Tankgas | Stort udvalg af LPG tanke hos Primagaz\nStort behov for effektiv energi?\nMed et større energiforbrug, er den mest effektive løsning installation af en gastank over eller under jorden. Vi sørger for at der altid er gas i tanken, og du kan koncentrere dig om at drive din forretning.\nTankgas fra Primagaz\nEn gastank vil være den oplagte løsning, hvis i har et stort forbrug af gas\nEn løsning med en fast lpg tank er som regel billigere end at benytte flasker, og er under alle omstændigheder mere praktisk. Vi hjælper selvfølgelig med opsætning og tilslutning af tanken, og sørger for at den bliver fyldt når I ønsker det.\nMed en gastank fra Primagaz får du en fleksibel og stabil løsning. Der er mange muligheder for at tilpasse løsningen til dine behov ift. plads, mobilitet, og krav til æstetik. Tanken kan både placeres over og under jorden og findes i mange forskellige størrelser. Hos nogle af Danmarks største industrivirksomheder, er tankene helt op til 200 m3, men der findes også små tanke helt ned til 1 m3, som ofte anvendes ved opvarmning af mindre bygninger.\nVi forsyner virksomheder i hele Danmark med tankgas, det betyder at virksomheder der er placeret udenfor naturgasområdet også har muligheden for at opnå de mange fordele gas giver. Med en Primagaz telemetri-aftale sørger vi for at holde øje med beholdningen, så vi kan fylde din gastank, inden du løber tør. Vi skal blot have adgang til tanken på adressen - så klarer vi resten. Ønsker du ikke en telemetri-aftale, kan du selv bestille gas efter behov. Vi er en del af SHV Energy, som er verdens største LPG-leverandør. For vores kunder betyder det sikkerhed for, at de altid vi l have adgang til LPG.\nSupport Kontakt Download informationsbrochure om LPG\nMuligheder med egen gastank fra Primagaz\nHvis man bruger meget gas og har god plads udendøre, kan en fritstående tank være en god løsning. Tankene findes i størrelser fra 1 m3 til 200 m3.\nHvis man ikke har plads til en fritstående tank, eller ikke ønsker en synlig tank på sin ejendom, kan man vælge en nedgravet tank - det gør mange af vores kunder. Nedgravede tanke kan leveres med fjernovervågning.\nVi kan også tilbyde mindre tanke til montering på traktorer og lignende. Denne løsning er specielt velegnet til f.eks. trucks eller ukrudtsbrændere, der er monteret på et køretøj.\nBenytter man mobile tanke, kan man med fordel have eget fyldeanlæg. Anlægget kobles til en større LPG-tank, så der ikke er behov for så hyppige opfyldninger.\nBenytter man ikke LPG regelmæssigt, kan det lade sig gøre at etablere et midlertidigt tankanlæg når der er behov for det. Kontakt os og hør nærmere.\nEr du i tvivl om dit behov?\nTankgas med mange anvendelser\nHer er et par eksempler på, hvor du kan få glæde af tankgas\nGas er populært blandt mange landmænd pga. gassens ekstremt rene forbrænding og høje virkningsgrad. Miljøet skånes og udbyttet er optimalt. Landbruget bruger gas til:\nFlammekultivering af ukrudtsspirer\nAfbrænding af kartoffeltoppe\nBekæmpelse af biller og andre skadedyr\nStrålevarme er en fleksibel og effektiv energikilde til rumopvarmning. Både flasker og tanke kan benyttes, det afhænger kun af forbruget, og hvad man bruger strålevarmen til. Det kunne bl.a. være:\nGarager og udstillingslokaler\nMere om Opvarmning\nGas bliver benyttet i mange former inden for industri og håndværk. Den anvendes i et utal af bearbejdnings- og varmebehandlings-processer bl.a.:\nJern- og metalstøbning\nEmballage og krympning\nMere om Industri\nNemt at skifte Vores konsulenter er med dig fra første møde til den færdige installation. Hvad end det er et nyt anlæg eller du skifter fra fx. olie. Vi arbejder ud fra en fast proces sammen med branchens dygtigste fagfolk. Løb aldrig tør for gas Med en telemetri-aftale fra Primagaz sørger vi for at registrere når din tank har brug for at blive fyldt op. På denne måde løber du aldrig tør og du slipper for selv at skulle holde øje med tanken. Vi skal blot have adgang til tanken og så kan du koncentrere dig om andre ting.\nFremtidssikret Med en LPG-løsning står du stærkt fremover. Vi forbedrer løbende vores systemer, og du kan gnidningsfrit skifte til bæredygtig BioLPG uden at ændre din installation. Forsyning i hele landet Primagaz leverer LPG i hele landet, det betyder at virksomheder der er placeret udenfor naturgasområdet også har muligheden for at opnå de mange fordele gas giver. Vores LPG kommer fra Danmark, hvor der årligt produceres mere end dobbelt så meget LPG som der bruges. Det betyder, at du altid har hurtig adgang til levering, uanset hvor i Danmark I befinder jer.


Kartoffelsalat Arkiv - deborah.dkdeborah.dk\nUdgivet den 30. juni 2018.23:38 af lunkin62\nJeg tror, jeg har nævnt det. Min telefon drillede mere end, jeg efterhånden synes var sjovt. Så jeg prøvede at redde den, men det var sådan set lidt forgæves. Heldigvis var der lige en i stalden der havde fået forkøbt sig, så jeg fik denne helt nye telefon til en rigtig god pris. Og jeg vil gerne sige, at jeg er meget, meget glad for den. Flere har spurgt til billedkvaliteten. Den har jeg så ikke kunnet sige så meget om før nu, for jeg har ikke haft prøvet den. Den er som det ses rigtig god.\nGrunden til lige netop dette foto er også, at jeg ville have I skulle se, hvad jeg spiser. Det er let nok at have en teori om, hvad man spiser, når man spiser vegansk, og rent faktisk kan det jo være mange forskellige ting. Irma har fået Datoservice, som er varer, der er ved at udløbe, og som de sælger ret billigt. Det er jeg rigtig glad for, og køber meget den vej rundt. Således fandt jeg i går veganske Hakkedrenge, Falafelfars og nogle kerneboller. Jeg frøs den ene hakkedreng (de er iøvrigt gode), og så lavede jeg frikadelleformede falafel af farsen.\nMed i mine planer var “Verdens bedste kartoffelsalat“, som jeg tillader mig selv ganske få gange på en sommer. Jeg havde en bakke champignon jeg også gerne ville have brugt. Kirsten’s Paella, som jeg elsker vendte jeg lige i hovedet og fik den lavet også. Således var jeg til sidst ved at drukne i mad. Jeg ville gerne have købt flere Hakkedrenge og mere Falafelfars, men min fryser er ved at eksplodere, så jeg holdt mig i skindet.\nMed andre ord, var der rester nok til i dag, hvor jeg toppede Paellaen med lidt Violife Fetaost- som er skræmmende realistisk. Og her ses så min brunch, som smagte fantastisk efter jeg kom hjem efter en lille tur, som jeg vil fortælle mere om i morgen. Og som det ses, er det fantastisk billedkvalitet. Sov godt, og så fortæller jeg mere igen i morgen.\nUdgivet i Deborah's dag, Foto\t| Tagget Brunch, Dinner, Falafel, Fotografering, Hakkedrenge, Huawei, Huawei P Smart, Indkøb, Kartoffelsalat, Lunch, Madforberedelse, Madlavningsdag, Mobiltelefon, Ny telefon, Paella, Stop Madspild, Violife Feta\nUdgivet den 27. juli 2014.14:55 af lunkin62\nOpskriften er flyttet over på min madblog\nUdgivet i Deborah's dag, Foto, Mobilfotos, Veganske opskrifter\t| Tagget Dild, Kartoffel, Kartoffelsalat, Purløg, Tomat, Vegansk, Verdens Bedste Kartoffelsalat\nUdgivet den 28. marts 2009.20:41 af lunkin62\nMed mange pauser indlagt i dagens program lykkedes det til sidst. Tomattærten med basilikum er lavet og skal bare lunes og pyntes og kartoflerne til Kartoffelsalaten er kogt, pillet og skåret i tern, lige klar til at blande i dressingen. Derudover er der støvsuget og ryddet helt op, så her er “blæst” til gæsterne kommer. Imorgen skal der steges og brases og jeg skal en tur til bageren. Jo jeg “burde” have bagt selv, men man må kende sin begrænsning, og jeg er altså ikke på toppen – sådan er det. Og noget har jeg da frembragt. God lørdag, NU vil jeg slappe HELT af.\nUdgivet i Deborah's dag, Foto, Guf for Gourmeter\t| Tagget Gæster, Kartoffelsalat, Mad, Pligter, Tomattærte, Weekend\nUdgivet den 18. juli 2007.16:30 af lunkin62\nUdgivet i Deborah's dag, Foto, Opskrifter\t| Tagget Familie, Far, Gæster, Kartoffelsalat, Kylling, Rødvin, Søster


Mere end 1.000 mennesker på skattejagt | Bjerringbro Avis | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Bjerringbro Avis - Mere end 1.000 mennesker på skattejagt\nFamilien Debel Kristoffersen fra Varde var på skattejagt og holdt et hvil ved Jægerhytten i Hjermind Skov. Pressebillede\nMere end 1.000 mennesker på skattejagt\nHjermind Skoven er en del af årets naturskattejagter.\nBjerringbro: Hvis man havde satset på en tur i skovens dybe stille ro i Hjermind Skoven i efterårsferien, så blev man nok skuffet, for skoven har været godt besøgt af folk på skattejagt.\nI denne efterårsferie har Viborg Bibliotekernes populære naturskattejagter nemlig bredt sig, og en tur i Hjermind Skoven var en af mulighederne. Ruten er lavet i samarbejde med FDF Bjerringbro. Selv om det er en lidt mere udfordrende rute, så var der fredag formiddag allerede mere end 1.000 børn og voksne, som i løbet af ugen havde gået turen og nydt de fysiske udfoldelser i den smukke og kuperede Hjermind Skov.\nRuterne er i år lidt anderledes, idet skattekortene er 'rigtige' kort, og skattekisternes indhold har ikke været spiseligt, men derimod en ting.\n- Det er jo helt vildt, at der er så mange som allerede har været ude på ruten. De flotte efterårsvejr betyder naturligvis meget for om, folk vælger at gå på skattejagt. Nogle år er ruterne ved Viborg blevet til mudderbaner, men i år har vejret jo været rigtig godt, siger bibliotekar på Bjerringbro Bibliotek Dagny Vistisen, som glæder sig over, at Bjerringbro kom med på årets skattekort.\n9.000 på ruterne\nDeltagerantallet er anslået ud fra udleverede skattekort samt udlevering af præmier.\nAt deltagerne kommer langvejs fra fik hun bevis på, da hun en af dagene var ude for at fylde skattekisten i Hjermind Skov op. Her mødte hun familien Debel Kristoffersen og deres hund fra Varde. Familien har boet i shelters ved Hald Ege og var på efterårsferie i Viborg udelukkende for at deltage i skattejagterne.\nDet er børnekulturformidler ved Viborg Bibliotekerne Charlotte Frost Fog som har arrangeret skattejagterne, og fredag vurderede hun at ialt 9.000 børn og voksne har været ude på ruterne.\nRuterne har været fordelt på fire steder, den klapvognsvenlige rute i Undallslund, middelalderruten De fem Halder ved Hald Hovedgård, en mountainbike rute i Hald Ege Plantage samt en off-road rute i Hjermind Skov ved Bjerringbro. På Bjerringbro Bibliotek har der også været maleværksted for børnene, og det er især bedsteforældre, som er kommet med deres børnebørn, så de kunne male et træffly eller male på sten.


