så ville der gå minimum 14 dage før jeg fik tilbudt operation.\nVi aftalte så operation den 20/1- 15.\nVi havde en god ferie med mange oplevelser, hvor jeg fik talt med familien og fik bearbejdet ”chokket”.\nOperationen blev gennemført som planlagt, men da jeg vågnede, havde de også fjernet 24 lymfekirtler i armhulen.\nJeg vidste, at de ville fjerne 4 lymfeknuder til undersøgelse, men de havde jo sagt, at det ikke havde spredt sig.\nDa de fandt kræft i den første, den der sad tættest på brystet, så fjernede de alle 24, uden at jeg havde haft mulighed for at tage stilling til det.\nJeg var vred, fordi jeg ikke mener, at det havde været nødvendigt med mere end de 4.\nEfter operationen ville hævelsen ikke fortage sig, fordi der var et kar, der ikke var lukket godt nok.\nDe snakkede så om re-operation, hvad jeg meget nødigt ville, da jeg er dårlig til at tåle narkose.\nDet var meningen, at jeg skulle have været udskrevet samme dag, men da jeg ikke kunne stå på mine ben, uden at jeg var ved at besvime, så beholdt de mig i 3 dage.\nEfterfølgende var jeg mindst 10 gange inde og blive tappet for væske og såret ville ikke hele 2 steder. Jeg kunne selv presse det sidste væske ud. Det tog 2 måneder om at hele op. Det var mit held, fordi onkologerne måtte udsætte efterbehandlingen med kemo. Jeg havde altså tid til at læse og finde ud af, hvad jeg ville være med til og hvordan jeg selv skulle tage ansvar for mit liv og min situation.\nKemo, Stråler og ”antihormoner”\nJeg havde forberedt mig grundigt til mødet med onkologen, en rar ældre mand, som lyttede til mig. Jeg havde lovet mig selv at være åben og lytte til hvad der blev sagt.\nJeg ventede 1 time i venteværelset, hvor jeg var omgivet af ca. 20 andre personer, der var grå/gul i huden, manglede håret og med nedadvente mundviger.\nJeg sagde til mig selv: ”Jeg er ikke en af dem”.\nVed samtalen fik jeg at vide, at de under operationen havde undersøgt, at ”antihormon-piller” virkede på mig, så det sagde jeg så ja tak til.\nDet var meningen, at jeg skulle have dem i 5 år, men efter et 1/2 år, hvor jeg ikke kunne sove og svedte meget voldsomt og fik ondt i mine led, så ringede jeg og sagde, at jeg ikke ville have dem længere. Jeg blev tilbudt en anden slags, men jeg takkede nej.\n4 dage før min operation mødte jeg en dame, der var blevet opereret 4 år tidligere. Hun havde fået røntgenstråler, hvor de havde ramt hendes spiserør. Hun havde synkebesvær, hvilket hun skulle leve med resten af livet.\nJeg fortalte lægen om dette og jeg fik at vide, at det var sjældent, at det skete, men de kunne ikke love mig, at det ikke skete. Jeg fik så sagt nej tak til stråler.\nSom sygeplejerske har jeg set og hørt meget om kemoterapi og vidste, hvor syg man kan blive af det og måske endda dø af behandlingen. Så kemoterapi sagde jeg så også nej tak til.\nJeg fortalte lægen om min plan angående kost, kosttilskud og motion.\nEfter operationen spurgte jeg på Hjørring sygehus, hvad jeg skulle gøre for at passe på mig selv? Svaret jeg fik var, at jeg kunne undgå at spise gris og ko og ellers leve, som jeg plejede og så komme igen, hvis der kom tilbagefald.\nDa jeg tog hjem fra mødet med onkologen, sagde han til mig, at han syntes, det var et fornuftigt valg, jeg havde truffet.\nDet var nok den største støtte jeg overhovedet fik.\nJeg gik til kontrol nogle gange med 3 måneders interval. Til sidst sagde de til mig, at de ikke kunne se mere end jeg selv kunne, ved at undersøge mig selv, men jeg var altid velkommen, hvis jeg blev i tvivl. Jeg har ikke været i tvivl siden.\nDet tog mig og min mand 10 mdr. at lægge kosten om, alt efter hvad vi havde læst og hørt os frem til.\nFravalg: Gris, ko, sukker og mælkeprodukter, dog undtaget økologisk smør.\nTilvalg: Økologi (når det er muligt), Dyr der ikke er blevet fodret så som: rådyr, vildsvin (kernetemperatur 65 grader), lam, fjerkræ, og fisk (hvis opdræt, kun dansk) 2- 3 gange om ugen.\nSpire dagligt, masser af grøntsager, ingefær, gurkemeje, hjemmelavet frugt/ grøntsagsjuice, æg, hjemmebagt brød af hjemme kværnet mel fra de gamle kornsorter. 70% chokolade, havredrik, lidt sojaprodukter, stevia (sødestof),\nI stedet for traditionel kemo, startede jeg med citronsaft med natron, men så måtte jeg ikke spise 2 timer før og 2 timer efter. Derfor gik jeg over til Graviolajuice\n2 spiseskefulde Graviola hver morgen i 14 dage. Derefter 2,5 ml flydende C- vitamin hver morgen og MSM i 14 dage og forfra igen. Graviola og C- vitamin/ MSM modarbejder hinanden, så det må IKKE tages samtidig!\nJeg tager desuden selen, grøn te fra Japan (indeholder catisiner), Ipe-Roxo te, (de er alle kræft-hæmmer) D- vitamin, Q10, magnesium, zink og melatonin.\nJeg gav mig til at cykle fra 10 – 30 km om dagen, enten på motionscykel eller ude på el- cykel. Desuden svømmer jeg 1 gang om ugen 500 m og i ferier 3 gange dagligt. Ind imellem gåture.\nJeg indrømmer, at jeg i perioder får svigtet motionen lidt.\nEn 90-årig dame gav mig bladet TIDSLERNE og spurgte, om ikke det var noget for mig. Jeg tilmeldte mig straks foreningen.\nDa jeg havde læst bladet, vidste jeg, at det var her jeg kunne hente hjælp og jeg tog med på selvhjælpskursus. Efterfølgende er jeg blevet frivillig og underviser på SELVHJÆLPSKURSER (Jeg er sygeplejerske, Kranio Sakral Terapi mm).\nMin mormor havde brystkræft og senere kræft i underlivet. Min mor havde brystkræft 3 gange og senere endetarmskræft. Jeg blev undersøgt for arvelighed, men det kunne de ikke påvise, så de sagde, at så måtte det jo være en type, som de ikke kendte som arvelig.\nVi har talt åbent om min situation og mine valg og mine børn og min mand har støttet mig i mine valg og nærmest håbet på, at jeg ville fravælge kemo, men de ville ikke sige det, før jeg selv var afklaret.\nJeg var heltidssygemeldt i 1 mdr. Derefter 75% i 5 mdr. og til sidst 50% i 2 mdr.\nSiden da har jeg klaret mig selv som selvstændig erhvervsdrivende igen. Da alt dette var overstået gik det op for mig, at jeg ikke kunne have fået sygedagpenge, hvis jeg ikke havde spist ”antihormon-pillerne” i et 1/2 år, fordi jeg så ikke havde været i behandling og dermed ville være blevet regnet for at være rask.\nAf Eva Fynshave, evafynshave@gmail.com


Muttis kreative dukkehus: 2015\nUhhh jeg har virkeligt skulle begrænse mig, ja ligefrem styre mig i dag, den lokale Pilersuisoq har moskusgarn, to forskellige slags, et-tråds og to-tråds fed, et fed koster 379 kr, men men men lige netop i dag havde de 25 % på alt i butikken og det har de vist helt til den 27 december, så det vil sige at et fed kom ned i 284,25 kr.\nJa jeg ved ikke om det er meget billigt, men jeg købte 2 fed af et-tråds garnet og har brugt hele aftenen på at finde en god opskrift på et tørklæde, helst rektangulært.\nOm jeg havde lyst til at købe mere end de to fed, ja det kan I tro jeg havde og det kan også godt være at jeg kommer til at gå derned igen i morgen, nu får vi se.\nEtiketter: Dagen i dag, garn, Grønland, Indkøb, Mig, Moskusgarn\nHæklede gulvmåtter til badeværelset.\nJeg fryser om fødderne når jeg er ude på badeværelset, for der er ikke varme i gulvet !!! af alle steder på kloden, burde der være varme i gulvet her i Grønland, men det er der altså ikke, så jeg bestilte noget garn hos Englegarn som ejes af en veninde til min veninde og kollega, Elna.\nJeg var så heldig at hun havde lige netop det garn jeg skulle på på restudsalg, jeg købte simpelhen alle hende rester: 9 nøgler grøn og 4 nøgler orange af garnet Florida fra Lana Grossa, garnet er egentligt stof strimlet op, det er 100 % viscose.\nJeg har lavet to måtter, en grøn i popcorn-masker, opskriften er fundet i bogen Fine & farverige firkanter, Lisbet Lücke Larsen, jeg har brugt lidt over 7 nøgler og den måler 53 x 53 cm.\nDen anden er orange, hæklet som en ganske almindelig oldemorfirkant, jeg brugte 4 nøgler og den måler 45 x 45 cm.