Lymphangitis: Årsager, Symptomer og Diagnose - sundhed - Dameblad Om Relationer Og Sundhed 2019\nLymphangitis: Årsager, Symptomer og Diagnose\nHvad er lymfonitis?\nLymphangitis er en betændelse i lymfesystemet, som er en vigtig del af dit immunsystem.\nDit lymfesystem er et netværk af organer, celler, kanaler og kirtler. Kirtlerne kaldes også knuder og kan findes i hele kroppen. De er mest synlige under din kæbe, i dine armhuler og i din lyske.\nOrganer, der udgør lymfesystemet, omfatter dine:\nmandler, som er placeret i din hals\nmilt, et organ i din mave, der renser dit blod, blandt andre funktioner\nthymus, et organ i dit øvre bryst, der hjælper hvide blodlegemer udvikler\nImmunceller, der hedder lymfocytter, modnes i dit knoglemarv og derefter rejser til dine lymfeknuder og andre organer i lymfesystemet for at beskytte din krop mod virus og bakterier. Lymfesystemet filtrerer også et hvidt klart væske, der hedder lymfe, som indeholder bakteriedræbende hvide blodlegemer.\nLymfe rejser gennem din krop langs lymfekar og samler fedtstoffer, bakterier og andre affaldsprodukter fra celler og væv. Dine lymfeknuder filtrerer derefter disse skadelige materialer ud af væsken og producerer flere hvide blodlegemer for at bekæmpe infektionen.\nInfektiøs lymphangitis opstår, når vira og bakterier invaderer skibene i dit lymfesystem, typisk gennem et inficeret skåret eller sår. Tenderrøde streger udstråler ofte fra såret mod nærmeste lymfekirtler. Andre symptomer omfatter feber, kulderystelser og en generel følelse af sygdom.\nHvis det behandles hurtigt, går lymphangitis ofte væk uden nogen dårlige virkninger. Hvis ubehandlet bliver der komplikationer, og tilstanden kan blive meget alvorlig.\nLymphangitis kaldes undertiden forkert blodforgiftning. Det er også nogle gange forvekslet med tromboflebitis, som er en blodpropp i en vene.\nÅrsager Hvad forårsager lymphangitis?\nInfektiøs lymphangitis opstår, når bakterier eller vira indtræder i lymfatiske kanaler. De kan komme ind gennem et snit eller sår, eller de kan vokse fra en eksisterende infektion.\nDen mest almindelige infektiøse årsag til lymphangitis er akut streptokokinfektion. Det kan også være resultatet af en stafylokok (staph) infektion. Begge disse er bakterielle infektioner.\nLymphangitis kan forekomme, hvis du allerede har en hudinfektion, og det bliver værre. Dette kan betyde, at bakterier snart kommer ind i blodbanen. Komplikationer som sepsis, en livstruende tilstand af kropsbetændelse, kan forekomme som følge heraf.\nBetingelser, der øger risikoen for lymphangitis, omfatter:\nimmundefekt eller tab af immunfunktion\nEn katte- eller hundebid eller et sår lavet i frisk vand kan også blive smittet og føre til lymfonitis.Gartnere og landmænd kan udvikle tilstanden, hvis de får sporotrichosis, en jordbunden svampeinfektion.\nDer er også ikke-infektiøse årsager til lymphangitis. Inflammation af lymfekar kan opstå på grund af malignitet: Bryst, lunge, mave, bugspytkirtel, rektal og prostatacancer er almindelige typer af tumorer, som kan føre til lymfotitis. Lymphangitis er også set hos dem med Crohns sygdom.\nSymptomer Hvad er symptomerne på denne tilstand?\nRøde striber sporer ofte overfladen af huden fra det inficerede område til nærmeste lymfekirtlen. De kan være svage eller meget synlige og ømme på berøring. De kan strække sig fra et sår eller skære. I nogle tilfælde kan strimlerne blistere.\nutilpashed eller en generel syg følelse\nDiagnoseHow er lymhangitis diagnosticeret?\nFor at diagnosticere lymphangitis vil din læge udføre en fysisk eksamen. De vil føle dine lymfeknuder for at tjekke for hævelse.\nDin læge kan også bestille prøver som en biopsi til at afsløre årsagen til hævelsen eller en blodkultur for at se om infektionen er til stede i dit blod.\nBehandling Hvordan behandles tilstanden?\nBehandling bør påbegyndes med det samme for at holde tilstanden spredt. Din læge kan anbefale følgende:\nantibiotika, hvis årsagen er bakteriel - i form af oral medicin eller intravenøs antimikrobiell behandling, som indebærer antibiotika, der gives direkte i dine årer\nkirurgi for at dræne eventuelle abscesser, der kan have dannet\nkirurgisk debridering eller fjernelse af en knude, hvis det forårsager obstruktion.\nDu kan hjælpe helbredelse og lette smerten ved at bruge en varm komprimering derhjemme. Kør varmt vand over en vaskeklud eller et håndklæde og læg det på udbudsområdet. Gør dette tre gange om dagen. Varmen vil fremme blodgennemstrømning og tilskynde helbredelse. Af samme grund vil du måske også tage varme brusere og placere brusehovedet over det inficerede område.\nHold det inficerede område forhøjet, hvis det er muligt. Dette hjælper med at reducere hævelse og bremser smittefordelingen.\nVed mild smertelindring kan du tage over-the-counter medicin som acetaminophen (Tylenol) eller ibuprofen (Advil). Spørg din læge om at bruge disse stoffer, hvis du har lever- eller nyresygdom, eller hvis du nogensinde har haft mavesår eller gastrointestinal blødning, såsom blødning i tarmene.\nKomplikationer Hvad er komplikationerne af lymphangitis?\nLymphangitis kan spredes hurtigt, hvilket fører til komplikationer som:\ncellulitis, en hudinfektion\nbakteriæmi eller bakterier i dit blod\nsepsis, en kropsvækkende infektion, der er livstruende\nabscess , en smertefuld samling af pus, der normalt ledsages af hævelse og betændelse\nHvis bakterier indtræder i blodbanen, kan tilstanden være livstruende. Besøg din læge omgående, hvis du oplever et af følgende:\nøger smerte eller rødme på infektionsstedet\nvoksende røde striber\npus eller væske kommer fra lymfeknude\nfeber over 101 ° F (38.3 ° C) i mere end to dage\nTag antibiotika som foreskrevet for at forhindre komplikationer. Gå ikke glip af en dosis, især i de første par dage af behandlingen.\nHvis der ikke opstår komplikationer, gør de fleste mennesker en hel genopretning fra lymfonitis. En fuld opsving kan tage uger eller måneder. Hævelse og ubehag kan være til stede i mellemtiden. Den tid det tager at helbrede afhænger af årsagen til tilstanden.\nUmiddelbar behandling af lymphangitis kan hjælpe med at forhindre komplikationer. Så hvis du har mistanke om, at du har lymhangitis, skal du straks kontakte din læge.\nIdentificere og behandle natlige beslag\nBakterier | Definition og patientundervisning\nEr PCOS og diabetes forbundet?\nDating, sex, kærlighed og ægteskab med diabetes\nRisikofaktorer for afhængighed\nSpørg D'Mine A Cry for Help (eller to eller tre) ... Del 2\nEfter hjerteanfald genopretning: øvelse, kost og stress\nStadierne af Parkinsons\nOm antiinflammatoriske lægemidler til arthritis\nL-lysinmangel og erektil dysfunktion: Få fakta\n20 Naturlige latexmidler til at holde dig regelmæssig\nEr Germanium en Miracle Cure?\n16 Effektive tips til at tabe barnets vægt efter graviditet


Samsung Galaxy Pro er blandt verdens letteste bærbare, men den har store kræfter, gode tilslutningsmuligheder og et væld af smarte funktioner, der danner bro mellem mobiltelefon og computer\nSidste år vendte Samsung tilbage til pc-markedet med en serie bærbare, der bød på funktioner som rykkede ved den almindelige forståelse af en bærbar computer. De var innovative og spændende, men også lidt dyre. Læs vores test af dem her:\nLet og velskabt\nI år er Samsung klar med en ny serie bærbare, der griber tingene lidt anderledes an. Her er mobilitet, ydelse, produktivitet og ikke mindst god valuta for pengene prioriteret fremfor fikse funktioner.\nMed en vægt på kun 870 gram er Galaxy Book Pro den letteste bærbar af sin klasse. Det er en strømlinet og elegant maskine, der glider ligeså nemt ned i tasken som et nummer af “Ud og Se”. Tykkelsen er kun lidt over 11 mm.\nVi testede 13,3″ modellen, som føles godt afstemt i sine proportioner. Der er fin plads til fuldt tastatur med glimrende bagbelyste taster samt en stor responsiv touchpad nedenfor den brede skærm. Opløsningen er Full HD, hvilket er ganske fornuftig til denne størrelse skærm.\nDer er anvendt Amoled-teknologi, som vi kender fra Samsungs smartphones, med lysstyrke, der er høj nok til at du kan bruge computeren både indenfor og udenfor, selv ved højlys dag.\nHøjttalerne er fintunet af AKG og understøtter Dolby Atmos. For en computer så kompakt som denne er det ret vildt så godt de lyder.\nLigeledes er det imponerende hvor mange porte, der er blevet plads til. Forbindelsesmulighederne inkluderer Thunderbolt 4, USB C, USB 3.2, fuldstørrelse HDMI, microSD-kortlæser og simkort – faktisk alt hvad en moderne bruger kan forlange. Computeren oplades via USB C. Opladning sker ret hurtigt. På en times tid er den fuldt ladt op, og batteritiden er imponerende, med op til 21 timer på en opladning.\nSe også: Samsungs brugerunivers forbinder alle dine enheder - også din Windows-pc\nVores testmodel var udstyret med en 11. generation Core i7-processor, og den leverer ikke blot bundsolid processorkraft, men også rigtig god grafikydelse, takket Iris X-motoren. Med mindre du arbejder med tunge grafiske opgaver eller spiller krævende spil, får du ikke brug for mere power end denne maskine leverer.\nSSD’en er ligeledes hurtig og er med til at skabe en rigtig smidig brugeroplevelse.\nFingeraftrykslæser er indbygget i powerknappen, så det er nemt at logge ind.\nTæt forbundet til mobilen\nDet særlige ved Galaxy Book Pro er ligeså meget dens software som dens hardware. Samsung har gjort sig store anstrengelser for at integrere computeren i deres Galaxy-univers. Den kommer med software som vi kender fra Galaxy-mobilerne, eksempelvis Samsung Notes, der gør det muligt at skrive noter og synkroniserer dem på tværs af enheder og Galleri, som kan synkronisere billeder mellem mobil og computer med mulighed for at redigere dem på computeren.


Det skygger for bosætning og investeringslyst | jv.dk\nLige nu: Fakta, Superbrugsen og alle COOP-butikker er nede: - Jeg må stå og afvise folk i døren\nDet skygger for bosætning og investeringslyst\nSådan kan en solcellepark se ud. Her ses Better Energys solcellepark ved Nees. Arkivfoto: Morten Stricker\n22 mar. 2021 kl. 05:31\nLæserbrev: Grøn energi er glimrende, og havvindmøller gør det godt.\nDerfor undrer det mig, at vores politikere vil smide en syvendedel af vores kommune under bussen eller den grønne omstilling. Altså godt 17 gange så meget som Ringkøbing-Skjern Kommune.\nJeg vil i stedet forslå, at energiselskaberne lejer tagene på vores store virksomheder og bidrager til deres rentabilitet. Det vil også ”regne” på beskæftigelsen, for nu at blive i de meteorologiske termer.\nKitty Gamkinn, konservativ byrådskandidat. Privatfoto\nPå kommunens hjemmeside er der link til det meget detaljerede kort over politikernes forslag. Det er spændende læsning!\nHvis kortet kan tages til indtægt, bliver Ølgod pakket ind i solceller. Hæver man blikket lidt, så ser man, at tusindvis af bygninger skal nedrives, store søer skal tildækkes, skove skal fældes, og der skal knap nok være sti rundt om Kvie Sø længere.\nHvis kortet kan tages til indtægt, bliver Ølgod pakket ind i solceller. Hæver man blikket lidt, så ser man, at tusindvis af bygninger skal nedrives, store søer skal tildækkes, skove skal fældes, og der skal knap nok være sti rundt om Kvie Sø længere. Hvis ikke kortet kan tages til indtægt som politikernes forslag, så vil jeg bede dem om at få det justeret, så det kan. Alternativt er den kommende høring blot endnu en skueproces.\nI mellemtiden er det næppe noget, der fremmer hverken bosætningen eller investeringslysten i Varde Kommune.\nKend din SKAT\nNej eliten dræber ikke bredden\nNyt initiativ vil sprede sig over hele Esbjerg: 325 skoleelever får en frivillig ven\nEgen er klar til oprykningsbrag mod Esbjerg\nBiologer vil lave naturen til reservat