\nDe passer perfekt ude på mit badeværelse og lyser godt op på det triste brune gulv.\nEtiketter: Færdig arbejde, garn, Grønland, hækling, Lana Grossa, Mig\nFødselsdagsgave til mig selv\nJa det er rigtig nok, jeg har lavet en gave til mig selv... et par spiral strikkede sokker, i ren ny uld fra Grønhøj Garn, Artic hedder det og det er vild lækker at strikke af og så er det super Wash, hvilket ikke gør det mindre lækkert, for så kan det jo sagtens vaskes i maskinen.\nJeg har strikket dem på pind 4, slået 48 masker op, strikket 4 ret og 4 vrang på 4 omgange, på 5. omgang rykkede jeg mønsteret en maske, altså startede med 1 vrang, 4 ret, 4 vrang og sluttede med 3 vrang, også på fire omgange. Jeg fortsatte med at skyde mønsteret med en maske på hver 4. omgang indtil jeg havde den ønskede længde.\nJeg afsluttede med at strikke ret over alle maskerne og strikke 2 sammen i slutningen af hver pind, indtil der kun var 2 masker på hver pind, ( 8 masker i alt) så trak jeg tråden igennem alle maskerne og afsluttede. Hæftede alle enderne og vupti havde jeg mig et par lækre varme sokker.\nEtiketter: Dagen i dag, Færdig arbejde, garn, Grønhøj Garn, Mig, strik, strømper\nStrikkede sokker med dødningehoveder endnu engang\nNu er jeg endelig blevet færdig med endnu et par dødninghovedsokker. Jeg lovede en tidligere klassekammerat at hun kunne få et par, efter hun havde set dem jeg lavede til min knægt.\nMen men men der kom lige en lille rejse i vejen. Jeg fik jo lige pludselig job i Grønland, jeg skulle rejse inden der var gået en måned, så jeg have ikke megen tid til at få lejligheden tømt, solgt mine ting og ordne alt det der skulle ordnes og da slet ikke til at strikke sokker.. men nu er de færdig, afleveret på posthuset, så nu er de snart på vej til Danmark.. immaqa ( måske) for sådan er det her, måske kommer flyet måske ikke, alt afhænger af vejret både her og i Nuuk. noget jeg lige skal vænne mig til .\nNå men jeg har skrevet om strømperne før, nemlig i Det her indlæg her kan I finde linket til diagrammet.\nDe her sokker er strikket i modsat farve af de første.\nEtiketter: Bumbo, Færdig arbejde, garn, strik, strømper\nSnefnug, juletræer og andet godt til pakkekalenderen\nMin skønne kollega og veninde Elna, havde fået den geniale ide, at vi skulle lave en pakkekalender til sundheds-centeret. Den skulle indeholde forskelligt julepynt, som skulle hænges op forskellige steder på sundheds-centeret. Den der pakkede dagens gave op skulle bestemme hvor den skulle hænge. Jeg var selvfølgeligt med på ideen, så vi gik begge igang..\nJeg kan ikke vise jer hvad Elna har lavet, men I kan få mine ting af se.\nJeg har hæklet nogle juletræer i dobbelt Mayflower cotton 8 på pind 6, de blev ca. 20 cm høje. Opskriften har jeg fundet hos Den Lilla elefant\nSå er der diverse is-krystaller ( inspireret af is-krystaller på mit vindue) de er hæklede i Korall fra Järbo garn som er et flamégarn på nål 4, de blev ca. 23 cm i diameter. Opskrifterne har jeg fundet hos Garn grammatik.\nJeg lavede også et par små krystaller på nål 2½, de blev noget mindre. Dem ved jeg ikke hvor jeg har fået opskriften fra.\nDer er lavet to stjerner også af Korall, på nål 4. Opskriften fandt jeg hos Symusen & Hækleheksen\nAlle de hæklede ting er stivet med kartoffelmels stivelse opskriften til dette har jeg fundet hos Cupcake By Me.\nTil sidst har jeg bukket og samlet nogle stjerner i papir fra reklamer samt guld og sølv gavepapir, linket til disse stjerner kan I finde i mit indlæg Stjerne foldet af avispapir\nPakkekalenderen gjorde lykke, vores kollegaer som jo intet viste, blev meget meget glade for vores lille overraskelse.\n24 dejlige pakker\nDen gule bygning er min arbejdsplads her i Grønland, Sundhedscenteret.\nSmukke is-krystaller på ydersiden af mit vindue\nInden stivning med kartoffelmel\nUdspændt på gæstesengen, det var det jeg lige havde.\nEtiketter: Dagen i dag, garn, Gaver, Grønland, hækling, Jul, Mayflower garn, Mig, Papir saks og lim, Stivning med kartoffelmel\nEt optøet Moskusskind er ikke godt\nDet der ikke måtte ske er sket, vi har plus grader her i Paamiut og det betyder så at mit moskuskind, som stod ude på trappeafsatsen, er tøet op og har nu været det i tre dage.\nJeg har derfor taget skindet ind og drysset 4 kg salt ud over det. Inden jeg saltede det, tog jeg lidt billeder, da der flere steder er huller i skindet.\nJeg har nu sendt en mail til Great Greenland, dem som skal garve skindet, hvor jeg har vedhæftet billederne og forspurgt om det kan lade sig gøre at garve det, eller om der er for stor risiko for at det vil sprække under garvningen.\nNu håber jeg på svar inden d. 2. december, hvor der er sidste frist for indlevering hos Royal Arctic line, som skal sejle skindet til Qaqortoq.\nHvis ikke Great Greenland kan/vil garve det, vil jeg gøre som Elna og tage ulden fra, forsøge at lære at karte og spinde, så jeg i det mindste kan få noget lækkert blødt garn ud af det (skide) skind.\noverdrysset med fire kg salt\nEtiketter: Dagen i dag, garvning, Grønland, Mig, Skæve ideer, Svære udfordringer, Ups\nUro af rensdyrgevir\nJeg har købt endnu et stykke Grønlandsk håndværk fra en af de lokale.\nEn mand stoppede mig på gaden for et stykke tid siden, for at høre mig om jeg var interesseret i at købe noget husflid, han havde to små uroer med, bestående af 6 dyr hver, ialt 12 forskellige dyr fordelt på de to uroer, rigtig flotte syntes jeg. Da jeg havde svært ved at bestemme mig for hvilken en af dem jeg ville købe, foreslog han at han kunne lave en stor til mig, besående af alle 12 dyr. Dette sagde jeg ja tak til og i går kom han hen på mit arbejde med den til mig.\nJeg er meget tilfreds med resultatet og gav ham med glæde den pris vi fik os forhandlet frem til. 650 kr som jeg faktisk ikke synes er meget for sådan et stykke håndværk.\nEtiketter: bestillings arbejde, Grønland, Indkøb\nStjerne foldet af avispapir\nJeg skulle op og spise hos min kollega til aften, jeg ved hun sætter meget pris på hjemmelavede ting, lige som jeg selv og bestemte derfor at jeg ville have en lille værtindegave med til hende.\nJeg havde set nogle spændende stjerner på nettet og har indsamlet gamle Grønlandske aviser til formålet, sådan en stjerne skulle hun have.\nJeg satte mig ved køkkenbordet lige så snar jeg kom hjem, for jeg havde kun to timer til at få stjernen færdig i og vist ikke hvor lang tid jeg skulle bruge, da det var første gange jeg skulle bukke/ flette sådan en.\nJeg har fundet vejledningen hos home by linn den er på norsk, men overhovedet ikke svær at gå til.\nJeg klippede min avis til så kvadraterne var 18x18 cm, så det er blevet en rimelig stor stjerne.\nElna blev meget meget glad for hende gave og den hænger nu i hendes køkkenvindue.\nFørste tak er lavet, der skal otte til en stjerne\nHer er stjernen i Elnas køkkenvindue\nEtiketter: Dagen i dag, Færdig arbejde, genbrug, Grønland, Jul, Papir saks og lim, Skæve ideer, værtindegave\nI efteråret var jeg kortvarig i et aktivitetscenter, hvor en af de fastansatte lavede den kønneste julestjerne, helt speciel synes jeg. Det skulle efter sigende være en Polsk julestjerne.\nJeg har forsøgt at lave en ud fra min hukommelse og syntes faktisk at det gik meget godt. Derfor bestemt jeg mig for at lave en DIY PÅ POLSK JULESTJERNE så alle I andre også kan lave den.\nJeg har ind til videre kun lavet en enkelt, i guldpapir, men der skal nok komme flere. Jeg har fået fat i nogle Grønlandske aviser som skal bruges til at lave nogle af, plus nogle andre foldede julestjerner jeg har set, men dem får i først lov til at se senere.\nDe næste vil jeg dog forsøge af få rullet lidt mere stramt, så takkerne bliver lidt mere spidse.\nJulestjernen pynter i mit vindue\nEtiketter: DIY, Færdig arbejde, Grønland, Jul, Mig, Papir saks og lim\nSnefnug, juletræer og andet godt til pakkekalender...


Billig El-installatør i Mørkhøj Gladsaxe ⇒ Få 3 tilbud nu!\nEl-installatør Mørkhøj Gladsaxe\n3 tilbud på el-installatør i Mørkhøj Gladsaxe\nHvis du ønsker at tjene muligt den højeste el-installatør i Mørkhøj Gladsaxe løn, så du bliver nødt til at arbejde op til at blive en mester elektriker eller elinstallatør. Dette kan tage alt i 6 til 8 år, afhængigt af den tilstand du bor i, og at statens licenskrav.\nLigegyldigt hvilken tilstand du bor i, vil du nødt til at have et vist antal timer i elektriker kurser plus en vis længde af tid på at arbejde i det elektriske felt, før du er berettiget til at tage statens test for mester elektriker. At blive en mester el-installatør i Mørkhøj Gladsaxe eller elinstallatør kræver et vist antal trin. Først er placeringen af lærling elektriker. Efter tilfalder nok timer som lærling og færdiggøre den nødvendige mængde elektriker kurser, enkeltpersoner er berettiget til at tage den svend el-installatør i Mørkhøj Gladsaxe eksamen. Når licens som svend, er der behov for yderligere et antal timer, der arbejder i marken, før den enkelte kvalificerer til at tage master elektriker eller elinstallatør licens eksamen.\nFind en billig el-installatør i Mørkhøj Gladsaxe\nDet bør ikke være nogen overraskelse, at en mester elektriker eller elinstallatør gør den højeste elektriker løn. Disse personer har udviklet gennem et påkrævet el-installatør i Mørkhøj Gladsaxe antal trin, før de har nået toppen af det elektriske licenser stigen. De har virkelig fortjent deres holdninger og stor løn.\nHver stat har forskellige krav, før en person kan blive en mester elektriker eller elinstallatør. Starter ud som en lærling, skal en person arbejde i denne stilling i en vis mængde tid og tage et bestemt antal kredit timer i elektriker kurser, før de kvalificere sig til at tage testen til at blive en svend elektriker. Personer, der passerer testen for en svend elektriker licens el-installatør i Mørkhøj Gladsaxe skal fortsætte med at arbejde i marken andet udpeget mængde timer, før de er berettiget til at tage eksamen for at blive en elektrisk entreprenør eller mester elektriker. Hele denne proces kan tage så meget som 6-8 år, før en person kan blive en mester el-installatør i Mørkhøj Gladsaxe eller elinstallatør. Det er ikke underligt disse personer tjene en heftig løn.\nEl-installatør Kolding Kolding\nEl-installatør Sahl Holstebro\nEl-installatør Tyvmose Ringkøbing-Skjern\nEl-installatør Skolelodden Solrød\nEl-installatør Bøgebjerg Middelfart\nEl-installatør Hansted Thisted


Vibrant Matter: catalogue text | Nanna Stjernholm Jepsen\nVibrant Matter: catalogue text\nAf Nanna Stjernholm og Stine Kähler\nDe gråhvide unge gipskroppe – kvinder, nøgne og smukt rundede – står tæt sammen i det lille, hvælvede rum. Én ligger tilbagelænet, støttende på albuen blotter hun sin kraftfulde krop. Ved hendes side knæler en anden med let spredte lår, hun holder indadvendt sig selv om skuldrene. Marmorblokken, som figuren oprindeligt er hugget fra, udgør soklen og gør pige og sten til ét og samme væsen. Marmorpigen fra 1909, har Kai Nielsen (1882-1924) kaldt hende. Ved siden af hende står Granittøsen fra 1915. Der er ikke mange mænd at finde i samlingen, og dem der er, er portrætter: sportsfolk, forretningsmænd og kunstnerkollegaer. Her træder særligt ét ud, nemlig det af bokseren Emil Andreasen fra 1922. Kai Nielsen var optaget af boksning og sport generelt. Han troede på en naturlig, skøn krop, der voksede ud af åndelig og legemlig sundhed og styrke.\nUdstillingen Vibrant Matter former sig om SAK Kunstbygnings samling af den danske billedhugger Kai Nielsen, der sættes i dialog med en række toneangivende samtidskunstnere fra Danmark og udlandet. Deres værker reflekterer over Kai Nielsens praksis og tilknytning til den vitalistiske strømning, der især prægede de første årtier af 1900-tallet. Brudstykker af vitalistiske tendenser lever og vibrerer i såvel samtidskunsten som i det komplekse net af teoretiske udspring inden for den nye materialisme. Udstillingen ønsker med sin særlige kombination af værker at undersøge en vitalistisk tilstedeværelse i samtidskunsten for derigennem at kaste et nyt blik på Kai Nielsens virke. Desuden aktualiseres tendenserne ikke mindst i vores samtids dyrkelse af krop, sundhed og skønhed, hvor den stærke, vitale krop eksponeres som aldrig før.\nVitalismen var en hybridstrømning, der prægede både filosofi, videnskab, billedkunst og litteratur – samt bredere kulturelle reformbevægelser inden for sundhed, hygiejne, sport og friluftsliv – fra slutningen af 1800-tallet indtil ca. 1940. Kai Nielsen var sammen med kunstnere som J.F. Willumsen (1863-1958) og Rudolph Tegner (1873-1950) blandt de danske kunstnere, der særligt dyrkede det frie, vitale menneskes livslyst og livskraft i stilistiske møder mellem antikkens mytologi og klassiske udtryk og en moderne, mere stiliseret, kropsskildring. Frodige, frugtbare kvinder og muskuløse, atletiske mænd blev dyrket som udtryk for de nære relationer mellem liv, kunst og natur i en hymne til livet og i et ønske om at revitalisere det, de så som en degenereret kultur – en kultur opstået som konsekvens af moderniteten. Som modsvar til det nye urbane og industrialiserede liv opstod en stræben efter at genforene sig med det oprindelige og naturen. Vitalisterne så mennesket som et naturvæsen, der på linje med alt andet værende i verden var i besiddelse af en iboende vilje til liv, og man dyrkede intenst forestillingen om en alt-gennemstrømmende livskraft. Komponisten Carl Nielsen (1865-1931) beskrev således dette kunst-natursyn nærmest programmatisk:\n”Musikken skulde udtrykke de allerelemtæreste Kræfters Tilsyneladelse mellem Mennesker, Dyr, ja Planter. Vi kan sige: ifald hele Verden blev ødelagt gennem Brand, Vandflod, Vulkaner o.s.v. og alle levende Ting var ødelagte og døde, saa vilde dog Naturen atter begynde at avle nyt Liv, begynde at trænge paa med de stærkeste og fine Kræfter der findes i selve stoffet.”\nI løbet af 1960’erne og 1970’erne åbnedes videnskabsteoretiske og filosofiske undersøgelsesområder radikalt. Tænkere som f.eks. Gilles Deleuze (1925-1995) søgte en mere materialistisk vej, hvor mennesket ikke nødvendigvis stod i centrum. Det betød, at mennesket nu i højere grad kunne indsættes i nye naturvidenskabelige, historiske, kulturelle, politiske og økologiske relationer, hvilket gav anledning til en meget bred, nærmest encyklopædisk, inddragelse af en række forskellige akademiske discipliner. Med inspiration fra bl.a. livsfilosofien og filosoffer som Friedrich Nietzsche (1844-1900) og Henri Bergson (1859-1941) var Deleuzes ontologi funderet i det vitale. Snarere end i ’væren’ tog han udgangspunkt i en procesorienteret ’tilbliven’, hvor hovedvægten var på tingenes vedblivende, selvorganiserende og spontane opståen og aktualisering ud af det mangfoldige. Vitalisme-bevægelsen anvendte naturligvis ikke det samme filosofiske tankesæt, men der opstår alligevel en flygtig forbindelse imellem dem, nemlig naturens immanente skaberkraft og kunsten som en livskraftig tilbliven.\nEn materialistisk læsning af Deleuze – hvor nivelleringen af menneske og ting kan betragtes som en form for posthumanitet – betyder, at det ikke kun er mennesket, der taler. Mennesket taler, eller skriver, som Inger Christensen (1935-2009) formulerede det i digtsamlingen Alfabet fra 1981, som en del af naturen: ”jeg skriver som det tidlige / forår der skriver / anemonernes bøgens / violens og skovsyrens / fælles alfabet.”\nLignende verdens- og materialevendt, tværfaglig tænkning har udviklet sig og knopskudt over de seneste årtier med teoretikere som Karen Barad, Donna Haraway, N. Katherine Hayles, Graham Harman og Jane Bennett, fra hvis bog Vibrant Matter denne udstilling henter sit navn. Den ’ny materialisme’er efterhånden blevet et markant teoretisk hybridfelt, der fortsætter sammenvævningen af mange forskellige akademiske discipliner. Et teoretisk kompleks, hvor filosofi flettes sammen med videnskabsteori, fysik og kultur – hvor kunstteori møder mikrobiologi, antropologi, politisk teori osv. Feltets udvikling har udmøntet sig i forskellige teoridannelser såsom objekt-orienteret ontologi (OOO), spekulativ realisme, kropsmaterialisme, økokritik og posthumanisme. Fælles for de mange forgreninger er fortsat det udprægede fokus på revurdering af naturen, kroppen og den materielle virkelighed i en antropocæn verden, hvor al materialitet forstås som et levende, vibrerende og aktivt stof. Den ny materialisme kan således ses som et opgør med det, den franske filosof Bruno Latour har kaldt ”den moderne forfatning”, der er kendetegnet ved en distinktion mellem natur og kultur, mellem videnskab og tro, mellem tingen og mennesket. En forfatning som vitalisterne i starten af det 20. århundrede forsøgte at modsvare i deres kunst-, natur- og livssyn.