Rapportering: Aflæs hundens signaler og lær den at rapportere. Netnatur\nRapportering er et instinkt, som mange hunde fødes med, men det kræver et opmærksomt øje at aflæse hundens signaler, når den rapporterer den måske afgørende første gang\nI Danmark, hvor de stående hunde primært anvendes i overskueligt terræn, er det ikke nødvendigt, at den stående hund rapporterer – altså forlader standen for at hente sin fører og lede denne frem mod fuglene.\nAlligevel kan det i visse tilfælde være en stor fordel, ligesom det under alle omstændigheder er et charmerende træk.\nDesværre er det ikke altid, man er opmærksom på de signaler, hunden sender, når den vender tilbage til sin fører. Ofte kommer den lidt undskyldende. Andre gange lidt legende. I begge tilfælde forsøger den tydeligt at fortælle et eller andet.\nVed at virke imødekommende og af bedste evne tyde hundens signaler vil den måske forsøge at trække én i den retning, hvor den har fundet fuglene.\nEngang havde jeg en tæve, som lå med hvalpe. De sidste uger med hvalpene trættede, og en eftermiddag besluttede jeg mig for at køre en tur i marken med hende. Trods det at hun var hæmmet af de mælkefyldte kirtler, arbejdede hun fornuftigt og opnåede relativt hurtigt et par situationer.\nPå vej hjem fandt hun en fugl ved kanten af en stribe brakmark, der næppe var mere end 20-25 m bred. Skulle jeg over til hende, skulle jeg springe over en bred og fedtet grøft, hvilket jeg ikke umiddelbart havde lyst til.\nDerfor besluttede jeg at gå en bue oven over hende, således at jeg kunne passere grøften via en overkørsel. Men da jeg begyndte at gå ud af syne, blev tæven nervøs. Givetvis var det moderinstinktet, som nu pludselig blandede sig i jagtinstinktet, og da jeg fortsatte, så jeg hende gøre noget, jeg aldrig tidligere havde set hende gøre.\nHun bakkede ud af standen. Kort tid efter søgte hun helt op til mig, hvilket hun heller aldrig gjorde, med mindre hun blev kaldt ind. Havde jeg ikke set optrinet, havde jeg næppe tænkt dybere over situationen. Da havde jeg givetvis blot undret mig lidt og sendt hende i søg igen.\nMen spændt på at se, hvad der skete, besluttede jeg mig for at lade hende lede spillet. Og fasanen havde hun ikke glemt.\nHun havde stadig et regnestykke at gøre op, og med vinden ind fra ryggen gik hun tilbage mod det sted, hvor hun stod for fasanen. Fremrykningen i brakmarken var yderst forsigtig og for hvert skridt kiggede hun fra side til side, som om hun ledte efter fasanen med øjnene.\nFremrykningen tog lang tid, men jeg sagde ingenting og fulgte bare med. Omtrent hvor hun stod første gang, strammede hun op og tog stand. Jeg kom bag om hende og stirrede gennem græsset og fik et af de i øvrigt ret sjældne øjeblikke, hvor man ser en vild og trykkende fasan i øjnene. Fuglen blev rejst, og vi gik hjem. Begge en oplevelse rigere.\nEfterfølgende har jeg været lidt mere opmærksom på de signaler, som hunden sender, når den vender hjem til sin fører. Engang gik jeg med en ung hund, som løb tilbage til mig, når den havde stødt en fugl langt fremme i terrænet. Den forsøgte helt tydeligt at fortælle mig et eller andet.\nHundens rapportering udspringer af dens forståelse for, at jagten er et teamwork, hvor den er afhængig af flokkens øvrige medlemmer. Ikke mindst flokkens leder.\nEn gang overværede jeg et dressurkursus, hvor de mere erfarne hunde skulle apportere ræv for første gang. Ræven var gemt i langt græs, og hundene, der aldrig havde haft ræv i munden før, blev en efter en sendt ud i terrænet med ordren søg apport. I reglen var hundene hurtigt fremme ved den stærkt lugtende ræv. Men ingen af hundene bragte den hjem. Enkelte forsøgte, men opgav, da apporten var for tung og uhåndterbar.\nReaktionen kan næppe overraske nogen, men til gengæld var nogle af hundenes reaktioner overraskende. Flere af dem vendte nemlig hjem logrende og dansende foran deres fører. En enkelt forsøgte endda meget tydeligt at lokke sin ejer med ud til det bytte, den havde fundet. Det kunne jo være, at floklederen, som i hundens øjne kan alt, også var i stand til at klare denne opgave.\nDesværre blev hundens tydelige rapportering ikke mødt med forståelse. Tværtimod. Hundeføreren følte sig krænket over, at hunden, som skulle apportere, hvad den havde fået besked på, i den grad svigtede ham. Brummen blev sat på og apportordren gentaget højere og meget bestemt. Der blev bakset med lidt tvangsapportering, men alt endte i fiasko og sænket hale. Ingen kom hjem med ræven.


The Science of Beauty Limited Edition | lookfantastic\nSe her hvilke produkter du får med i denne Limited Edition The Science of Beauty Box. Skønne produkter der udvilket baseret på videnskab.\nI denne boks får du den luksuriøse spray fra Avant. Den indeholder Rose, der fjerner død hud og giver huden en smuk glød. Sprayen kan bruges inden fugtighedscreme, men kan også bruges som en settingspray, der bibeholder hudens fugt dagen land. Sprøjtes direkte på ansigtet med en afspand på ca. 25cm.\nNeom Real Luxury Fragrance Candle\nAlle duftlys fra NEOM er udviklet baseret på videnskab indenfor aromaterapi, for at øge velvære med rene æsteriske olier. Lysene brænser langsomt, rent og helt uden at udsende skadelige stoffer. Dette lys har en fantastisk fortrylende duft!\nDenne hårmaske bruger de naturlige egenskaber af aloe vera, vitaminer, aminosyrer samt hørfrøolie. Disse ingredienser giver håret en masse fugt, og gør det mere elastisk uden at det bliver tungt. Hårkuren består af 98% naturlige ingredienser.\nDenne powerserum indeholder den ultimative fugtbooster: hyaluronsyre. Det er et naturligt stof i kroppen og indeholder 1000 gange sin egen vægt i vand og kan frigive det til huden. Vitamin B5 sikre også at fugtigheden forbliver i huden så den regenerere sig bedre.\nDenne ansigtsmaske har en hemmelig ingrediens - Magneter! Magneter samt de øvrige ingredienser som hydrolyseret kollagen, treulose, hyaluronsyre, vitamin E, aloe og niacinamid stimulerer blodcirkulationen, mindsker rynker og holder huden virkelig godt hudreret.\nMolton Brown er kendt for luksuriøse, langvarige dufte, der forkæler alle sanser. Den helt nye duft "Vetiver & Grapefruit" er baseret på noter af grapefrugt, kardemommeog hvid peber, samt noter af neroli, roseog lychee. Base noterne er af vetiver, cedertræ og rav. En sang fryd for sanserne, i boksen får du både en shower gel og body lotion.


Mission Hills Golf Club Kanchanaburi - Golf ved River Kwai Thailand\n1 / 2 FOTOER\nKun gode spillere vil kunne spille til deres handicap på denne bane. Greens er godt beskyttede af bunkere og den meget tykke Bermuda græs rough omkring greenen, som bør undgås (hvis overhoved muligt).\nMission Hills Country Club i Kanchanaburi er en af de tre Jack Nicklaus designede Mission Hills golfbaner i Thailand – de to andre er Mission Hills Khao Yai og Mission Hills Phuket.\nMission Hills Country Club ligger ca 2 timer fra Bangkok ligger i naturskønne omgivelser på en let skrånende bjergside. Modne palmer afgrænser fairways på denne River Kwai golfbane, der byder på massere af udfordringer i form af på vand, træer og en Nicklaus’ specialitet – waste bunkers.\nFem af banens huller har dobbelt fairways, så approach slagene mod greens vil være meget forskellige.\nMission Hills har intet mindre end fem forskellige teesteder så golfere på forskellige niveuaer kan spille banen.\nBanens par-5 huller er nok de bedste huller Mission Hills Kanchanaburi har at byde på.\n8. hul er foreksempel et langt hul, godt beskyttet af bunkers hele vejen ned af venstre side og i midten af fairway, samt en bæk som løber fra tee til green i højre side. Det 12. hul er et andet langt hul, hvor en bæk deler fairway i to med mulighed for at vælge at gå mod højre eller venstre.\n17. hul et par 4 kendt for sin ø-green som absolut ikke gør indspillet lettere.\nMed områdets pragtfulde natur er denne bane absolut en af Kanchanaburi / River Kwai områdets bedste golfbaner.\nBeliggenhed: Mellem Bangkok & Kanchanaburi\nHuller/ Par/ Længde: 18 huller par 72 (6422 meter)\nAfstand: 45 minutter fra River Kwai.\nGolfbil: 600 THB. Betales direkte i proshop.\nLejesæt: 500 THB\nMax antal spillere per gruppe: 4 spillere.\nFaciliteter: Hotel, Massage, Restaurants, Sauna, Tennis