\nNymaterialismen undersøger materialers – tings, objekters, kroppes etc. – egne kapaciteter, tilbøjeligheder og potentialer, og dette kan ligeledes ses som en tendens, eller måske en række tendenser, i samtidskunsten. Og det er netop i denne optagethed af den ny materialisme og dens relationer til vitalismen, at der opstår et interessant spændingsfelt mellem Kai Nielsens skulpturer og de 16 samtidskunstnere, som sættes sammen i udstillingen Vibrant Matter.\nInteressen for materialets stoflighed løber som en underliggende strøm i hele Kai Nielsens virke og folder sig for alvor ud i værker som Marmorpigen eller Granittøsen, hvor materialet i lige så høj grad som figuren er genstand for hans interesse. Nanna Abell påpeger subtilt den flydende udveksling mellem form og materiale, når hun etablerer et møde mellem Kai Nielsens skulpturer og sine egne. Placeret på gulvet ståret rustent jernkar med en amorf, hvid knude flydende på overfladen af karrets vand. Ingen titel (halcyon and knot) (2016) er på én gang et stramt, uorganisk tegn og en skvulpende, levende organisme. Figuration og narrativer kollapser og slår knude på sig selv i Abells præcise form- og materialemæssige undersøgelse.\nAndreas Rasmussens fragmenterede, 3D-printede skulpturer pendulerer ligeledes mellem flere tilstande, i konstant bevægelse mellem at være til stede som en figurativ krop og en abstrakt formation. Materialiteten, der forbinder disse to yderpunkter, er den gennemsigtige plastik, der væver de svært placerbare fragmenter sammen til én masse og understøtter den ambivalente følelse af et kropsligt nærvær – et nærvær fremmedgjort og reduceret gennem den digitale bearbejdning. I Jacob Kirkegaards værk Anima & Animus (2018) møder man et ’taktilt’ lydligt univers, der stammer fra helt nære optagelser af en mandekrop og dens indre lyde. Værket lægger sig i forlængelse af Kirkegaards præcise evne til at etablere et stærkt materielt nærvær, når optagelserne afspilles som et konkret lydspor til Kai Nielsens kvindelige skulptur, Leda uden svane fra 1920. I blotlæggelsen af den mandelige krops indre lydlandskab, der ellers ikke er tilgængeligt for den menneskelige perception, opløser værket grænsen mellem skulptur og levende krop, kvinde og mand.\nDen aktuelle materielle vending retter en fornyet opmærksomhed mod vores omgivende materialiteter og peger samtidig på, at vi ikke selv adskiller os grundlæggende fra vores omgivelser. Nymaterialismen peger dermed på muligheder for at gentænke relationerne mellem os (menneskene) og verdens mange bestanddele, og derigennem flytte os fra eksisterende sproglige, kønnede, kulturelle og sociale strukturer. Som når en enlig mand yndefuldt danser over Kai Nielsens danseplads, Blågårds Plads på Nørrebro i København, til skue for de forbipasserende og ikke mindst for en berørt, ung mand, der grædende betragter optrinet. I Jesper Justs videoværk Ingen mand er en ø (2002), koreograferes et opgør med de traditionelle, kønsnormative forventninger til det enkelte køns følelsesliv og adfærd, og med et socialt bevidst og feministisk blik insisterer Just på at skabe nye bevægelsesmønstre.\nDet er naturligvis ikke muligt at lave en entydig kobling mellem vitalismen og aktuel nymaterialistisk teori, og især i opfattelsen af materialets selvstændige betingelser for liv er der stor forskel internt i det nymaterialistiske felt – er der tale om en egentlig bevidsthed iboende materialiteten, og hvori består den? Eller er det blot kemiske og biologiske processer?\nRolf Nowotnys skulpturer støbt ustøbt støbt igen (2015) vækker følelsen af at blive konfronteret med en forvrænget kropslighed. Skulpturerne fremstår som et biologisk rod, der på én gang virker fremmed, men som samtidig åbner for et mere flydende kropsbegreb, idet det fremmede snarere bliver normaliseret frem for stigmatiseret. Hvad der er menneskeligt, og hvad der i det hele taget ligger til grund for en livsforms eksistens, forbliver usagt og usikkert i de abnorme kroppe. I udstillingen gør denne usikkerhed sig gældende i flere værker, der kan siges at placere sig mellem eksistensformer og på grænsen til det menneskelige. Lea Guldditte Hestelunds udvidede forestilling om kroppen placerer således hendes marmorværk Mantodea CM_04B4 (2017) i et udefinerbart felt mellem en menneskelig genkendelighed og noget ubestemt andet. Marmorets mediering af den klassiske idealkrop – fra antikkens statuer til renæssancens proportionslære – er opløst og afløst af en forstyrret følelse hos betragteren. I værket er kroppen i stedet et svært placerbart, posthumant ekko af menneskekroppen, som vi kender den. Et forandret miljø afstedkommer en forandret krop, men hvilken?\nMens undersøgelsen af kroppen i den antropocæne tidsalder således står som en central interesse i det nymaterialistiske felt – en interesse der vækker genklang hos bl.a. Nowotny og Hestelund – kan man ikke helt se bort fra en mere eller mindre artikuleret, spirituel tilstedeværelse i visse forgreninger af den ny materialisme. En tilstedeværelse, som i høj grad også var stærk i de vitalistiske strømninger, der løb igennem Europa omkring år 1900. Tiden var præget af okkultisme, panpsykisme, spiritisme og teosofi, som typisk blev dyrket i en række kolonier, som det f.eks. sås udfoldet på Monte Verita i Schweiz og i Hellenerkolonien på Refsnæs, som Jens Tang Kristensen berører nærmere i sin tekst Note til den vilde, hvileløse vitalisme i kunst og kultur. Panpsykismens besjæling af ting såvel som levende organismer kan også ses genoptaget i Emil Westman Hertz’ (1978-2016) værk Forever Altered (2013), hvor distinktionen mellem menneske, natur og kultur nedbrydes i præcise sammenstillinger af form og materiale. Der foregår på den vis en registrering af materialernes og objekternes sammenstød og interne spænding, hvor forskellen mellem natur- og kulturgenstande udviskes og en animistisk tilstedeværelse tager over.\nMoa Alskog har med sit videoværk Ve den, för vars skull ängen suckar och humlan gråta! / Woe to them, for whom the meadow sighs and the bumblebee cries! (2017/2018) ligeledes ladet sig inspirere af den panpsykistiske forestilling om organismers sjæleliv. Værket beretter om en særlig svensk klokkeblomsts tilværelse, dens kønsliv og vækstforhold, og om hvordan et stadigt mere effektiviseret, industrielt landbrug og dets brug af bl.a. kunstgødning, truer med at forskyde balancen i den omgivende biodiversitet. Astrid Svangrens florlette tekstiler, der hænger fra loftet, danner en let og sfærisk passage af erindringer, som knytter sig til det væld af materialer, der blander sig med tekstilerne og duften af tørrede rosenknopper. Værket Fragment / du kan inte lämna din kropp / i ögonvrån / sireners sång / ett evigt hav (2018) smelter sammen med glasgangens transparente arkitektur, der fører videre ind i udstillingen. Og med passagen som en grundbevægelse i værket skaber hun en overgangsrite med afsæt i objekternes lagrede erindringspotentiale.\nDen kvindelige krop har gennem hele kunsthistorien været et yndet motiv, der ofte idealiseret, seksualiseret og objektiviseret indskriver sig som billede på tidens tendenser og overbevisninger. Også i vitalismen er kvindekroppen et nøglemotiv, hvor både præhistorisk, nordisk og antik mytologi om kvinden koncentreres i skildringer af den frugtbare moderskikkelse, gerne ledsaget af adskillige spædbørn som f.eks. i Kai Nielsens hovedværk Vandmoderen fra 1920 på Glyptoteket. Frem for at fortsætte idealiseringen af én type krop foregår der i en række af værkerne i Vibrant Matter snarere en destabilisering af den diskursive krop. Dermed etableres en undersøgelse af, hvordan kroppe konstrueres i forhold til både køn, race, klasse og seksualitet.\nEt gennemgående motiv i Kai Nielsens virke er den græske myte om Leda og Svanen, som han parafraserer i en lang række værker. Lea Porsager udfordrer i sin tekst Z WAN (2016/2018) netop denne myte og peger bl.a. på dens groteske karakter ved at inkludere seksualitet, mysticisme og fysik i hendes viltert sprudlende dekonstruktion af myten, der står tilbage som en forvrænget skygge. Mytens groteske karakter får en ganske anden drejning i Uffe Isolottos installation Leda (a White Rush) (2017), hvor det digitalt animerede svanemonster står og svajer let på en måneoplyst strand, netop klækket fra sin støbeform. Scenariet udfoldes videre på en række printede håndklæder Swan (a Sudden Blow) (2017), hvor referencerne til japansk fantasy, manga/anime og monsterfilm blander sig med undersøgelsen af den seksualiserede fantasy-krop.\nVitalismen svulmede af en eksplicit kropsdyrkelse, der stræbte efter et nyt, sundere og stærkere menneske. Her var skønhed, sundhed og sport vejen til et bedre liv, og som konsekvens heraf fik ideen om idealmennesket en central placering. Den allestedsnærværende kropsdyrkelse er på mange måder en genkommende tendens, som eksponerer naturlig skønhed og sunde stærke idealkroppe, der kan formgives efter forgodtbefindende. Det er et felt, som en række aktuelle kunstnere arbejder kritisk bevidst med, og som finder sit afsæt i samtidens kropsidealer og -dyrkelse i en stadig mere medieret og digital virkelighed.\nGips, æbler, tekstiler, blade fra haven, aftryk af en krop og jernstænger danner tætte forbindelser i Jóhan Martin Christiansens stedsspecifikke skulptur. Nærværet af Kai Nielsens skulpturkroppe, Christiansens egen krop og materialernes enkle karakteristika spindes sammen i umiddelbare og performative gestus i Her, ved dette bord. Et land til salg (2018).\nNina Nowaks skulpturer i lindetræ og de mange kopier støbt i indfarvet plast føjer sig, som et proteselignende hageparti, til kroppen, og værket smelter ubesværet sammen med beskuerens forestilling om egen krop. Det er imidlertid tydeligt, at det ikke er en helt ’almindelig’ krop, som værket er tiltænkt. Det er snarere en amputeret eller på anden vis ny-funktionel krop. Nowak udfordrer på den måde de kulturelle normer for, hvordan forestillingen om ’den rigtige’ krop sætter sine spor i de objekter, vi omgås til dagligt. Krop og skulptur smelter ligeledes sammen i Christine Overvad Hansens værker. Deres gensidige relation skaber et sensibelt nærvær og kropsligt engagement, hvor skellet mellem skulpturen og kroppen udviskes. Skulpturens indbyggede bevægelse er enten mekanisk drevet eller opstår i relation med en krop og destabiliserer yderligere relationen til betragteren. Som i forbindelse med Lea Guldditte Hestelund danner disse værker tangenter, der går ud fra de kroppe, vi kender, i spørgsmål om, hvad vores kroppe egentlig er og ikke mindst, hvad det er, de bliver til i fremtiden.\nI undersøgelsen af kroppens position i vores aktuelle kultur kan man ikke komme uden om, at vi agerer digitalt såvel som kropsligt – på samme tid og på flere simultane platforme. Sandra Mujinga benytter internettets mange platforme og tilstedeværelsesformer til at bryde med en kulturel singularitet. Hendes videoværk I Am So Bored, But You Are Alright (2015)fremstår som et mix-tape hvor digitale, faktiske kroppe og Mujingas egen krop blander sig med et lydtæppe af hendes kompositioner og pophits, klippet sammen med bl.a. undervandsoptagelser og tegnede sekvenser. I et forgrenet netværk opstår der møder og relationer mellem de forskellige fundne og digitalt generede materialefragmenter. Som en gennemgående sekvens i værket ses en ung kvinde, der udfører forskellige små kropslige øvelser, der er baseret på en samling ”what to do” lister, som er forslag til, hvad man kan bruge sin tid på, hvis man keder sig uden internettet.\nKroppen som digitalt, varegjort objekt er et af de aspekter, som Kate Cooper udfordrer i sin videoinstallation Rigged (2013), hvor hun undersøger kvindekroppens position, når den medieres af en poleret ’hyperkapitalistisk’, digital billedteknologi. Med sit værk spørger Cooper, hvordan det er muligt at destabilisere, invadere og genartikulere objektiviseringen af den kvindelige, digitale krop i en kommercialiseret onlinevirkelighed. En ting er altså, hvad der sker, når kroppen introduceres i det digitale, en anden er det analoge materiale, der falder ud af den digitale maskine på den anden side. I samspil med f.eks. Sandra Mujingas værk er de begge eksempler på, hvordan en ny materialitetsforståelse – her med grund i et feministisk, kritisk og refleksivt blik på aktuelle kropsidealer – både forskyder og nuancerer, hvordan vi forholder os til vores egen krop såvel som til den digitale tilstedeværelse af den.\nDen dialog, der opstår mellem værkerne på udstillingen Vibrant Matter, er en mangfoldig og mangetydig én, der hverken ønsker eller forsøger at tvinge aktuel samtidskunst og Kai Nielsens vitalistiske skulpturer ned i samme teoretiske spændetrøje. Udstillingen ønsker tværtimod at lade værkerne udtrykke nuancerede perspektiver på forholdet mellem mennesket og de ting og stofligheder, der omgiver os, og derved undersøge, hvordan vitalismen og nye strømninger i samtidskunsten kan indgå i frugtbare udvekslinger. Som en slags ikke-religiøs udgangsbøn virker det derfor passende at tilføje Jane Bennets ’materialitetens trosbekendelse’, der netop fremskrives i det nyklassiske værk, der har lagt navn til udstillingen:\n”Jeg tror på en materie-energi, skaberen af det sete og usete. Jeg tror på, at mangfoldigheden er gennemstrømmet af forskelligartetheder, der uophørligt gør noget. Jeg tror på, at det er forkert at nægte nonhumane legemer, kræfter og former vitalitet, og at varsom antropomorfisering kan hjælpe med at afdække denne vitalitet, selvom den undslipper fuld oversættelse og overskrider min forståelsesevne. Jeg tror på, at mødet med livlig materialitet kan tøjle mine fantasier om menneskeligt herredømme, fremhæve altings fælles materialitet, synliggøre en bredere distribution af agens samt omdanne selvet og dets interesser.”\n Gertrud Oelsner m.fl. (red): Livslyst – sundhed, skønhed, styrke i dansk kunst 1890-1940, Museum Tusculanum, København 2011, s. 14-18.\n Anders Ehlers Dam: Den Vitalistiske Strømning – I dansk litteratur omkring år 1900, Aarhus Universitetsforlag, Aarhus 2010, s. 9.\n Se f.eks. Deleuzes bøger Le Bergsonisme fra 1966 og Différence et Répétition fra 1969.\n Inger Christensen: Alfabet, 1981.\n Martin Gregersen & Tobias Skiveren: Den materielle drejning. Natur, teknologi og krop i (nyere) dansk litteratur, Syddansk Universitetsforlag, Odense 2016, s. 13-24.\n Bruno Latour: Vi har aldrig været moderne. Et essay om symmetrisk antropologi. Overs. Carsten Sestoft, Hans Reitzels Forlag, København 2006, s. 30-31.\n Martin Gregersen & Tobias Skiveren: Den materielle drejning. Natur, teknologi og krop i (nyere) dansk litteratur, Syddansk Universitetsforlag, Odense 2016, s. 13-14.\n Gertrud Oelsner m.fl. (red): Livslyst – sundhed, skønhed, styrke i dansk kunst 1890-1940, Museum Tusculanum, København 2011, s. 17-21.\n Oversættelse af Torsten Bøgh Thomsen: https://www.salon55.dk/materialitetens-trosbekendelse/


LMS-Integration: interaktion til dine øvrige systemer | Easy LMS\nLMS-Integration: interaktion til dine øvrige systemer\nDu benytter helt sikkert forskellige software. Du ønsker en LMS, som ikke blot står alene. Du ønsker interaktion til dine øvrige systemer. Det gør vi også!\nVi tilbyder 4 forskellige typer LMS-integrationer, som er beskrevet nedenfor. Vi undskylder, hvis det bliver for teknisk. Spørg gerne vores support om hjælp.\nWebhooks til at hente data fra vores LMS\nMed webhooks kan du forbinde vores LMS til et hvert system, som kan modtage data via JSON. Ret spændende funktion. Du har også mulighed for at forbinde til en service som Zappier. Det tjener som en hub og sender data mellem systemer.\nTredjeparts integrationer til at sende data til andre\nVi har skabt en simpel integration, som alle kan forstå og håndtere selv. Indtil videre forbinder vi med MailChimp.\nPostmessage API til at sende informationer til din indbyggede side\nPostmessage API benyttes til at sende ekstra informationer til din indbyggede side af vores onlinekurser og eksamener. Spørg efter information om dette hos vores support.\nPOST & Get-integrationer til at sende data til vores LMS\nHvis dit system har mulighed for at sende data i URL, er dette sikkert den hurtigste måde at udføre integration på.\nVi kan sætte følgende parameter:\nNB: vi har kun et navnefelt og ikke et seperat til efternavn.\nOk, det er så tekniske, som vi kan blive her. Lad dine teknikere tale med vores support og de finder sammen ud af det.