Jeanfischer.dk: Har vi egentlig folkestyre?\nKategori: Politik, Sociologi\nTilsyneladende går alle ind for demokrati. Men det er kun tilsyneladende.\nVi foretrækker menneskerettigheder og retsstat.\nTilsyneladende går alle ind for demokrati. Men det er kun tilsyneladende. Meningsdannerne hævder, at flertalsstyre eller folkestyre ikke er demokrati. Nej demokrati er retsstat. Det anses for uvidenhed og populisme at kalde folkestyre eller flertalsstyre for demokrati. Retsstat og menneskerettigheder sættes af meningsdannerne over folkestyret. Jeg vil i det følgende forsvare populismen og sætte demokrati og folkestyre op over for retsstat, som ikke er demokrati.\nI international politik dukker konflikten mellem demokrati og retsstat op gang på gang. Hver gang demokratiet risikerer at krænke retsstat og menneskerettigheder, viser det sig, at vi foretrækker retsstat og menneskerettigheder. Vi vil give irakerne demokrati. Men de må ikke selv bestemme, hvordan et demokrati skal se ud. Vi vil ikke acceptere, at de selv bestemmer. De skal mod deres egne ønsker beslutte sig for en sækulariseret retsstat med menneskerettigheder.\nOg tænk på Algeriet 1991. Da det ved valget tegnede til sejr for muslimernes parti FIS, ugyldiggjorde regeringen valget for at hindre muslimernes eventuelle overgreb mod menneskerettighederne. Regeringen bakkedes op af det internationale samfund. Tankevækkende er også eksemplet Tyrkiet. Landsfader Kemal Atatürk iværksatte 1923 en demokratisering fra oven med adskillelse af religion og stat. Men trods årtiers sækulariseret ”demokrati” er et flertal af befolkningen stadig muslimsk. Muslimske vælgere vil have indflydelse på politikken. I mange år fastholdt generalerne demokratiet ved at holde befolkningen nede og religionen ude. Efter kuppet i 1980 fik kupgeneralerne juristerne til at lave en udemokratisk forfatning. Denne forfatning etablerede en forfatningsdomstol, som kan forbyde politiske partier, der truer den sekulære stat. Denne mulighed har flere gange været brugt. Men det går ikke længere. Erdogan er demokratisk valgt. Hans parti er blødt islamisk og søger diplomatisk at omgå generalernes strengt bevogtede sækularisering. Bl. a. vil Erdogans parti, AKP, have ændret den udemokratiske forfatning, der giver generalernes forfatningsdomstol mulighed for at opløse AKP!\nKritik af det liberale demokrati.\nVi tror i Vesten, at vi ved, hvad demokrati er, at vi har demokrati, og at vi skal indføre demokrati andre steder. Men det kan betvivles, om vi faktisk har demokrati, ja om vi overhovedet ved, hvad demokrati er. Det liberale demokrati er fyldt med begrænsninger, der er hævet over demokratisk debat. Adskillelsen af religion og politik og de borgerlige frihedsrettigheder er to af de ældste og vigtigste. Men især mindretallets foragt og frygt for flertallet har præget demokratiets udvikling i løbet af 1800-tallet. Demokratiets talsmænd vidste jo udmærket, at de tilhørte et mindretal. De kunne nok have grund til at frygte det store udannede flertal.\nDet er sjældent, at de forudgivne indskrænkninger af demokratiet diskuteres og problematiseres. Alligevel har to førende internationale forskere dristet sig til en sådan problematisering. Den belgiske sociolog Chantal Mouffe hævder, at liberalt demokrati ikke er demokrati, og den amerikanske sociolog Benjamin Barber hævder, at det liberale demokrati er et tyndt demokrati.\nChantal Mouffe kritiserer det liberale demokrati i den fremragende lille bog, The Democratic Paradox. Liberalisme og demokrati er to forskellige traditioner. Liberalismen er knap nok en demokratisk teori. Liberalismen interesserer sig først og fremmest for individets rettigheder. Det liberale demokrati består i rule of law, dvs forfatningsbaseret styre, forsvar for rettigheder og sikring af den individuelle frihed. Demokratiet eller folkestyret er barn af en anden tradition, som Mouffe desværre ikke præciserer. Hun nævner hverken isme eller filosoffer. Men hun må tænke på republikanismen samt et af dens kendteste navne, Jean Jacques Rousseau. I den demokratiske tradition er demokrati lig med folkestyre, og folkestyre er først og fremmest folkesuverænitet og flertalsstyre. De liberale sætter frihed og individuelle rettigheder højst, og demokraterne sætter lighed og deltagelse højst.\nFolkesuverænitet betyder, at der ikke er nogen over folket. Men liberalismen har søgt at begrænse demokratiet, og folkesuveræniteten har længe været betragtet som forældet, hvilket efter Mouffes mening har skabt et demokratisk underskud. Nutidens forskellige højrepopulistiske partier er ifølge Mouffe en protest mod begrænsningerne af folkesuveræniteten. En protest der må anses for berettiget. Retsstaten er en begrænsning af demokratiet i menneskerettighedernes, mindretallenes og frihedens navn.\nMouffe vil ikke afvise retsstaten. Men vi skal se i øjnene, at retsstat og demokrati er i modstrid med hinanden. Og at vi må forhandle forholdet mellem dem. Der findes ikke én rigtig måde at kombinere retsstat og demokrati på. Der findes mange måder. Dog findes der ingen måder at afskaffe modsætningen mellem dem på. Dette er en vigtig pointe.\nEllers er Mouffe og hendes partner Ernesto Laclau mest kendt for diskursanalysen, der i mange år har været mode på universiteterne. Desværre er hendes demokratianalyse mindre kendt.\nIntet over demokratiet.\nDen amerikanske sociolog Benjamin Barber har en mere uakademisk og direkte kritik af retsstatsdogmatikken. Han går ind for stærkt demokrati som alternativ til liberalismens tynde demokrati. og hævder, at alene demokratiet giver love. Demokratiet accepterer ingen ydre instans eller forudgiven og uafhængig sandhed. Derfor er det ifølge Barber ikke legitimt på forhånd at indskrænke demokratiet. Retsstaten kan ikke forpligte demokratiet på forhånd. Men det står naturligvis enhver frit at gå ind i den demokratiske debat og kæmpe for menneskerettigheder og mindretalsbeskyttelse. Barber hævder, at demokrati går forud for menneskerettigheder og retsstat. Barbers bog hedder Strong Democracy. Stærkt demokrati betyder deltagelsesdemokrati, en form for direkte demokrati. Hans tanker om deltagelsesdemokrati kan synes urealistiske. Men hans opprioritering af demokratiet forekommer mig både væsentlig og tankevækkende.\nRetsstaten er før-demokratisk.\nNår Barber siger, at demokrati går forud for retsstat, mener han, at demokratiet er det primære, og at retsstaten må være skabt af og bygge på demokratiet. Hvad angår den tidslige eller historiske rækkefølge, er sagen en anden. Paradoksalt nok kom retsstaten i Europa før demokratiet. Dvs, at retsstaten delvist er skabt under enevælden. Det er interessant. Skrevne forfatninger er f. eks. Jyske lov 1241, og håndfæstningerne var også begrænsninger af kongens magt. Borgerskabet var ikke tilfreds med deres økonomiske magt. I 1700-tallet krævede de med deres friheds- og lighedsideologi politisk indflydelse. Embedsmandsstaten med bureaukrati og juridisk uddannede embedsmænd opstod i perioden 1800-48. Den egentlige danske retsstats fødsel sættes ofte til 1849. Men demokratiet var på dette tidspunkt stærkt begrænset. Der skulle gå over 50 år, før flertallet overhovedet fik stemmeret.\nDe første engelske ansatser til retsstat eller forfatning var Magna Charta 1215. Berømtest er den engelske glorious revolution 1688 og the Declaration of Rights 1689. Declaration of Rights var sikringen af rettigheder og begrænsning af kongens magt: kongen stod ikke over loven. Den forbød kongen at ophæve love eller dispensere fra dem uden parlamentets samtykke. Denne elementære forfatning skulle beskytte friheden. 1689 udsendte John Locke sine to berømte Afhandlinger om statsstyre, som ofte kaldes liberalismens grundlæggelsesskrift. Her bakkede han revolutionen op og definerede det, der senere skulle kaldes liberalismen, som først og fremmest var rettigheder og sikring af individets frihed. Væsentlig var den private ejendomsret. Små 100 år senere (1776) kom Adam Smiths berømte værk, der præsenterede markedet. Og endnu senere kom noget, vi kunne kalde demokrati. Kvinder fik først valgret 1918, nogle år senere end i Danmark.\nRetsstatens før-demokratiske fødsel kan tolkes i to modsatte retninger. Dels kan man med samfundsforskeren Jørgen Møller hævde, at retsstaten er en betingelse eller forudsætning for demokratiet. Det er mere rigtigt end det gængse synspunkt, at demokrati er lig med retsstat, eller at retsstaten er demokratiets strålende højdepunkt. Jørgen Møller brugte pointen til at forklare, hvorfor det er så svært at skabe demokrati i den tredje verden og i de tidligere kommunistiske lande: de mangler retsstaten, og derfor udvikler demokratiet og markedet sig skævt. I øvrigt er det økonomerne, Jørgen Møller opponerer imod. Tidligere dominerede den opfattelse, at blot man liberaliserede og privatiserede, dvs indførte markedsøkonomi, ville alt gå godt. Men i 1990-erne begyndte dette at vise sig uholdbart. Derfor kom der omkring år 2000 en ny opfattelse, der betonede nødvendigheden af at skabe de rigtige institutioner først. Altså en erkendelse af institutionernes og retsstatens betydning for demokratiets og markedets funktion.\nEn modsat tolkning af retsstatens før-demokratiske opståen understreger, at retsstaten er skabt af et ikke-demokratisk samfund, dvs skabt af et herskende mindretal. Og retsstaten er fulgt med og blevet videreudviklet, da demokratiet opstod. Retsstaten er en før-demokratisk rest, som vi stadig slæber videre med, og som oven i købet søges styrket og udvidet.\nMan kunne sige, at der nu var mulighed for at begrænse retsstaten. Magthaverne er væk. Folket behøver vel ikke at forpligte sig til ikke at begå overgreb mod sig selv. Utvivlsomt har den toneangivende elite efter 2. verdenskrig frygtet, at folket kunne lade sig forføre af farlige politikere. Frygten for en ny nazistisk stats opståen var forståelig. Men det er ikke nogen holdbar ide at have en retsstat til at sikre folket mod sig selv. Og det oven i købet på en måde som er bestemt af eliten.\nJuristerne tager magten.\nEn ting er retsstaten som uproblematiseret sættes lig med demokratiet, som så at sige lægges i juridiske lænker. Liberalismen lægger mere vægt på jura og økonomi end på politik. Hvad værre er: juraen vinder stadigt større magt. Juraen vil efterhånden tage mere og mere af den lovgivende magt fra politikerne. Når Mouffe og Barber hævder, at menneskeretsjura er en begrænsning af folkestyret, synes udviklingen at pege mod endnu større indskrænkning af folkestyret.\n”Danmark er ved at blive et rettighedssamfund.” Således skriver Helle Porsdam i en fremragende lille bog, Fra pax americana til lex americana, som er en del af magtudredningen. Under påvirkning fra USA foregår der en retliggørelse af samfundet. USA har nemlig en lang tradition for, at Højesteret går ind i politikken, idet den fortolker forfatningen ”dynamisk”, dvs kreativt. Forfatningen tolkes i lyset af de nyeste udviklinger og tendenser i samfundet. Dermed ændrer Højesteret lovligt til ulovligt eller omvendt. Den amerikanske tradition for juridisk aktivisme går helt tilbage til John Marshall, der var leder af den amerikanske højesteret, som 1803 indledte traditionen for en aktiv højesteret. Den aktive højesteret overvåger, om lovgivningen er i overensstemmelse med forfatningen. Ofte er det forskellige tilføjelser (amendments) til den amerikanske forfatning, der bruges som fortolkningsgrundlag. De 10 første Amendments kom 1791 og kaldes The Bill of Rights, rettighedskataloget. De 5 næste Amendments kom i forbindelse med borgerkrigen mellem nord- og sydstaterne 1861-65 og handlede om sikring af rettigheder til de sorte. Disse Amendments har oftest været brugt mod statslig indblanding og til sikring af laissez-faire og individets rettigheder. 1954 kom der en højesteretsdom, der erklærede raceadskillelse for forfatningsstridig. 1973 indførtes på samme måde fri abort. Mens højesteret i USA uden om den politiske debat har indført fri abort, er en sådan ændring i Danmark foregået via politisk debat og lovgivning. Hvilket turde være mere demokratisk.\nDen juridiske aktivisme eller retliggørelsen kom til Tyskland 1949. Som et led i tæmningen af Tyskland efter naziregimet fik man en Forfatningsdomstol. Via EU og globaliseringen breder retliggørelsen sig, også til Danmark.\nDanmark fik den juridiske aktivisme 1996. Dette år anlagde 11 borgere sag mod Poul Nyrup Rasmussen. 1999 kom Tvinddommen. Juristen Hjalte Rasmussen er begejstret og kalder det overgangen til demokrati med konstitutionalisme. Tidligere måtte vi nøjes med demokrati uden konstitutionalisme, som han foragteligt kalder ”flertalsdiktatur”. Konstitution betyder forfatning, grundlov. Men vi havde jo også en grundlov før 1996. Så han må mene, at forfatning ikke er nok. Men at forfatningen dels skal overvåges af jurister, dels skal juristerne hele tiden tolke forfatningen dynamisk, dvs omtolke den ud fra juristers opfattelse af tidsånden.\nHjalte Rasmussen bidrager aktivt til at give juraen større vægt på politikkens bekostning. Retliggørelsen fremmes gennem globaliseringen og EU. Menneskerettighederne og EU-forfatningen tydeliggør problemet. Begrundelsen er hensyn til mindretallene. Forfatningen og domstolene skal sikre, at flertallet ikke krænker mindretallenes rettigheder. Multikulturalismen er en konsekvens af denne retliggørelse.\nDet uheldige er, at lovgivningen delvist flyttes fra folketinget til domstolene. Helle Porsdam skriver, at der sker et skift fra politik til jura. Hun er enig med juristen Gorm Toftegaard Nielsen, der siger, at domstolenes voksende retsskabelse flytter magten fra de folkevalgte til en elite af dommere. For Helle Porsdam er retliggørelse et led i udviklingen fra borger til forbruger. I USA indgår juraen meget mere i folks liv og dagligdag end i Europa. Folk vil ikke finde sig i noget, men anlægger retssag mod gud og hvermand. Og TV-serier om jurister, dommere og retssager er yderst populære. Dette samfund, hvor borgeren er reduceret til forbruger, og hvor politik i egentlig forstand er erstattet af forbrug og jura, er ikke efterlignelsesværdigt. Alligevel får vi noget lignende gennem globaliseringen, der reelt indebærer amerikansk påvirkning.\nRetliggørelsen af samfundet ses af de politisk korrekte som en udvidelse af demokratiet. Jeg ser det med Helle Porsdam som en afpolitisering og en yderligere indskrænkning af demokratiet. Ifølge Mouffe er højrepopulister som f. eks. Dansk Folkeparti en protest mod disse overgreb på folkestyret. Derfor er det ingen tilfældighed, at ordet populisme i samme periode er blevet et entydigt skældsord, hvor det tidligere var tvetydigt, dvs både positivt og negativt.Det første europæiske eksempel på populisme var de russiske narodnikere (=folkevenner) i slutningen af 1800-tallet. Narodnikerne solidariserede sig med bønderne, som var det store befolkningsflertal. Narodnikerne ville undgå kapitalismen og bygge videre på bøndernes landsbyfællesskab, miren. Senere opstod et politisk parti , som videreførte narodnikernes tanker. Dette parti, De socialrevolutionære, blev ved det frie valg 1917 langt det største parti. 36 millioner havde stemt. Af dem stemte 9 millioner på bolsjevikerne, men 21 millioner på de socialrevolutionære. Dette kunne Lenin ikke acceptere. Den nyvalgte konstituerende forsamling opløstes andendagen efter sin sammentræden. Proletariatets diktatur var en realitet.\nOgså i nutiden findes populister, der både kan kaldes venstreorienterede og højreorienterede. Lad mig nævne Lasch, Ottar Brox og delvist Mouffe og Laclau. Men i løbet af de sidste 20 års tid er begreberne folk og populisme blevet gjort til utvetydige skældsord. Det var de ikke ved SF´s skabelse. Man vovede dengang at tale om Socialistisk Folkeparti. I udtrykket folkeparti lå en indrømmelse af en populistisk arv.\nMultikulturalismen som eksempel.\nMultikulturalismen er eksempel på en ideologi, som eliten søger at presse ned over folket. Det sker ikke via en politisk debat, men tværtimod via vildledning og skældsord. Multikulturalismen er ikke en sociologisk kendgerning. Multikulturalisme er en filosofi eller ideologi, der foreskriver en række påbud og forbud. Danskerne søges tvunget til at bifalde denne modsigelsesfulde og uholdbare ideologi. Eliten drejer betydningen af ordet over på den kendsgerning, at der faktisk er mange andre kulturer repræsenteret i Danmark. Men det forhold at der er mange muslimer i Danmark, er ikke ensbetydende med multikulturalisme. Multikulturalismen er ikke en (sociologisk) kendsgerning, men en filosofi, som ikke kan defineres entydigt, men som indebærer mindretals ret til at bevare deres kultur. Som indebærer forbud mod diskriminering. Som kan indebære positiv særbehandling (”omvendt diskriminering”)- i USA f. eks. I Danmark benytter vi hellere mangfoldighedsstrategi (diversitet). Det betyder, at vi præmierer organisationer, virksomheder der inddrager forskellige køn og kulturer. Multikulturalismen indebærer et næsten-forbud mod at tale om Danmark, danskere og dansk kultur eller at tildele kristendommen en særlig plads i Danmark. Det absurde i multikulturalismen formuleres af den amerikanske sociolog Michael Walzer, der i et interview sagde, at selv om Frankrig tog imod mange indvandrere, er det ikke indlysende, at Frankrig til gengæld skal afstå fra at fejre den 14. juli!\nDer må skelnes klart mellem sociologisk kendsgerning og politisk ideologi, mellem kendsgerninger og normer. Sammenblandingen af den sociologiske kendsgerning og den politiske ideologi eller norm benyttes af multikulturalisterne som våben. Når Karen Jespersen protesterer mod multikulturalismen, protesterer hun ikke mod muslimers tilstedeværelse i Danmark. Hvilket multikulturalisterne vil have os til at tro. Men det er ideologien multikulturalisme, Karen Jespersen protesterer imod. Den vil hun ikke acceptere.