Arla vil løfte salget af økologi med 50 procent | TV2 ØSTJYLLAND\nArla, der har hovedsæde i Aarhus, vil med ny strategi sætte fut i salget af økologi\n28. mar 2017, kl. 06:02\nFremover skal langt flere vælge økologisk, når de fylder indkøbskurven med mælk og andre mejeriprodukter i supermarkedet.\nDet er målsætningen for Arla, der har hovedsæde i Aarhus. Mejerigiganten vil øge salget af økologi med 50 procent i løbet af tre år.\nNye tal fra det schweiziske forskningscenter Fibl viser - ifølge Arla - at danske forbrugere har verdensrekord i forbrug af økologi. Og en af de kategorier, hvor der købes mest økologi, er mejeriprodukter.\nLæs også Aarhus får konkurrence på økologi fra resten af Jylland\nMen de seneste fem år er salget af økologiske mejeriprodukter stagneret. Det står i skærende kontrast til salget af økologisk frugt og grønt, der er steget med 28 procent fra 2014 til 2015.\n- Det er ganske enkelt ikke godt nok, når man sammenligner med den store stigning i mængden af økologisk frugt og grønt, der ryger i danskernes indkøbskurve. Derfor vil vi skubbe på ved at få endnu flere økologiske mejeriprodukter ud på markedet, siger Jakob Knudsen, landedirektør for Arla Danmark i en pressemeddelelse.\nBredes ud i hele landet\nArla vil med sin nye økologiske strategi forvandle stagnation til fremgang.\nDet skal ske ved at brede økologi bredt ud i hele landet og sikre et økologisk udvalg på tværs af mejerikategorierne. Dertil kommer en stærkere branding af Arlas økologiske produkter.\nLæs også Økologieksporten sætter rekord ti år i træk\n- Vores ambition er at demokratisere økologiske mejeriprodukter ved at løfte hele kategorien – altså bidrage til, at endnu flere forbrugere får mulighed for at vælge et endnu bredere udvalg af økologiske produkter, siger Jakob Knudsen og uddyber:\n- Derfor arbejder vi hele tiden på at udvikle nye produkter, tilbyde en større tilgængelighed af økologiske produkter i detailhandlen og for at sikre, at vores økologiske produkter er tydeligt differentieret på hylderne i supermarkedet, siger Jakob Knudsen.


Varmepude til varmebehandling eller velvære - STORT UDVALG\nEn varmepude har mange forskellige egenskaber, og der er flere grunde til at anvende det smertelindrende redskab. Mange fitnessudøvere vælger at bruge redskabet til lindring af muskelsmerter. Varmen har en positiv effekt på både skader og ømheder, og det er et praktisk og funktionelt redskab, som kan bruges til daglig.\nHjem / Pleje / Varmepude\nHyperice Venom Shoulder - Venstre\nHyperice Venom Ryg\nMindsk dine smerter og få øget velvære med en varmepude\nDerudover kan du bruge puden med de varmende egenskaber i vintersæsonen for at øge velvære og aflaste led samt forebygge smerter.\nDer findes mange forskellige designs og størrelser af de populære varmepuder. De fås med forskellige egenskaber og findes både som elektriske udgaver, der er nemme og praktiske for alle at anvende.\nNår du skal finde den bedste udgave til dine behov, er der forskellige elementer og specifikationer, du skal være opmærksom på.\nHos Apuls.dk kan du finde den model, som matcher dine behov og ønsker. Vi forhandler produkter fra førende kvalitetsbrands på markedet for udstyr og tilbehør til din træning.\nHvorfor vælge en elektrisk varmepude?\nDer er god grund til at vælge de elektriske udgaver, når du vil have den bedste varmepude uanset dine behov.\nEn elektrisk pude med varme er for dig, som har brug for et funktionelt og smart redskab, som er nem at anvende. Den elektriske udgave fungerer med en fjernbetjening, som du kan styre og regulere varmen med.\nDet er til din fordel, at du kan styre varmen. Den gammeldags udgave af varmeredskabet fungerede ved at blive opvarmet i en mikrobølgeovn. Dette gør det svært for dig at tilpasse varmen. Derudover vil denne model hurtigt miste sin varme i takt med, at den er taget ud af mikrobølgeovnen.\nNår du derimod vælger en elektrisk pude med ledning, vil den kunne holde en konstant temperatur. Den skal tilsluttes en stikkontakt. Fjernbetjeningen er dit simple redskab til at vælge imellem forskellige varmeniveauer.\nDen elektriske model vælges til professionelle formål, hvor den gør gavn i forbindelse med genoptræningsforløb. Det er et redskab, som er anbefalet af fysioterapeuter til at lindre muskelsmerter. Der er ingen risici forbundet ved at bruge en varmepude. Den indeholder en masse små varmelegemer, som sørger for at give en jævn og stabil varme.\nHvordan bruger jeg min varmepude?\nNår du har en elektrisk model, har du optimal mulighed for selv at graduere, hvor meget og intensiv varme du ønsker. Du skal være opmærksom på de forskellige punkter på kroppen i forhold til størrelse af muskelgruppe og deres følsomheder.\nDit håndled vil f.eks. være mere følsomt end dit lår. Dette skyldes, at huden her er tyndere, og at der er et mindre lag fedt. Du skal bruge lav eller middel varme på de mindre muskelgrupper på kroppen, hvor der ikke er et fedtlag, og hvor huden er tynd. Det vil sige på hhv. håndled, nakke og fødder samt ankler.\nDet kan være individuelt, hvor intensiv en varme du ønsker på kroppens større dele og muskelgrupper. Det vil sige på ryggen og på benene. Mange personer foretrækker at bruge en højere varme på disse steder, hvor der er brug for, at varmen skal kunne nå i dybden af musklerne.\nDit varmebehov kan være bestemt af dit formål med varmepuden. Hvis du bruger puden til velvære og til at få øget komfort i vinterperioden, kan det være, du ønsker en konstant, middel temperatur.\nTil lindring af smerter kan det være ønsket at få en mere intensiv varme.\nBedst i test varmepuder\nNår du skal finde den bedste varmepude, skal du både forholde dig til dens funktion i forhold til strøm samt modellernes design og egenskaber.\nDet er de elektriske udgaver, som er genstande for testning. Du kan spare mange penge ved at være opmærksom på, hvilke modeller der vurderes som de bedste. Med dem kan du få et redskab, som giver dig større værdi i flere år.\nDer er mange forskellige producenter, som designer varmende puder til både private og professionelle formål. Der vil være forskelle på de mange forskellige modeller, som findes på markedet. Når du kender de parametre, som produkterne er vurderet på, kan du bedst muligt vælge den model, som er den rette for dig.\nProdukterne bliver testede på baggrund af følgende elementer:\nOmfang af temperaturindstillinger\nBrugervenlighed og pris\nDet har stor værdi for din sikkerhed, at du køber kvalitetsvarmepuder, som er testede. I forhold til sikkerheden betyder det, at du får en model med smart, automatisk sluk funktion, som sørger for, at puden selv slukker varmeapparatet efter typisk 90 minutter. Dermed sikrer du dig, at puden ikke står og overopheder.\nNår din pude har en indbygget automatisk afbryder, skal du ikke hver gang efter brug huske på at tage sikket ud af stikkontakten.\nDin komfort er sikret med din pude, når den har teknik, som skaber stabil og konstant varme. De bedste modeller på markedet har et indbygget sikringssystem, som hindrer puden i at afgive for meget varme.\nNår du har en varmepude med forskellige temperaturindstillinger, får du mest ud af dit redskab. Med de forskellige indstillinger, kan du selv vælge den temperatur, som du har brug for. Med denne egenskab får du en pude, som du kan anvende på hele kroppen på både små og store muskelgrupper.\nDesign og materiale har betydning for din anvendelse. Det er en fordel at vælge de modeller, som er designet af åndbart materiale. Dette skåner din hud, og det gør det muligt at sidde med puden i længere tid.\nBeurer er en anerkendt og prisvindende virksomhed, der producerer sundhedsprodukter til både private og professionelle formål. Deres varmende puder scorer højest i bedst-i-test vurderinger, da de efterkommer alle de specifikationer, som har betydning for dig.\nHos Apuls.dk finder du forskellige udgaver af varmepuder fra den innovative producent. I blandt vores store udvalg af Beurer-varmepuder kan du finde den størrelse og det design, som passer til dine ønsker.\nVarmepude til nakken til lindring af smerter\nStivhed, ømhed og smerter i nakken hæmmer din bevægelsesfrihed og begrænser din optimale funktion på både job, til træning og i hjemmet. Smerterne kan være opstået som følge af intensiv træning eller som følge af uhensigtsmæssige arbejdsstillinger ved skrivebordet.\nDer er god grund til at forebygge, at smerterne ikke udvikler sig til et hold i nakken. Du kan både opleve hovedpine samt strålende smerter til skuldre og ryg, når du døjer med ømheder i nakken. Når først du har fået hold i nakken, kan det kræve dages hvile og professionel behandling af en kiropraktor eller massør at blive smertefri.\nSmertelindring via varme er en effektiv og skånsom måde at lindre ømhederne på. Det er et ideelt redskab, som du med fordel kan bruge, når du oplever de første tegn på smerter i nakken.\nDes tidligere du sætter ind i forhold til smertelindring, des større er sandsynligheden for, at du får succes med at varme smerterne væk.\nEn varmepude er dit uundværlige hjælpemiddel i denne forbindelse. Du kan bruge den, når du sidder i sofaen derhjemme, eller når du befinder dig på kontoret. Med den rette samt rettidige behandling af dine muskelsmerter, kan du komme til selv at behandle og fjerne dine ømheder.\nDu kan behandle og lindre muskelsmerter med varme\nNår du første gang mærker ømhed eller stivhed i nakken eller anden muskelgruppe i kroppen, skal du så vidt muligt finde årsagen dertil. Det punkt, hvorfra smerten kommer, kaldes ”triggerpunktet”, og det har stor betydning at kunne afdække smertekilden. Muskelsmerter opleves forskelligt fra person til person. Og det er vigtigt altid at være opmærksom på din krops signaler, så du kan undgå smerteforværring og skadesudvikling.\nDen mest effektive måde at lindre og behandle muskelinfiltrationer på er gennem varme. Varmebehandling bruges i professionelle sammenhænge som et effektivt og skånsomt hjælpemiddel.\nDet har følgende unikke fordele og egenskaber:\nØget blodgennemstrømning til vævet\nDe 3 egenskaber hænger sammen. Når dit ømme område af kroppen får hævet sin temperatur, vil det øge gennemstrømningen af blod lokalt i dette område. Den øgede blodgennemstrømning øger bevægeligheden i muskler og sener.\nDen mest effektive behandling af dine muskelsmerter får du ved at lave tilpassede mobilitetsøvelser, som er beregnet til den muskelgruppe, du er øm i.\nNår du laver individuelt tilrettelagte øvelser sammen med din anvendelse af varmepude, har du størst chance for at vende hurtigere tilbage til træningscenteret.\nKøb varmepude på tilbud i bedste kvalitet\nMuskelsmerter er en del af en aktiv livsstil, uanset om du er engageret i haven, i hjemmet eller i et fitnesscenter. Når du bruger din krop på intensiv og hyppig plan, vil du have større risiko for at få smerter. Dog kan du nemt og enkelt behandle smerterne selv ved at have de bedste hjælpemidler til rådighed.\nNår du handler hos os, kan du være sikker på at få de bedste og mest kvalitetssikre redskaber til din træning. Smertelindrende hjælpemidler er ligeså vigtige og betydningsfulde redskaber som dit fitnessudstyr.\nDer kan være individuelle præferencer i forhold til valg af design af pude med varmeffekt. Hvis du køber dit produkt med henblik på at lindre smerter i en muskelgruppe, du ofte døjer med, skal du vælge model efter dette formål. Der findes både små og store varmepuder.\nHvis du har tendens til ømhed i ryg eller lænd, skal du finde en model, som i mål vil passe til denne store muskelgruppe.\nVores sortiment indeholder de testvindende modeller af varmende puder fra tyske Beurer. Dem finder du med forskellige egenskaber i forhold til anvendelse og indstillingsmuligheder. Fælles for dem alle er, at de bærer den vigtige sikkerhedsforanstaltning med automatiske sluk funktioner.\nNår du køber udstyr fra Beurer, vil produktet være skabt og udviklet til professionel anvendelse. Som privatperson får du dermed de bedste kvalitetsvarmepuder, som er tilgængelige på markedet. Foruden de mange betydningsfulde produktdetaljer og indstillingsmuligheder, kan du også få en 3 års garanti på din kvalitetspude.\nHvilke varmepudemodeller findes der?\nBeurer forfiner og videreudvikler deres produkter med henblik på de forhold, som har betydning for kunderne på praksisområdet. Dette gør, at du kan finde forskellige designudgaver af puder med varmeeffekt:\nPude med design som en gammeldags vanddunk\nDit primære behov og anvendelsesformål vil være med til at afgøre det bedste design for dit vedkommende. De rektangulære designs er oplagte puder at sidde med i en lænestol eller i sofaen, og de kan lindre større områder på ryg og lænd. De kvadratiske designs kan være at foretrække for dig, som bruger din varmepude hyppigt, og som har brug for en model, der kan tage sig elegant ud i dit sofaarrangement. Det er en enkel og fleksibel pude, som kan bruges på både lænd, ryg og skuldre.\nDet særlige design som vanddunk gør det muligt for dig at have din varmepude liggende på maven, som den velkendte vanddunk anvendes til. Dette kan lindre mavesmerter og give velvære i en kold tid.\nEl varmepude til forebyggelse og skadesbehandling\nNår du har en varmepude, har du altid mulighed for selv at varmebehandle dine begyndende muskelsmerter. Når du skal vælge den mest funktionelle model til dit behov, skal du være opmærksom på materialet af puden. Det er vigtigt, at du kan have puden liggende tæt til kroppen.\nMicrofleece er i blandt de bedste materialer til denne type redskab.\nEl varmepuder er de mest funktionelle hjælpemidler til at forebygge og behandle muskelsmerter. Den unikke teknik, som de moderne puder med varmeeffekter er bygget op omkring, skaber de rette betingelser for lindring.\nEn el pude er designet til at give en stabil og konstant varme. Dette har altafgørende betydning for effekten af varmebehandlingen. Det er vigtigt, at du ikke får for intensiv varme på dine ømme muskler.\nDet er langt fra kun forbeholdt fitnessudøvere og elite sportsfolk at anvende varmeredskaber. En pude med varmende egenskaber kan blive dit effektive redskab til at forebygge smerter i dagligdagen. En el pude kan anvendes af alle, når der tages individuelt hensyn til varmeintensitet og anvendelse. De moderne modeller på markedet varmer effektivt op, så du ikke skal bruge ventetid på at kunne lindre dine smerter.\nDet har stor betydning for din anvendelse af puden, at den kan skabe en jævn fordeling af varme. Det kan du opnå med en el udgave.\nDin betydningsfulde varmepude skal kunne holde igennem mange år. Du får de bedste produkter ved at vælge dem, som anbefales fra bedst-i-test, og som kommer i bedste kvalitet på overfladematerialet.\nDu kan hjælpe til med at forlænge levetiden på din pude ved at vedligeholde den korrekt.\nHvordan vedligeholder jeg min varmepude?\nMange puder med varmeeffekt er en del af det faste inventar i stuen, ved sofaen eller i sengen. Det er en genstand, som er en del af din dagligdag.\nDet er en fordel at vælge de pudemodeller, som er vaskbare. Din pude vil blive udsat for støv og mindre partikler fra både sofa, stol og påklædning. Når du har en pude med åndbart materiale, er det vigtigt, at du sørger for, at materialet kan fungere optimalt. Med tiden vil mindre partikler lukke til for den åndbare effekt, og dette kan hæmme pudens varmende egenskaber.\nDet anbefales at vaske din pude separat ved et skåneprogram på 30 grader. Før du putter den i vaskemaskinen, skal du huske at fjerne ledning og fjernbetjening.\nFind din rette varmepude i vores sortiment i dag og forebyg og behandl dine muskelsmerter fremover.