\nMultikulturalismen er en modsigelsesfuld og ekstrem filosofi. Den er efterhånden accepteret af eliten og mange politikere. Og en af årsagerne til denne accept er utvivlsomt juridisk aktivisme, som praktiseres ved EU-domstolen, menneskerettighedsdomstolen og efterhånden også danske domstole. Multikulturalismen hævdes at bestå i en korrekt tolkning af forskellige menneskerettighedsdokumenter. Men disse dokumenter er ikke entydige. De kan tolkes forskelligt. Der eksisterer en frygt for at være politisk ukorrekt, også blandt jurister. Det bevirker, at man yderst sjældent oplever kompetente jurister, der tør fremsætte andre tolkninger end menneskeretseksperten Morten Kjærums. Et enkelt eksempel er juraprofessor Mads Bryde Andersen, der fastholdt, at der ikke er enighed om Morten Kjærums fortolkning, som ofte fremføres som den skinbarlige og utvetydige sandhed.\nFor at sikre retsstat og menneskerettigheder har EU etableret et overvågningscenter i Wien, der skal overvåge EU-landenes praksis og påse og påtale enhver diskriminering . Centret hed 1997-2007 Det europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad (EUMC) og blev 2007 afløst af Agenturet for Grundlæggende Rettigheder (FRA). Den ny direktør hedder Morten Kjærum!\nVidenssamfundet skaber problemer for demokratiet.\nDer vil altid være en elite i et samfund. Det er oven i købet en både god og naturlig ting. Især hvis eliten spiller sammen med folket. Problemet er, at eliten også kan hæve sig over folket og ikke føler sig forpligtet over for folket og ikke tager folkets tanker, problemer og bekymringer seriøst. Manglende kommunikation mellem elite og folk skaber polarisering og modsætningsforhold. Det gør eliten mere elitær og folket lidt dummere.\nNestoren inden for politisk videnskab, Robert Dahl, skrev for en del år siden, at der i det moderne komplicerede samfund ville opstå problemer for demokratiet. Han skrev i bogen Democracy and Its Critics om demokratiets 3 faser. Først den græske bystat, så nationalstaten og nu tredje fase, det dynamiske pluralistiske samfund. Eksperterne vil nødvendigvis få mere og mere magt, hvilket vil blive et demokratisk problem. Dahls bog er fra 1989, hvor man endnu ikke betragtede videnssamfundet som en kendsgerning. Men videnssamfundet synes til fulde at bekræfte Dahls bekymringer. Videnseliten er blevet dominerende.\nEn ting er behovet for eksperter. En anden ting er intellektuelles behov for at påtvinge andre deres opfattelse af det gode og af demokrati. Dahl bruger Platons udtryk vogterne, om end lidt anderledes end Platon. Platon var ikke demokrat og ønskede, at samfundet skulle styres af filosoffer som ham selv. De vidste bedst, hvad der var det gode. Dahl kalder dem filosof-konger. Og han nævner, at andre har haft samme forestillinger. Lenin mente således, at kommunistpartiet var en avantgarde, der bedst forstod, hvordan socialismen skulle udvikles. Derfor skulle de bestemme, så ville de andre efterhånden følge trop. Avantgarde betyder fortrop. Man kunne hævde, at de intellektuelle i dag nok går ind for demokrati. Men da de betragter sig selv som avantgarde, er det nærliggende, at de søger at begrænse flertalsstyret ved hjælp af retsstat, retliggørelse og omdefinering af begreberne. Dahl stiller da også spørgsmålet, om vi fremover vil få demokrati eller vogterskab, dvs et samfund styret af filosof-konger, der ved bedst.\nFor Dahl er problemet, at ekspertstyre er udemokratisk. For mig er det endnu værre. Eksperters politiske opfattelser og råd er nemlig ofte fejlagtige og i unødig modstrid med almindelige menneskers opfattelser For det første tænker videnseliten ud fra deres egen klasse og livsform. Jurister tænker ud fra, hvad førende jurister tænker. Danske jurister ligger under for, hvad europæiske og internationale jurister tænker. Få jurister bekymrer sig om, hvad almindelige danskere tænker. De intellektuelle tænker stort set som intellektuelle i andre lande. De har mere til fælles med den globale elite, end de har med deres egen befolkning. Globaliseringen kunne betragtes som den globale elites sammensværgelse mod de lokale befolkninger. Det er en opfattelse, som forfatterne Christopher Lasch og Benjamin Barber har udtrykt.\nJurister synes ikke blot at være domineret af internationale kolleger. De ligger også under for andre eksperter. Ved en retssag om indvandrere og racisme slog domstolen fast, at racisme i dag betyder noget andet, end det gjorde for mange år siden. Juristerne havde lagt mærke til, at ordet racisme i løbet af de seneste årtier har skiftet fuldstændig betydning. Det er sket i den sociologiske debat, hvor racismebegrebet siden 2. verdenskrig gradvis er kommet til at betyde alt muligt andet end det, almindelige mennesker forbinder med ordet. Domstolen tænker ud fra sociologernes forståelse. Det bekymrer dem ikke, at sociologernes definition afviger fra den gængse opfattelse af racisme. Det at definere racisme er ikke et rent sociologisk spørgsmål. Det er et politisk spørgsmål. Det er ødelæggende for både retsbevidsthed og demokrati, hvis folket mister retten til sproget.\nSørlanders kritik af forfatningsfundamentalismen.\nMens Mouffe ser modsætningen mellem demokrati og retsstat, men alligevel fastholder en kobling mellem dem, og mens Helle Porsdam nøjes med at kritisere den stigende retliggørelse, går den danske filosof Kai Sørlander et skridt videre. Ikke blot kritiserer han retliggørelsen, og ikke blot er han kritisk over for retsstaten, men han stiller endog spørgsmålstegn ved selve forfatningen eller grundloven, som han kalder en basislov. Forfatningen eller grundloven kan være en midlertidig erstatning for en grundfæstet demokratisk overbevisning hos befolkningen. Men den er og bliver en erstatning. Det ideelle er selvsagt, at befolkningen har en klar forståelse af demokratiet og vilje til at fastholde dette. Hvis befolkningen har en svag opfattelse af demokratiet, eller hvis den nærer antidemokratiske opfattelser, kan forfatningen kun midlertidigt hindre katastrofen. Den aktive dyrkelse af demokratiske opfattelser hos befolkningen er bedre end en forfatning.\nForfatning + retsstat bidrager til at svække befolkningens årvågenhed, engagement og ansvarsfølelse. Sørlander bruger eksemplet England som udtryk for, at et land godt kan klare sig uden en nedskreven forfatning.\nKritik af den firkantede sekularisme.\nDogmet om adskillelse mellem religion og politik, dvs sekularismen, er et af de helt grundlæggende træk ved det liberale demokrati. Enhvert forsøg på at smugle religiøse argumenter ind i den offentlige debat tilbagevises.\nProfessor Ole Wæver har gjort sig til talsmand for en mindre firkantet sekulariseringsopfattelse. Han hævder, at sekulariseringen ofte bliver til en ideologi, sekularismen. Denne ideologi hævder, at sekulariseringen er en sandhed, og at adskillelsen er en klar og indlysende sag, og at det er det, vi har, og som vi bør udbrede til alverden. Men Wæver påpeger, at den hverken er indlysende eller klar. Vi har forskellige måder at adskille religion og politik på i den vestlige verden. Og vi overtræder ofte selv påbudet om adskillelse. Adskillelsen er ikke en sandhed, men politik. Og muslimer må uundgåeligt opfatte vores snak om sekulært demokrati som en trussel mod deres religion og kultur. For dem at se er sekularisme lig med anti-religion. For dem er vores ”humane” udbredelse af sekulært demokrati et frontalangreb på dem og deres kultur.\nWæver foreslår, at vi prøver at se mere fleksibelt og realistisk på adskillelsen. Den kan foregå på mange måder. Og religiøse argumenter må have lov til at indgå i den politiske debat på lige fod med andre argumenter. Og må tilsvarende kunne imødegås med andre argumenter. Dette vil efter Wævers mening give os et sandere billede af forholdet mellem religion og politik, dvs give os en bedre, en mere realistisk offentlig debat. Trods alt findes der kristne borgere i EU. I USA findes der oven i købet mange. Men det sekulære EU tillader ikke katolikker på ledende poster, hvis de lufter deres kristne synspunkter offentligt. Desuden vil det mindske muslimers frygt for, at vi er ude på berøve dem deres religion.\nGensyn med sekularismen.\nJeg har lyst til at gå videre end Ole Wæver. Det må huskes, at sekularisering ikke blot betyder adskillelse af politik og religion. Ofte har sekularisering været set som verdsliggørelse eller afkristning. Dette er igen blevet forstået på to vidt forskellige måder. Dels frygtede kristne, at kristendommen ville forsvinde. Dels regnede sociologer og andre intellektuelle med, at kristendommen ville forsvinde. Sekulariseringen har for nogle været en trussel og for andre en sociologisk lovmæssighed- og for ivrige ateister en forhåbning. På den ene side har nogle påstået, at reformationen + oplysningsfilosofien + sekulariseringen har vist sig at føre til religionens næsten-afskaffelse i Vesten. Ivrige protestantiske teologer lukker øjnene for den kendsgerning, at ganske vist har vi fået sekulariseringen som adskillelse af religion og politik. Men reelt har det ført til religionens afskaffelse eller forsvinden. Den amerikanske sociolog Peter Berger, der både er kristen og konservativ, indrømmer, at kristendommen, især i den protestantiske udformning, er den religion, der har afskaffet sig selv.\nPå den anden side er religionen ikke forsvundet på den måde, sociologerne havde regnet med. Til sociologers overraskelse findes der stadig religion. Man hører endog om kristne intellektuelle. Desuden har vi fået ny-religiøsitet, New Age. Denne ny-religiøsitet eller spiritualitet er ikke religion, men er en individualiseret form for religiøsitet. Den kan socialt og sociologisk ikke erstatte religion, som er et kollektivt fænomen. Men for den enkelte fungerer den som en slags religionserstatning.\nEn anden amerikansk konservativ sociolog, Daniel Bell, har skrevet en artikel, hvor han tager sekulariseringstesen op til nyvurdering. Han tvivler på, at et samfund uden religion er holdbart. Han mener, at vi har behov for en (ny) religion. Religion- eller Gud- er det eneste, der kan sætte de nødvendige grænser. Menneskene som enelovgivere er ude af stand til at sætte grænser for sig selv. Grænser og selvbegrænsninger som er nødvendige både af hensyn til økologien og af hensyn til samfundets beståen. Jeg er tilbøjelig til at give Berger og Bell ret.\nSekulariseringen har næsten fjernet religionen. Spørgsmålet er imidlerid, om den ikke også er ved at fjerne politikken og demokratiet.\nFjernelsen af alt det vigtige.\nEn af årsagerne til adskillelsen af religion og politik var ønsket om at undgå blodige religionskrige. Ved at gøre religion til en privatsag håbede man, at folk politisk skulle diskutere mindre farlige emner. Desuden betød liberalismens fokus på arbejde og økonomisk vækst, at folk kunne blive optaget af andre gøremål end farlige religiøse uenigheder.\nHvad man ofte overser, men hvad Chantal Mouffe nævner, var det ikke alene religionen, der fjernedes fra politikken. Det samme gjaldt moral. Moral-diskussioner kan let skabe store uenigheder. For at undgå ørkesløse moralske stridigheder fjernedes også moralen fra politik. Mouffe skriver om de to store samfundsvidenskabelige navne Jürgen Habermas og John Rawls, at de ønsker et rationelt demokrati, hvor man via fornuftige samtaler opnår enighed. Men de betaler den pris at udelukke alt væsentligt fra politikken. Religion og moral privatiseres, politikken bliver upolitisk, dvs ”saglig” og ”rationel”, og jura bliver dominerende.\nMouffe tror imidlertid ikke på det rationelle demokrati. Uenighed og konfrontation er uomgængelige fænomener. Det er vigtigt at indlemme de væsentlige diskussioner i politikken. Højrepopulisterne kan betragtes som dem, der aggressivt forsøger at inddrage udelukkede emner i politikken. Det giver slagsmål. Men det holder også liv i politik og demokrati. Nogle vil indvende, at genindførelse af væsentlige emner i politikken vil begrænse den enkeltes frihed og rettigheder. Og at pluralismen vil blive begrænset. Men det er en pris, vi må acceptere.\nForbud mod perfektionisme.\nDet liberale samfund lægger vægt på individets frihed og rettigheder og på pluralismen. Dette indebærer et forbud mod at forpligte samfundet og politikken på konkrete værdier, fordi det netop ville begrænse individets frihed og pluralismen. Dette forbud omtales i faglitteraturen som forbudet mod perfektionisme. Samfundet kan ikke have et fælles ideal for det gode.\nDen berømmede filosof John Rawls går langt i den anti-perfektionistiske retning. Han hævder således, at et liberalt samfund principielt hverken kan støtte kernefamilie eller kunst. Det ville være et utilladeligt indgreb i individets frihed. Ikke des mindre støtter mange liberale samfund kunsten- og eventuelt kernefamilien. Kunst og videnskab er mønstereksemplet på den liberale frihed og autonomi (selvbestemmelse). På den ene side kræver eliten, at samfundet støtter kunst og videnskab. På den anden side kræver den, at kunstnere og forskere suverænt selv skal bestemme, hvad de vil lave. I Danmark har vi et princip, der hedder armslængdeprincippet, et princip, som første gang blev brugt af Jytte Hilden. Princippet betyder, at samfundet støtter kunsten. Men politikerne skal holde sig på armslængdes afstand af kunsten. Kunstnerne og kunsthistorikerne skal nok selv bestemme.\nI ethvert andet perspektiv end liberalismens er dette synspunkt vanvittigt. Samfundet har pligter over for kunsten og støtter den. Til gengæld har kunstnere også pligter over for samfundet og må føle sig forpligtet til at skabe kunst til glæde og udbytte for samfundets borgere. Mens kunstnerne nu alene føler sig forpligtet over for kolleger, gallerier og kritikere. Kunsten og videnskaben er et krystalklart eksempel på elitens ret til at bestemme. Ved indgangen til kunstnerens atelier og til forskerens laboratorium standser demokratiet.\nEt godt samfund kan ikke eksistere med elitens herredømme. Der må på samfundsniveau eksistere værdier, der er forpligtende og retningsgivende. Og demokratiet kan ikke acceptere at standse foran kunstnerens og forskerens dør. Det resulterer i dårlig kunst og kunstnernes foragt for folket og samfundet. Samt i verdensfjern samfundsvidenskab, som forskerne ikke gider debattere med borgerne.\nHvem bestemmer, hvad demokrati er?\nFlere af de vigtige politiske begreber er flertydige. Vi gør os sjældent klart, at vi er uenige om betydningen af de centrale politiske begreber. I virkeligheden er der stor uenighed om, hvad demokrati er. Men det vil eliten og politikerne helst lukke øjnene for. Mange i udviklingslandene ikke ønsker demokrati, fordi de ser, hvordan det hos os resulterer i religions- og samfundsopløsning. Andre ønsker ganske vist demokrati. Men de forstår demokrati anderledes, end vi gør.\nVi lever i et videnssamfund, hvor den intellektuelle elite får stor magt. Det gør den ukritisk over for udviklingen. Den intellektuelle elite har ganske vist tidligere haft en stolt tradition for at være samfundskritisk. Men i videnssamfundet er det hele vendt på hovedet. Nu er det den akademiske elite, der er herskende klasse og forsvarer udviklingen med næb og klør. Mens almindelige mennesker kritiserer udviklingen. Eliten svarer ved at skælde ud på folket. Folk og populisme gøres til skældsord.\nEliten og politikerne må se i øjnene, at der eksisterer flere forskellige opfattelser af, hvad demokrati og retfærdighed er. Ikke kun én af dem er rimelig og legitim. Derfor er det klogt at tage højrepopulismen alvorligt og ikke at nøjes med at skælde den ud. Mine to guruer, Chantal Mouffe og Ernesto Laclau fastslår som nævnt, at højrepopulismen er den eneste egentlige samfundskritik i dagens samfund. De fastslår endvidere, at populismen ikke blot er nødvendig. De hævder endog, at uden populisme dør både demokrati og politik.\nHvis vi skal undgå demokratiets og politikkens forfald og en ødelæggende samfundsudvikling, må der skabes et virkeligt folkestyre. Flertallet tages alvorligt og må udgøre kernen i folkestyret. Flertallet skal ikke fortsat slæbes gennem udviklinger og ”fremskridt”, som de er modstandere af. Eliten har vænnet sig til, at den som folkets avantgarde ved bedre. Den tror, at flertallet efterhånden vænner sig til udviklingen og bliver glade for den. ”Folk er i begyndelsen modstandere af fremskridt. Bagefter bliver de glade for det, de troede, de ikke kunne lide.” Det er avantgardens melodi. Men den er falsk. Folk bliver ikke glade bagefter. I virkeligheden findes der megen frustration og vrede i folket over tidligere ”fremskridt”, som eliten har skaffet dem på halsen. Meget af højrepopulismens aggression skyldes ikke bare konkrete nutidige udviklinger, som folk er modstandere af. Aggressionen bygger også på ophobet vrede og frustration over fortidige forløb, hvor de har måttet finde sig i dårlige ”fremskridt” og i elitens foragt. Den danske højrepopulisme begyndte ikke med Glistrup. Den begyndte i 1965 med oprøret mod moderne kunst og med elitens foragt for det folk, der skulle betale for en kunst, det ikke ville kendes ved. Det var rindalismen. Læg mærke til, at det stadig er et skældsord. Selv om den egentlig kun udtrykte en legitim utilfredshed med kunstens og kunstfondens udvikling.\nDet er nødvendigt at skabe et folkestyre, hvor eliten oplyser folket, og eliten lader sig oplyse af folket, og hvor flertallet bestemmer. Der må gøres op med indskrænkninger af folkestyret i form af forudgiven dogmatik som retsstat og retliggørelse. Skal vi fortsat have en retsstat, må den vedtages af flertallet efter en grundig diskussion. Endvidere må udviklinger bremses, som fremskynder elitens magtovertagelse. EU-forfatninger som befolkningen ikke accepterer har givet anledning til letsindig snak om, at den slags emner er for indviklede for almindelige mennesker, og derfor skal forfatningen vedtages af de folkevalgte alene. Det er en falliterklæring. Men desværre er det kun ét af mange udtryk for fraværet af egentlig folkestyre.


CORSICO, 7 KOMFORTZONER, VISCO OG LATEX - Madrashuset ApS\n> Madrasser>Skum madrasser>CORSICO, 7 KOMFORTZONER, VISCO OG LATEX\nSuper elastisk og ideelt tilpasset purskum inddelt i 7 zoner, som bliver påvirket af både tryk og temperatur. Madrassen tilpasser sig på den måde kroppen optimalt og modvirker dannelsen af liggesår.\nPurskum med øget elasticitet, som findes i madrassens øverste og nederste del samt i siderne.\nHvad karakteriser madrassen CORSICO\nMadrassen CORSICO består af en tre lag med perfekt sammensatte funktioner. Den har to brugssider med hårdhedsgraden H2 (mellem hård). Madrassens højde er 18 cm.\nDen nederste del af madrassen består af latex. Den sikrer madrassen en lang levetid og bevarer dens elasticitet. Latexen har termoplastiske egenskaber, hvilket gør, at den under tryk tilpasser sig kroppen og giver en høj komfort. Latexen hæmmer desuden dannelsen af allergener som støvmider og er derfor utrolig allergivenlig. Latex virker også svampehæmmende og antibakterielt.


Erdogan forsøger med afpresning af EU - men det kan koste ham dyrt | Udland | DR\nErdogan forsøger med afpresning af EU - men det kan koste ham dyrt\nDet er tvivlsomt, om den tyrkiske præsident kommer til at lægge handling bag sine trusler, vurderer ekspert.\nDen tyrkiske præsident, Recep Tayyip Erdogan, har truet med at lade millioner af flygtninge strømme til Europa. (Foto: ADEM ALTAN © Scanpix)\n13. okt. 2019 kl. 06.15\n- De seneste dages hårde ord og trusler fra Tyrkiets præsident, Recep Tayyip Erdogan, er et forsøg på at afpresse EU.\nSådan lyder det fra Cecilie Felicia Stokholm Banke, seniorforsker ved Dansk Institut for Internationale Studier.\nTyrkiets præsident truede forleden med, at han vil 'åbne portene og sende 3,6 millioner flygtninge' i Europas retning.\nDet sker, efter at flere stats- og regeringsledere i EU har kritiseret den militæroperation i det Syrien, som Tyrkiet indledte i onsdags.\n- Erdogan er altid rigtig dygtig til at køre nogle meget hårde retoriske meldinger overfor EU. Han er altid meget hård og hurtig i sine udmeldinger. Når det så kommer til stykket, så ser vi en helt anden adfærd, siger Cecilie Felicia Stokholm Banke.\n- Der har EU efterhånden lært at være lidt afventende og holde sig lidt tilbage, fordi man ved, at det er retorik. Men i den sidste ende er det nok begrænset, hvor meget Tyrkiet kan lægge pres på EU lige nu, fortsætter hun.\nVil have EU til at betale\nTyrkiets operation foregår i det nordøstlige Syrien, som er kontrolleret af kurdiske YPG.\nTyrkiet forsøger at bruge flygtningeaftalen som en form for blackmail.\nCecilie Felicia Stokholm Banke, seniorforsker ved DIIS\nTyrkiet betragter YPG som en terrorgruppe. Men gruppen er også støttet af flere EU-lande og USA, og den har spillet en nøglerolle i krigen mod terrorbevægelsen Islamisk Stat, og derfor er Tyrkiets angreb mod YPG også blevet stærkt kritiseret.\nIfølge det statslige tyrkiske nyhedsbureau Anadolu har offensiven indtil videre 'neutraliseret 342 terrorister', og de kurdiske styrker er drevet ud af 13 landsbyer.\nMålet med militæroperationen 'Fredens Kilde' er for Tyrkiet at drive kurderne ud af området og skabe en 30 kilometer bred zone i Syrien.\nI den såkaldte 'sikkerhedszone' vil Tyrkiet så placere nogle af de millioner af syriske flygtninge, der har søgt tilhold fra krigen i Tyrkiet.\n- Tyrkiet forsøger at bruge flygtningeaftalen som en form for blackmail – en form for pression mod EU – for at få EU til at finansiere den zone, som Tyrkiet vil lave for syriske flygtninge i de kurdiske områder oppe i det nordøstlige Syrien, siger Cecilie Felicia Stokholm Banke.\nFormanden for Det Europæiske Råd, Donald Tusk, sagde da også i går hårdt fra overfor den tyrkiske præsident.\n- Vi vil ikke acceptere, at flygtninge bliver brugt som et våben for at afpresse os. Derfor finder jeg gårsdagens trusler fra præsident Erdogan helt og aldeles uacceptable, lød det fra formanden.\nBruger flygtningeaftale som afpresning\nTruslen om at åbne dørene og sende flygtninge til Europa har sit afsæt i den aftale, som EU og Tyrkiet indgik i 2016.\nDen betyder helt overordnet, at Tyrkiet har forpligtet sig til at skabe bedre forhold for syriske flygtninge i landet og at undgå, at flere syriske flygtninge tager turen til Europa. Og dem, der ankommer til Grækenland, kan sendes tilbage til Tyrkiet.\nTyrkiets offensiv i Syrien har ifølge FN drevet 100.000 mennesker på flugt. (Foto: Delil Souleiman © Scanpix)\nDet er et afpresningsforsøg, som dog kan få voldsomme konsekvenser for Tyrkiet, hvis Erdogan gør alvor af truslerne.\nEU betaler nemlig Tyrkiet seks milliarder euro for at håndtere flygtningepresset. Og hvis Erdogan rent faktisk 'åbner portene', skal der en seriøs genforhandling af aftalen til.\nSamtidig har flere både regerings- og statsledere i EU og den amerikanske præsident truet Tyrkiet med økonomiske sanktioner. Og EU er på mange punkter en vigtig samarbejdspartner for Tyrkiet, forklarer Cecile Felicia Stokholm Banke.\n- Man skal kigge på Tyrkiets skrøbelige økonomiske situation, og sanktioner vil kunne ramme Tyrkiet ret hårdt, siger Cecile Felicia Stokholm Banke.\nBruger hård retorik for at høste støtte\nDet er set før, at den tyrkiske præsident langer hårdt ud efter EU i sine taler. Og denne gang er ingen undtagelse.\nDe her hårde udmeldinger er et forsøg på at skabe opbakning internt i Tyrkiet. Han lægger hele tiden fokus over på EU, så fokus kommer væk fra ham selv.\nFor eksempel har han både brugt ordene 'nazister' og fascister' om regeringen i Holland, da Tyrkiets udenrigsminister blev nægtet landingstilladelse i Holland, hvor ministeren skulle have holdt en tale for tyrkiske vælgere i landet.\nDerfor skal Erdogans hårde retorik nærmere ses som et forsøg på at høste støtte hjemme i Tyrkiet.\nFor Recep Tayyip Erdogan er efterhånden presset og mangler opbakning. Ikke mindst fordi mange tyrkere er godt trætte af de syriske flygtninge.\n- De her hårde udmeldinger er et forsøg på at skabe opbakning internt i Tyrkiet. Han lægger hele tiden fokus over på EU, så fokus kommer væk fra ham selv, siger Cecilie Felicia Stokholm Banke.