Pensions- og forsikringsselskaber | Lægekonsulenten.dk\nFor pensions- og forsikringsselskaber Kompetent og fleksibel lægekonsulentbistand\nHos Lægekonsulenten.dk har vi stor erfaring med at varetage vurderingssager for pensions- og forsikringsselskaber, hvor vi behandler flere hundrede sager om året. Vi foretager altid objektive vurderinger, så både skadelidte og den erstatningspligtige part behandles fair. I særligt komplicerede sager om tab af erhvervsevne giver vi en saglig, lægelig vurdering af betydningen af både den anmeldte skade og øvrige helbredsforhold. Står I med en klagesag, kan vi hos Lægekonsulenten varetage en uafhængig second opinion.\nVi sikrer en seriøs og saglig vurdering, så I ikke skal betale mere, end I er forpligtiget til, og skadelidte ikke får mindre, end de er berettiget til.\nHos Lægekonsulenten.dk er vi også specialiserede i at udarbejde skiftlige lægeskøn.\nVurdering af méngrad, medicinsk årsagssammengæng (er hændelsen egnet?), forudbestående/konkurrende lidelser og betydningen heraf samt vurdering af tilstand (Er den varig, eller er der mulighed for bedring?)\nSyn- og skønsmandsvurderinger i retssager om personskade\nSparring via video, telefon eller e-mail\nUndervisning i lægefaglige emner\nSkriftlige lægeskøn og bestilling\nHos Lægekonsulenten.dk er vi specialiserede i at udarbejde lægeskøn. Vi anvender strukturerede svarskemaer til lægeskøn, som sikrer, at alle relevante forhold bliver belyst. Svarskemaet kan tilpasses efter jeres ønsker og behov.\nLægeskøn bestilles ved at sende en mail til laegekonsulenten@as3.dk\nHvis du bestiller et lægeskøn for et forsikrings- eller pensionsselskab skal du udfylde og vedhæfte dette henvisningsskema sammen med sagens relevante dokumenter. Såfremt ingen e-mailadresse er anført i henvisningsskemaet, returneres lægeskønnet til samme e-mailadresse, som bestillingen blev modtaget fra.\nVi tilbyder undervisning i lægefaglige emner som f.eks. årsagsforhold og prognose ved funktionelle lidelser og andre diffuse tilstande, følger efter hjernerystelse, CRPS/refleksdystrofi eller andre emner, der ønskes nærmere belyst.\nLægekonsulenten.dk tilbyder også sparring via video, telefon eller mail.\nDet kan blandt andet omfatte ”oversættelse” af uforståeligt lægesprog, vurdering af behandlingsmuligheder, prognose og stationærtidspunkter, andre tilstandes betydning m.m.\nLægekonsulenten.dk er en del af AS3-koncernen og kan eksempelvis indgå som en del af et tværfagligt forløb for skadelidte i AS3 Work&Care.\nVil du vide mere om, hvordan I som pensions- eller forsikringsselskab kan anvende lægekonsulenten.dk? Vi dækker hele Danmark.\nKontakt Brian Engberg, markedschef, på\n26 27 65 47 eller bre@as3.dk


Danylo Inn - Lviv | Hotels.com\nDanylo Inn, Lviv, Lviv Oblast, UkraineDestination\nHotel i centrum kun få skridt fra Boim-kapellet\n9,2.Superbt.122 verificerede Hotels.com-gæsteanmeldelserAlle vores anmeldelser kommer fra verificerede gæster, som har overnattet på overnatningsstedet.\nDen armenske katedral: 8 minutters gang\nSlottet på toppen: 22 minutters gang\nMorgenmad koster mellem UAH 100 og UAH 500 pr. person (cirkapriser)\nTilbyder Danylo Inn gratis afbestilling og fuld refusion?\nJa, Danylo Inn har fuldt refunderbare værelser på vores hjemmeside, som kan afbestilles op til et par dage før indtjekning. Du skal bare sørge for at tjekke overnatningsstedets afbestillingspolitik for de præcise vilkår og betingelser.\nHvilke rengørings- og hygiejneforanstaltninger er der i øjeblikket indført på Danylo Inn?\nEr der parkeringsmuligheder på stedet ved Danylo Inn?\nDer er desværre ikke parkeringsmuligheder på stedet på Danylo Inn.\nEr kæledyr tilladt på Danylo Inn?\nHvornår er indtjekning og udtjekning på Danylo Inn?\nEr der restauranter på eller i nærheden af Danylo Inn?\nJa. Nærliggende restauranter inkluderer Amadeus (3 min. gang), Wafjoy (3 min. gang) og Зелена Сливка (3 min. gang).\nTilbyder Danylo Inn lufthavnstransport?\nHvad kan jeg opleve hos Danylo Inn og i nærheden?\nDu kan besøge seværdigheder som Boim-kapellet (3 min. gang) og Markedspladsen (4 min. gang) samt Den dominikanske kirke (7 min. gang) og Den armenske katedral (8 min. gang).\nMichael, Rejse på 2 nætter, 3. jan. 2021\nArian, Forretningsrejse på 3 nætter, 18. feb. 2020\nDuane, Rejse på 3 nætter, 11. dec. 2019\nArian, Forretningsrejse på 1 nat, 7. dec. 2019\nPaul, Rejse på 3 nætter, 31. okt. 2019\nOksana, Rejse på 5 nætter, 6. okt. 2019\nMian, Romantisk rejse på 2 nætter, 30. sep. 2019\nMyra, Familierejse på 1 nat, 23. sep. 2019


American Crew - Hovedbundsbehandling - Fortifying Scalp Treatment 100 Ml | Se tilbud og køb på Gucca.dk\nLeave-in behandling, der styrker hovedbunden, booster håret og forbedrer hårvolumen. Formuleret til at få dit hår til at føle sig stærkere, tykkere og forhindre hårbrud. Fordele Forbedrer... Læs mere.\nLeave-in behandling, der styrker hovedbunden, booster håret og forbedrer hårvolumen. Formuleret til at få dit hår til at føle sig stærkere, tykkere og forhindre hårbrud.\nForbedrer hårvolumen markant\nFormuleret med Keratin-aminosyrer og vegetabilske proteiner.\nStyrker håret og forbedrer hårets fleksibilitet\nBrug på fint hår. Påfør direkte på hovedbunden, masser forsigtigt ind. Skyl ikke. Brug dagligt.\nNår man handler online er sikkerheden enorm vigtig, og det er selvfølgelig noget, Gucca.dk vægter højt. For at få den bedste garanti for sikkerheden ved online betaling, har vi opnået at få NETS til at godkende vores Internet betalingsløsning. Så online køb og betaling hos Gucca er altid forbundet med 100% sikkerhed.\nDe 30 dages returret er naturligvis gældende for alle produkter hos Gucca. Med andre ord er det ensbetydende med, at hvis du af forskellige årsager ikke ønsker at beholde varen, så kan du uden dårlig samvittighed sende den uønskede vare retur til os, og så refunderer vi pengene til dig. Vi er naturligvis altid klar med rådgivning og svar, såfremt du ønsker at sende dit produkt tilbage.\nVi mener, det er meget vigtigt, at du som kunde får dit produkt leveret hurtigt og sikkert. Helt konkret modtager du varen indenfor 1-2 hverdage, såfremt din vare er på lager. På vores webshop fremgår lagerstatus ud for det enkelte produkt, så du kan altid se, om vi er lagerførende. Kontakt os hvis du fortsat skulle have spørgsmål til enten leveringstid eller lagerstatus for et produkt.\nI vores webshop har du mulighed for at vælge blandt mange forskellige slags betalingsmetoder. Der er frit valg blandt betalingsmetoder - du vælger den, der passer dig. Lige meget hvad du gør brug af, kan du føle dig tryg og sikker, når du køber hos os. Alle vores betalingsmuligheder kan du se her. Bemærk at vi først hæver pengene fra din konto, den dag vi sender produktet til dig - hvis du anvender betalingskort.\nSkulle det ske, at du har spørgsmål eller problemer undervejs, er du naturligvis velkommen til at tage fat i os. Du kan sende e-mail eller ringe til os mellem kl. 10-15 på hverdage, og vi bestræber os altid på, ikke kun at give dig den assistance du ønsker, men også at det er med et smil på læben og i godt humør.\nHvis du ønsker det, har du mulighed for at spore din forsendelse, fra det øjeblik vi afsender ordren, til den er dig i hænde. Når du modtager din kvittering, efter betaling er foretaget, så får du mulighed for at tilgå din ordreside. Her har du mulighed for at følge med i, hvornår dit produkt afsendes. Du får besked via mail, når din forsendelse afsendes fra vores lager og er på vej.\nHår, Hårpleje, Skønhed, American Crew, Skønhed, Hårpleje Og Styling\nDin anmeldelse af American Crew - Hovedbundsbehandling - Fortifying Scalp Treatment 100 Ml\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_hårpleje og styling path__forside path__skønhed path__hårplejeogstyling path__hårkureoghårolier path__hårplejeogstyling path__hårkureoghårolier path__hårkure path__americancrew path__americancrewhovedbundsbehandlingfortifyingscalptreatment100ml\n149,95 krAzufre Veri - Kur Mod Hårtab - Cabellos Grises 200 Ml\n579,95 krAveda - Serum Mod Hårtab - Invati Advanced 150 Ml


Semesterhus - Sandvig , Danmark - I68426 | Novasol\nHem / Europa / Danmark / Bornholm / Sandvig / I68426\nFint sommerhus (dobbelthus) med havudsigt og smuk beliggenhed ved dejlige Allinge-Sandvig.\nVelkommen til dette hyggelige sommerhus, der er velegnet til et par eller en børnefamilie. Husets hjerte er den kombinerede køkken og opholdsstue, hvor I kan slænge jer i komfortable møbler, se fjernsyn, høre radio og tilberede og nyde jeres feriemåltider. I stuen er der en dobbelt sovesofa (140 cm).\nFra stuen har I udgang til en dejlig træterrasse med havemøbler og en grill, hvor I kan sole jer og tilberede lækre grillretter. I har adgang til en stor, flot fælleshave og legeplads lige ved huset, og I har også adgang til en fælles vaskemaskine, tørretumbler og en opvarmet udendørsswimmingpool.\nI bør helt sikkert besøge hyggelige Allinge-Sandvig med gode indkøbsmuligheder, spisesteder mm. I bor også tæt på nogle af Bornholms hovedattraktioner, nemlig de betagende Helligdomsklipper og de imponerende Hammerhus Slotsruiner. I har 1200 meters afstand til en badestrand, hvor I kan nyde solen og havet i timevis, og kun 400 meter til kysten, hvor I kan gå vidunderlige ture.\nNabo til I68492.