hvordan man får Crohns sygdom behandling\nhvordan man får Crohns sygdom behandling\nCrohns sygdom bør ikke forveksles med irritabel tyktarm . Crohns sygdom er kendt som inflammatorisk tarmsygdom . Hvilket betyder, at det forårsager betændelse i din fordøjelseskanalen . Det er mere alvorlig , og en smertefuld tilstand . Crohns sygdom behandling kan behandles med forskellige ordineret medicin til at reducere inflammation . En Crohns kost er også nødvendig for at fjerne betændelse og giver en sundere mave -tarmkanalen. En god Crohns kost er behov for , sammen med at undgå fødevarer, der forårsager problemer med fordøjelsen.\nleve med Crohns sygdom kan give konstant ubehag og gøre en utryg at forlade deres hjem på grund af det . De, der er i alderen 20 og 30 har større risiko for Crohns sygdom . Dårlig kost og en svække immunsystemet kan medføre Crohns sygdom symptomer . Crohns sygdom er forbundet med rygning så godt. Crohns sygdom symptomer omfatter diarré , blod i afføringen , mave og mavesmerter . Symptomerne ligner IBS , selvom Crohns sygdom kan være knyttet til vægttab , kvalme og opkastning så godt.\nEn Crohns kost kan medvirke til at begrænse Crohns symptomer . Ordineret medicin hjælpe med at reducere inflammation . Men du vil helt sikkert nødt til at ændre din kost og hvad du spiser . Du ønsker at undgå fødevarer , der er ru på fordøjelsessystemet . Fødevarer som hvidløg , løg , bønner , kål , mættet fedt , alkohol , koffein , kaffe , sukker og stegt mad for eksempel\nSpis mad i fiber , men vær opmærksom på visse fibre fødevarer . Fiber fødevarer hjælpe med disse med fordøjelsesforstyrrelser . Fiber går ind og ud af kroppen . Det er også blødgør afføringen så godt. Fiber kan give med et sundt fordøjelsessystem . Der findes to forskellige typer fibre fødevarer: uopløselige og opløselige fiber fødevarer .\nUopløseligt fiber hjælper med at fjerne giftstoffer ud af fordøjelseskanalen . Uopløselige fibre ikke opløses i vand . Opløselige fiber gør . Bedste for at undgå bønner , da de vil give dig mere fordøjelsesproblemer . Ikke alle fødevarer med højt i fiber er godt for Crohns sygdom . Havre , klid og hvede er nyttige . Tal med din læge om en bestemt fiber kost . Der er frugter som hindbær og jordbær , der giver gode kilder til fiber , det er ikke hårdt for fordøjelsen .\nSpis fødevarer med højt indhold antioxidanter . Antioxidanter vil medvirke til at reducere betændelse i kroppen . Du ønsker at se fødevarer med et højt kalium , ligesom bananer for eksempel . Også undgå citrusfrugter . Frugt anbefalede, at der er rige på antioxidanter : blåbær , jordbær , hindbær , druer , og cantaloupe .\nFå mere C-vitamin i din kost . tale med din læge om at tage C-vitamin kosttilskud så godt. C-vitamin stort set fundet i jordbær . En masse af de frugter, der indeholder C-vitamin kan være hårdt for din fordøjelse . Under C-vitamin kosttilskud kan anbefales .\nTag fiskeolie kosttilskud . Omega -3 fedtsyrer hjælper med at reducere betændelse i kroppen . Omega -3 også en sund fordøjelse system . Du bør spise mere fisk så godt. Fødevarer som laks , tun , krabber , rejer og torsk for eksempel indeholde en stor mængde af omega -3 fedtsyrer .\nDrikke Aloe vera juice . Aloe vera juice kan være en af de mere effektive måder at behandle fordøjelsesforstyrrelser . Aloe vera kan reducere symptomerne på diarré og forstoppelse så godt. Aloe vera juice kan reducere inflammation og reducerer sår . Drikke aloe vera juice kan hjælpe hjælpe med Crohns sygdom .\nTag D-vitamintilskud og få mere calcium i din kost . Mejeriprodukter kan forårsage fordøjelsesproblemer selv . Så tager D-vitamintilskud kan være behov for mere . Undersøgelser har antydet, at D-vitamin selv kan hjælpe i behandlingen af Crohns sygdom . Bedre endnu , måske tager torsk olier anbefales . Torsk har omega -3 og en meget store mængder af vitamin D. Vitamin D-mangel kan være knyttet til Crohns sygdom . Personer med Crohns sygdom har en tendens til manglende knogletæthed .\nUndgå oppustethed og ophold hydreret . Må ikke spise for meget . Spis mindre måltider , så du ikke hele tiden kører på toilettet efter hvert måltid . Spise langsommere hjælper dit fordøjelsessystem så godt. Spiser altid med en drink . Drik vand eller te , i stedet for sodavand og alkohol . Alkohol og sodavand kan udløse Crohns sygdom .\nGalderma acne behandling\nNext：hvordan man kan holde sig sunde på computerskærmen


Lån til plastikkirurgi - Find dit lån til plastikkirurgi her!\nPosted in Lån penge by jacob kildetoft henriksen On august 3, 2017. No comments - Du er her: Hjem » Lån til plastikkirurgi\nDu kan låne penge til plastikkirurgi på internettet, hvor du kan låne helt op til 400.000 kroner uden sikkerhed. Vi har alle vores fejl og mangler – ingen mennesker er perfekte – derfor kan det give god mening at få lavet plastikkirurgi, hvis der er noget, du gerne vil have lavet om. Du skal blot finde en låne-udbyder på internettet, som du finder værende den rigtige. På låne-udbyderens hjemmeside laver du og sender du din låneansøgning om et lån. Hos de fleste låne-udbydere skal du ikke forklare, at du gerne vil bruge pengene til plastikkirurgi. Det kan være en god ide at sammenligne de forskellige låne-udbydere, inden du optager et lån, da du på denne måde, kan finde det bedste sted at låne penge. Bliver din ansøgning godkendt, kan du underskrive med dit NemID. Find dit lån til plastikkirurgi, under her.\nLån til plastikkirurgi på trods af RKI\nHvis du er registreret i RKI, betyder det, at du er en dårlig betaler. Du er hvert fald registreret som værende en dårlig betaler. Dette kan låne-udbyderen se med det samme, når du sender din ansøgning, fordi du validerer dig selv med dit NemID.\nDet er oftest et no go for låne-udbyderens perspektiv, at du er registreret som værende en dårlig betaler. Der er ikke synderligt mange, der finder det værende attraktivt, at du ikke kan betale dine regninger. Hvordan skal en låne-udbyder kunne forvente at få sine penge igen, hvis du allerede ikke betaler dine regninger. Derfor kan du ikke optage et lån til plastikkirurgi, når du er registreret i RKI.\nLån uden renter er bestemt ikke nemme at finde,


Optimismen i EU er aftaget | Berlingske Business\nOptimismen i EU er aftaget\nTanken om, at Marcon og Merkel kunne drive EU længere frem, er blegnet, lyder det fra investeringsdirektør.\nUdfaldet af det tyske valg har ikke en direkte effekt på økonomien i eurozonen, men har formentlig styrket modstanden mod en fortsat europæisk integration, lyder den foreløbige konklusion fra Henrik Olejasz Larsen, investeringsdirektør i Sampension.\n”De optimistiske tanker om, at Macron i alliance med Merkel kunne drive EU længere frem til gavn for Sydeuropa, er nok blegnet en smule,” siger han.\nHenrik Olejasz Larsen spår, at den franske præsident Emmanuel Macrons tanker om en fælles europæisk finanspolitik og – minister af samme årsag har trange kår.\n”Muligheden for at nå derhen på den korte bane er formentlig blevet svækket en del efter resultatet af det tyske valg,” siger han.


Badminton: TRIF talenter tankede op i England\nTRIF's unge badmintontalenter prøvede at være professionelle badmintonspillere på et ugelangt ophold i England i august. Foto: TRIF Badminton\nTRIF talenter tankede op i England\nTRIF's unge badmintontalenter varmede op til vintersæsonen med et besøg hos den engelske venskabsklub Hildenborough Badminton Club (HBC) i Sevenoaks\n16 ungdomsspillere, en træner og tre forældre fra TRIF Badminton var i begyndelsen af august på en hel uges sommer-træningslejr hos deres engelske venskabsklub Hildenborough Badminton Club (HBC) i Sevenoaks lidt sydøst for London.\nAlle 20 danskere var indkvarterede privat hos parret Tara og Alexander Easton, som leder HBC, og som selv besøgte Rønde i forbindelse med TRIF Badmintons Internationale Badminton Camp i påsken 2014.\nSpillerne, der er i alderen 10-18 år, trænede sammen med nogle af de allerbedste engelske spillere i deres respektive aldersgrupper – herunder flere landsholdspillere.\nProf. træning hver dag\n"Bortset fra en eftermiddagstur til London trænede spillere 4-5 timer hver dag under meget kompetent ledelse af Jo Muggeridge (tidligere OL-deltager for Storbritannien, red.), Steve Higgins (U17-landstræner i England, red.) og TRIF's egen cheftræner Mads Damgård (mangeårig ungdoms- og seniortræner, samt DGI-instruktør)," siger Mogens Horne-Mortensen fra TRIF Badminton.\nAftenerne bød på matcher mod lokale engelske klubber, hvor de danske og engelske camp-deltagere som ”Team Skyfall” på kryds og tværs mødte en masse seniorspillere i nogle underholdende og uformelle dyster. Og for de yngste spillere var der arrangeret kampe og turneringer med jævnaldrende spillere.\n"Ofte var spillerne først hjemme ved 22-tiden, så det var en flok trætte spillere og ledere, der returnerede til Rønde," siger Mogens Horne-Mortensen.\nEfter blot en uges hvile for spillerne, er badmintontræningen I TRIF allerede startet igen for den kommende sæson – dog kun 2 gange om ugen, nemlig mandage og onsdage.\nPubliceret 02 September 2016 11:56


KL og Miljøministeriet er gået i gang med at nærstudere planloven for uhensigtsmæssige barrierer. Udvalget afleverer anbefalinger i foråret 2015.\nEt større eftersyn af planloven er gået i gang.\n"Udgangspunktet er, at vi har en god og effektiv planlov, som sætter rammerne for, hvordan kommunerne kan planlægge. Men der kan være regler og måder at gøre tingene, som er uhensigtsmæssige, og som bremser kommunerne i deres udvikling," siger miljøminister Kirsten Brosbøl.\nUdvalget vil bruge KL’s eksempelkatalog ”Barrierer for vækst i den fysiske planlægning” til at belyse områder af planloven, som kan forbedres.\n"Administrativt bøvl med planloven skal ikke stå i vejen for kommunernes udvikling og vækst. Vi skal beskytte naturen og kysterne, men hvis der er tåbelige barrierer, skal de fjernes. Nu får vi et større eftersyn af planloven, som vil vise, hvor der kan laves forbedringer," siger Kirsten Brosbøl.\n"KL har gennem længere tid peget på, at rammerne for kommunernes planlægning er utidssvarende. Derfor er det godt, at arbejdet med at kigge bredt på alle temaer, hvor vi begrænses af den nuværende lovgivning, nu er sat i gang. Fx skal vi se på kommunernes muligheder for at understøtte vækst i land- og kystzonen og på detailhandelsområdet, hvor vi mener, at der er behov for en forenkling af reglerne. Jeg vil sige, at vi skal tilbage til, at planloven igen bliver en rammelov, der giver kommunerne mulighed for at udøve rettidig omhu i udviklingen af de lokale potentialer og værdier," siger KL’s formand Martin Damm.\nI nedenstående bilag kan du læse kommissoriet for analyse af planloven samt KL's eksempelkatatlog med barrierer.\nPressechef Mette Thorn, Miljøministeriet, tlf 2561 7170, e-mail: mthor@mim.dk\nChefkonsulent Berit Mathiesen, KL, tlf. 3370 3727, e-mail: bem@kl.dk eller pressekonsulent Trine Søndergaard, KL, tlf. 3370 3333, e-mail: trs@kl.dk\nKommissorium for planlovsanalyse\nKLs eksempler på barrierer i den fysiske planlægning\nLæs artiklen "KL i dialog med staten om barriererne i den fysiske planlægning"


Mindfulness - individuel - Ladefogedvision\nMindfulness - individuel\nI individuel mindfulnesstræning vil vi sammen skræddersy forløbet, så det passer til de temaer, du ønsker at arbejde med.\nI forløbet vil du lære nogle enkle og effektive øvelser, som du kan bruge for dig selv i dagligdagen. Vi vil gennemgå forskellige perspektiver af dine udfordringer, så du kan tilgå dem på en anden måde end hidtil.\nEn god grund til at vælge et individuelt forløb er hvis du er ramt af stress, angst eller depression og endnu ikke er klar til at være i en gruppe. Eller blot vil tilegne dig nogle teknikker så du kan komme i gang med at opleve mindfulness – enkelt og effektivt.\nMindfulness er efterhånden blevet en del af mange menneskers hverdag – og med god grund. Det er en evidensbaseret metode, det vil sige, at der er videnskabelige undersøgelser der viser at metoden har sin berigtigelse.\nMan ved at Mindfulness har veldokumenterede effekter på bl.a. stress, depression, angst, tankemylder, smerter, søvn og er desuden velegnet til at bryde med uhensigtsmæssige mønstre og dårlige vaner. Samtidig er det en tilgang til at åbne for sindets naturlige iboende ressourcer, potentialer og livsglæde.\nVed at være opmærksom og tilstede i NU’et, trænes bevidstheden til at observere frem for at vurdere, hvilket giver ro og begrænser de ofte påtrængende indre dialoger, som kan forstyrre sindet i dagligdagen. Når vi er nysgerrigt observerende frem for vurderende, opstår muligheden for at gøre ubevidste reaktioner og handlinger til bevidste, hvorefter der skabes mulighed for autentiske forandringer.\nMed udgangspunkt i Jon Kabat Zinn’s evidensbaserede metoder, har jeg haft flere hundrede mennesker i forløb. De positive resultater har også overbevist mig om, at mindfulness virkelig gør en forskel i menneskers liv – enkelt og effektivt.\nMindfulness er en nem tilgængelig metode, der virkelig skaber en forskel. Der er ikke noget hokus pokus i Mindfulness, som er en veldokumenteret metode.\nJeg er kommet hos Anja i Sorø siden april 2012 , hvor jeg fik hende anbefalet af en god kollega. Da jeg startede i terapi/mindfulness hos Anja, var jeg i en turbulent og kaotisk tid i mit privat- samt arbejdsliv og havde brug for at få et overblik og ro på mit liv. Da jeg tidligere har haft depression, var jeg meget bekymret for om dette var ved at ske igen. Dette kom ikke til at ske; takket være især Anja og hendes kompetente og yderst professionelle terapi og behandling. Gennem mit forløb har Anja været en fantastisk empatisk terapeut med en kæmpe portion ro og menneskelig varme, som jeg hurtigt fik en stor og dyb respekt for samt tillid til. Jeg har desværre måtte afslutte mit forløb hos Anja dec. 2014 – kun grundet flytning til jylland.\nMine største anbefalinger til Anja.\n– Gitte Jørgensen, Aalborg