Der er flere lokaliteter med dette navn, se Den Spanske Trappe (Kolding).\nDen Spanske Trappe (ita. Scalinata della Trinità dei Monti) ligger i Rom ved Piazza di Spagna, som har navn efter den spanske ambassade. Trappen og pladsen er ikke bygget for spanske penge, men opført og betalt af en fransk diplomat. Han var træt af den mudrede vej, der førte op til kirken Trinità dei Monti, der også var bygget for franske penge.\nDen Spanske Trappe på Commons\nTrappen var færdig i 1725. For foden af trappen findes et springvand, der er tegnet af Gian Lorenzo Bernini eller måske af hans mindre kendte far og opført i 1627, i senbarokken.\nTrappens primære funktion er at danne forbindelse mellem Piazza di Spagna og Trinita dei Monti, men der skulle gå 140 år efter kirkens indvielse, før trappen stod færdig i 1725. I alle disse år måtte folk gå ad stejle, lerede fodstier for at komme fra Piazza di Spagna op til kirken.\nEgentlig er navnet ”Den Spanske Trappe” misvisende. For den har ikke andet med Spanien at gøre, end at den fører fra Piazza di Spagna. Dens eksistens skyldes en fransk diplomat, chargé d'affaires Entienne Gueffiers rundhåndethed, og den fører den op til den franske kirke og til Villa Medici, der huser l’Académie Nationale de France og er formel fransk territorium: Da Entienne Gueffier skænkede trappen til Rom, var det på den udtrykkelige betingelse, at den altid skulle forblive fransk territorium. Derfor betaler byen Rom hvert år stadig et symbolsk beløb i leje til den franske stat, for at romerne kan benytte trappen.\nEfter første verdenskrig kom det romerske blomstersælgere til gode. Roms kommune besluttede nemlig at flytte dem bort fra trappens fod. Men det blev ikke til noget, da de klagede deres nød til den franske ambassade i Rom. Ambassaden erklærede, at ”blomstersælgerne befinder sig på fransk territorium, og dér skal de blive, så længe Frankrig består”.\nGueffier døde i 1660 efter at have boet i Rom i 25 år. Han havde fra sin bolig på Piazza di Spagna dagligt kunnet iagttage skrænten og de stejle fodstier op til kirken. Derfor besluttede han sig til i sit testamente at bekoste opførelsen af en trappe. Men der skulle altså gå endnu en menneskealder, før den så dagens lys.\nDet skyldtes, at der fremkom en lang række ideer til trappens udformning, men den egentlig årsag til, at projektet blev trukket i langdrag, var en stærk uenighed mellem paven og den franske konge både om trappens udseende og om hvilken arkitekt, der skulle stå for udførelsen.\nNogle har hævdet, at den oprindelig ophavsmand til trappens form skulle have været Bernini, der efter sigende skulle have lavet en model. Ifølge den skulle en rytterstatue af den franske kong Ludvig 14 have indgået i projektet. Det blev imidlertid den franske arkitekt Francesco de Sanctis, der fik til opgave at skabe trappen.\nDen Spanske Trappe i forårsfarver\nTrappen navn skyldes altså, at den ligger ved Piazza di Spagna, der er opkaldt efter den spanske ambassade, der havde til huse på Palazzo di Spagna, og fordi området i 1600-tallet derfor blev anset for at være spansk territorium. Ja, endog i en sådan grad, at udlændinge, der gik på pladsen, risikerede at blive tvunget ind i den spanske hær[kilde mangler].\nDengang havde den spanske ambassadør også pligt til at opretholde lov og orden på pladsen. Dertil skal han have benyttet et berygtet korps af napolitanere ”i bravi di Spagna”, og da ambassadøren som alle fremmede gesandter havde asylret, kunne forbrydere altid føle sig i sikkerhed inden for gesandtskabets område. Det benyttede banditterne sig af. Ofte dræbte og udplyndrede de deres ofre på Scalinata della Trinità dei Monti og fandt derefter ly i Palazzo di Spagna[kilde mangler].\nBilleder og video af Den Spanske Trappe (engelsk)\nSteen Fastholms hjemmeside\nKoordinater: 41°54′22″N 12°28′59″Ø / 41.905990°N 12.483183°Ø / 41.905990; 12.483183\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Den_Spanske_Trappe&oldid=10657975"\nSidst redigeret den 19. marts 2021, klokken 19:31\nDenne side blev senest ændret den 19. marts 2021 kl. 19:31.


Vi får en masse positiv feedback fra spillerne på helhedsoplevelsen sammenlignet med de almindelige lysmaster. Belysningen bliver et afgørende punkt på valg af center. Anders Oechsler\nDownload PDF om sagen\nKUNDE & Padel Club Ringsted\nTEKNISK PARTNER www.padelclub.dk/l/ringsted\nHypen omkring padelsporten er fortsat med at vokse i den seneste tid, og der bygges nye baner over hele landet. Så meget desto mere en årsag til at fremhæve vigtigheden af at udstyre disse nye sportsbaner med den bedst mulige belysning. Dette bl.a. for at opnå optimale forudsætninger for spillerne på banen, men også for at opnå energieffektive løsninger.\nPadelbaner har en høj rekreativ værdi: om sommeren kan spillerne udnytte de kølige aftentimer, og om foråret eller efteråret kan de stadig spille, når solen for længst er gået ned. Det stiller samtidigt høje krav til banens belysning, så dette giver et ensartet og jævnt lys for spillere på banen. Hvis lysstyrken er jævnt fordelt på banen, giver det mulighed for hurtigere og mere fokuseret spil. Et samspil mellem skarpt lys og mørke skygger overanstrenger øjnene, fordi øjet hele tiden skal tilpasse sig og stille skarpt på omgivelserne og ikke mindst bolden.\nSolar Light har leveret belysningsarmaturer til det nyligt åbnede padelanlæg i Ringsted. Belysningen giver en blændfri og fuldt oplyst sportsoplevelse på banen. Dette giver både spillerne og tilskuere en behagelig oplevelse uden skygger eller skarpe blændende gener fra lyset.\nPå padelanlægget i Ringsted blev der installeret belysningsarmaturer på 5 indendørs baner, 4 dobbelt og 1 enkelt, som var specielt tilpasset de omgivende forhold. Der blev anvendt Sport Lens Padel-armaturet med UGR-gitter, der er specielt designet til brug på padelbanen. Spillerne kan nu under hele kampen og på hele banen se bolden optimalt, idet lyset minimerer skyggerne til et absolut minimum. Dermed er standarderne for professionelle konkurrencer også opfyldt, og der er ikke længere noget i vejen for at afholde padleturneringer i fremtiden.\nAnders Oechsler, Operations Manager hos Padel Club, beskriver resultatet af samarbejdet med disse ord: "Belysningen er én af de vigtigste faktorer i padelregi. I princippet skal man ikke lægge mærke til lyset. Man skal ikke blive blændet undervejs eller have mørke områder på banen.\nVi får en masse positiv feedback fra spillerne på helhedsoplevelsen sammenlignet med de almindelige lysmaster. Fremadrettet forventer vi, at det bliver et afgørende punkt på valg af center.\nDesuden var det vigtigt for os, at vores samarbejdspartner kunne give os god og professionel rådgivning. Herunder præsentation, visualisering af opsætningen i hallen, udregning af behovet for antal armaturer og mulighederne for de dæmpbare løsninger undervejs."\nVores teknikere og salgsteam arbejdede også med højt engagement for at opnå det optimale resultat. ”I Padel Club Ringsted har Solar Light leveret et armatur, som er udviklet specielt til padelsporten. Armaturet giver et helt jævnt og højt lysniveau, uanset montagehøjde, samtidig med at det ikke blænder. Armaturet er forsynet med et UGR-gitter, som er specialfremstillet til lejligheden, og gør, at blændingen i de fleste tilfælde kommer ned på et niveau med den belysning, man oplever i et åbent kontormiljø.\nEn helt unik løsning, som har en positiv indflydelse på den samlede spiloplevelse hos Padel Club.\nPadel er en sport, som i Danmark er i rivende udvikling, og Solar Light har fra starten været med i processen om at udvikle markedets bedste belysningsløsning til netop dette. Da padelsporten har sin opstart i Argentina og Spanien, har belysningen aldrig været et fokus for den oprindelige sport. Først da sporten tog sit indtog i Danmark, begyndte jeg at undre mig over den lave standard for belysning i de få padelhaller, der var. Vi har i mange år arbejdet med anderledes belysning til bla. tennis og badminton, så hvorfor skulle vi ikke også kunne det til padel? Sammen med vores leverandør, udførte vi utallige tests og beregninger, og vi fik skabt et armatur, der kunne levere det ønskede lysniveau, uden at blænde, men stadig med en meget høj effektivitet. Kombinationen af den meget lave blænding, sammenholdt med, at bolden aldrig forsvinder af syne ved et højt loop, gjorde, at vi ret hurtigt vidste, at vi havde skabt noget unikt. Vi vil gerne takke Padel Club for samarbejdet indtil videre og ser frem til flere spændende og lækre centre.” uddyber Solar belysningskonsulent Martin Frederiksen.


iPad cover i læderlook - Gaven.dk\nHjem / Produkter / iPad cover i læderlook\nOrange / iPad 2/3/4 Orange / iPad mini Orange / iPad air Lyseblå / iPad 2/3/4 Lyseblå / iPad mini Lyseblå / iPad air Lilla / iPad 2/3/4 Lilla / iPad mini Lilla / iPad air Pink / iPad 2/3/4 Pink / iPad mini Pink / iPad air Hvid / iPad 2/3/4 Hvid / iPad mini Hvid / iPad air Mørkeblå / iPad 2/3/4 Mørkeblå / iPad mini Mørkeblå / iPad air Grøn / iPad 2/3/4 Grøn / iPad mini Grøn / iPad air Brun / iPad 2/3/4 Brun / iPad mini Brun / iPad air Rød / iPad 2/3/4 Rød / iPad mini Rød / iPad air Sort / iPad 2/3/4 Sort / iPad mini Sort / iPad air\nVil du gerne beskytte din iPad optimalt?\nHer får du et 360° roterende iPad cover, der er yderst brugervenligt, uanset hvad du skal bruge din iPad til - hvad enten det er til at se film, surfe på nettet eller læse på.\nDet flotte cover sikrer, at din iPad altid står sikkert. Du kan stille din iPad i tre positioner, og drejefunktionen gør, at du kan benytte iPad'en både vertikalt og horisontalt.\nCoveret giver adgang til alle knapper, indgange og funktioner, såsom tilslutning af f.eks. kamera. Fronten af coveret er magnetisk og har de samme funktioner som Apples egen "Smart cover".\nCoveret, der beskytter både front og bagside, er lavet i hård og kraftig plast og er overtrukket med pænt kunstlæder for maksimal beskyttelse.\nEt hul på bagsiden af coveret gør, at du kan stadig se Apple-logoet, selvom iPad'en sidder i coveret.\nMed coveret medfølger også en 'Touchpen', som gør det lettere at betjene din iPad, og du kan ramme skærmen mere præcist.\nTouchpennen er også ideal til hvis vil du tegne eller skrive på din iPad - en helt genial feature til glæde for især børn og unge.\nFå den ultimative iPad cover, der ikke alene beskytter din iPad mod ridser og skrammer, men også har smarte positioneringsmuligheder, og dermed giver dig en større brugerglæde.\nVælg også den model, du ønsker at få coveret i. Du kan vælge mellem:\nCover til iPad 1, 2, og 3.\nCover til iPad Air.


Qualy - Køb boligindretning og indretningsartikler her\nQualy laver sjove og skøre ting til både boligen og børneværelset. Du finder indretningsartikler i sjove udformninger med bl.a. fugle i flere farver. Qualy er sødt design hvor der ligger kærlige tanker bag. De sjove dørstopper er massive og fuglen sørger for døren ikke smækker. De populære nøglehuse til både børn og voksne. Lad hvert familiemedlem have sit eget hus og sin egen fugl, så har i et sted til nøglen når i kommer hjem - og i ved altid hvor jeres nøgler er når i skal afsted igen! Et super sjovt påfund som børnene elsker.