Dataanalytiker til Data og udviklingsstøtte, Region Sjælland, Region Sjælland - job.aka.dk\nDine arbejdsopgaver vil være varierende, men alle vil tage udgangspunkt i at skabe værdi i anvendelsen af data for både det politiske niveau, administrationen, klinikere, forskere og en række andre samarbejdspartnere – herunder naturligvis patienterne. Dit fokusområde vil være at få sundhedsdata i spil i forhold til både klassisk ledelsesinformation, analyser og forbedrings- og udviklingsprojekter.\nDu bliver en del af et uformelt, dynamisk og socialt arbejdsmiljø med engagerede og dygtige kollegaer og gode relationer til samarbejdspartnerne. Vi lægger vægt på faglig og personlig udvikling og enheden er præget af et højt niveau af videndeling og engagement. Vi har konstant fokus på at udvikle os og blive bedre, men vi tror på, at de bedste løsninger findes, når der er plads til både job og familie, vi værdsætter derfor både den gode præstation og er en fleksibel arbejdsplads med et stærkt fokus på work-life-balance, hvor der er gode muligheder for hjemmearbejde – også efter covid-19.


Vasby og Sengeløse Moser | lex.dk – Trap Danmark\nPilealant er ualmindelig eller sjælden i store dele af landet og mangler helt i store dele af Jylland. På Københavns Vestegn er den dog ret almindelig, og kan bl.a. findes i Vasby og Sengeløse Moser, hvor den vokser i fugtige, lysåbne områder. Planten bliver 25‑75 cm høj og blomstrer i juli-august.\nVasby og Sengeløse Moser udgør et ca. 120 ha stort sammenhængende moseområde nord for Sengeløse. Begge er gamle tørvemoser, som tidligere har været udnyttet til græsning, høslæt og tørvegravning. En stor del af moserne fremstår i dag som skovbevoksede tørvemoser, men rummer også ekstremrigkær, tidvis våde enge og kalkrige overdrev samt mindre områder med elle- og askesump. I den nordlige del af mosen løber Spangå, som afvander til Hove Å og Roskilde Fjord.\nPlantelivet er især bemærkelsesværdigt i Vasby Mose. Selv om store dele er ved at gro til i blåtop og tagrør, rummer mosen stadig en række sjældne arter som melet kodriver, pilealant, vild hør, engensian, vibefedt, kødfarvet gøgeurt, sumphullæbe, rustskæne, butblomstret siv og krognæbstar. Såvel pilealant som kødfarvet gøgeurt og krognæbstar findes også i Sengeløse Mose, som derudover er voksested for bl.a. lav tidsel, djævelsbid, ægbladet fliglæbe, hjertegræs og stortoppet rapgræs.\nFuglelivet er rigest i den mere åbne Sengeløse Mose og tæller arter som rørhøg, gråstrubet lappedykker, vandrikse, nattergal, bynkefugl, engpiber, sumpmejse og rørspurv. Til gengæld er Vasby Mose levested for de sjældne, blot få millimeter store skæv vindelsnegl og sumpvindelsnegl, som begge er beskyttet af EU’s habitatdirektiv.\nVasby og Sengeløse Moser er privatejede og blev fredet i 1968. I 2003 blev fredningen af Vasby Mose udvidet, så den i dag dækker ca. 35 ha, mens fredningen af Sengeløse Mose i 2007 blev udvidet til ca. 77 ha. Derudover er begge moser udpeget som habitatområde. For at holde dele af moserne lysåbne og bevare de særlige naturtyper plejes de i dag med bl.a. græsning og høslæt, og invasive arter som kæmpebjørneklo, sildig gyldenris og japanpileurt bekæmpes.\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Gyalokay, Thomas: Vasby og Sengeløse Moser i Trap Danmark på lex.dk. Hentet fra https://trap.lex.dk/Vasby_og_Sengel%C3%B8se_Moser


Spillerforeningen er i år nomineret ved Integrationspriserne 2013 i kategorien Årets frivillige forening.I år er Spillerforeningen blandt de tre nominerede til prisen som Årets frivillige forening ved Integrationspriserne 2013 på baggrund af en indstilling fra analyse- og rådgivningsfirmaet LG Insight.\nSpillerforeningens sociale indsats i Player Social Responsibility og det benhårde og forskelsgivende arbejde, som Bajram Fetai og Christian Lønstrup har lagt for dagen med deres indsats for at fremme integrationen i Danmark, har ført til, at Spillerforeningen er nomineret til Integrationspriserne 2013.\nHelt konkret drejer det sig om initiativerne Arena Spartacus og Giv Racismen Det Røde kort. Førstnævnte er et fodboldinitiativ, der tilbyder gratis træning til børn og unge i udsatte områder, og sidstnævnte en nu flerårig kampagne, som har til formål at bekæmpe racisme og diskrimination inden for sport og i samfundet generelt.\nI indstillingen af Spillerforeningen skriver LG Insight blandt andet:\n- En vindende indsats er nyskabende. Der lægges vægt på, at der anvises nye veje i integrationsarbejdet. Bajram Fetai og Christian Lønstrup har brugt deres status og position som (aner)kendte fodboldspillere til at påvirke anti-racismekulturen inden for fodboldverdenen – både blandt kollegaer og fans. Begge kandidater har engageret deltaget i forskellige arrangementer – bl.a. på skoler – rettet mod børn og unge og har i kraft af deres fodboldstatus fået børn/unge til at tænke over adfærd, sprogbrug m.m., som kan være krænkende og/eller racistisk.\nDirektør for Player Social Responsibility, Simon Christensen, er begejstret for Spillerforeningens nominering til Integrationspriserne 2013.\n- Vi er selvfølgelig rigtig glade og stolte over, at der bliver lagt mærke til det arbejde, vi gør for at fremme integrationen og bekæmpe racismen i Danmark. Bajram og Christian har lagt et enormt stykke arbejde i vores tiltag, så det er helt fortjent, at det er på baggrund af deres kompromisløse indsats, at vi som forening er blevet nomineret til Årets frivillige forening 2013.\nIntegrationspriserne 2013 løber af stablen den 7. oktober 2013 på Bremen Teater i København, hvor social-, børne- og integrationsminister Annette Vilhelmsen vil uddele fem priser: Årets nydanske forælder, Årets arbejdsplads, Årets medarbejder, Årets kommune og altså Årets frivillige forening.\nDu kan læse hele indstillingen her.\nSe desuden arenapartacus.dk og stopracismen.dk.\nKontakt direktør i Player Social Responsibility, Simon Christensen, på 51 20 54 08 for yderligere oplysninger.\nFoto © Per Kjærbye / Fodboldbilleder.dkI år er Spillerforeningen blandt de tre nominerede til prisen som Årets frivillige forening ved Integrationspriserne 2013 på baggrund af en indstilling fra analyse- og rådgivningsfirmaet LG Insight.


Hash kokain fantasy amf svampe, osv\nJeg er en ung mand på nitten og jeg har et eller flere problemer jeg starte med at ruge hash i en meget ung alder da jeg blev placeret ude for hjemme som 9 Årige, oh begynde at hash og det var dejligt man havede grinern på og meget men det udviklet sig hurtigere til mere en hash.\nhar næsten prøvet alt der findes her i dk også dyre medicin (ketamin) det har så resulteret i at når jeg stod op om morgen hvor jeg havede taget ketamin i dagen inden og så står jeg op og har den vildeste følse og tanke gang nogen siden jeg troede jeg skulle dø og at vægge kom tættere osv.\nmen ligså snart jeg så tog noget ketamin stoppet det, det var vildt sindssygt men blev jo ved fordi jeg har et langt narko misbrug bag mig jeg har flere domme bag mig og er clean nu men efter jeg er stoppet er jeg bleven parnoid og har angst og ocd Og ticks og er rigtig bange og ved ikke hvad jeg skal gøre jeg isoler mig selv fra omverden,\nhåber i kan hjælpe mig, :/ ….\nTak for dit brev! Tillykke med, at du er blevet clean. Det må være vildt, efter så mange år på stoffer.\nDin hjerne prøver på at blive ”almindelig” igen. Men det tager lang tid. I den tid, vil den opfange faresignaler fra omverdenen. Men du har jo opdaget, at det ikke reelt er fare på færde. Det er det, du kalder at være paranoid og have angst. Din OCD og dine Tics er ret almindeligt ift. angst. Det kan lyde helt forkert, men det er faktisk din krop, der prøver på, at ”redde” dig hele tiden. Den aner bare ikke, at du er fuldstændig safe og uden for enhver fare.\nDer er heldigvis en masse, du kan gøre ved det. Første skridt har du taget – du har valgt, at du gerne vil have det væk, og du har gjort noget aktivt, du har skrevet herind.\nSå kunne næste skridt være et besøg hos din læge. Når du ringer og bestiller en tid, så sørg for at sige, at du har brug for en længere samtale. Forklar ham/hende om hele din livshistorie og om dine nuværende symptomer. Jeg vil gætte på, at du kan få noget angstdæmpende medicin, som kan din hverdag her og nu, en lille smule lettere. Derudover vil det være rigtigt fornuftigt, hvis du spørger lægen, om der ikke er mulighed for, at du komme til at tale med en psykolog/ psykiater om dine problemer. Man kan ikke fjerne angst ved at tale om det. Men man kan komme til at forstå angsten. Når man forstår den, så bliver det meget nemmere, at håndtere den og fjerne den, når den opstår!\nDu kan også tage kontakt til din sagsbehandler ved kommunen. Vedkommende må kende en del af din historie i forvejen. Herigennem kan du også få hjælp til at komme i kontakt med en psykolog. En anden ting du kunne gøre, var at kontakte misbrugsbehandlingen ved din kommune. Forklare dem din situation, og sige til dem, at du har brug for en samtale, for at finde ud af, hvordan du bedst muligt kommer videre med dit liv og håndterer dine problemer ovenpå dit misbrug. Misbrugsrådgivningen kender dine symptomer, og ved hvad man kan gøre.\nEn af de bedste praktiske måder, man kan fjerne angst på her og nu, er ofte ved at bruge sin krop max. Løb, cykel til du bliver blå i hovedet, svøm, tag armbøjninger – få pulsen op, og lad den blive oppe så længe som muligt og så ofte som muligt. Det der sker, når du dyrker meget motion er, at du får fjernet den adrenalin der er i kroppen. Adrenalin har man for meget af, når man lider af angst. Det er det signalstof, der sørger for, at din krop er på vagt. Hvis du kan fjerne noget af det, så kan din krop også lettere slappe af.\nJeg håber, at du kan bruge mit svar til noget. Hvis du er usikker på, hvordan du skal gribe mine råd an, så vil jeg opfordre dig til at ringe herind på BørneTelefonen på 116 111.


Under vejledning fra Det Kriminalpræventive Råd gennemgik projektets samarbejdspartnere de fysiske rammer på stationerne i Nakskov, Nykøbing, Slagelse, Vordingborg og Næstved. Det gav anledning til hovedrengøring, fjernelse af graffiti, reparation af lygtepæle, opsætning af ny belysning og klipning af hække for at fjerne potentielle skjulesteder. Alt sammen for at øge trygheden.\nTogstationernes professionelle brugere blev også inddraget i projektet. Det førte til en stribe samtaler med bus- og taxachauffører, pizzabagere og kioskpersonale om ændringer af miljøet omkring stationerne. Samtidig har politiet skruet op for patruljeringerne.\nSom en sidegevinst har projektet medført et forbedret samarbejde mellem de forskellige myndigheder og organisationer. DSB og Banedanmark fik fx mere præcist afklaret, hvem der har ansvaret for hvilke områder på stationerne, og Slagelse Kommune og DSB har i fællesskab udbygget cykelparkeringen på en station.


Unikke Services for vores gæster på OCC\nPå OCC har vi opbygget en bred vifte af kompetencer og samarbejdspartnere, som naturligvis kommer jer til gode, når I mødes midt i landet.\nDe rigtige mødelokaler er én ting - men alt det udenom mødet eller konferencen betyder ofte mindst lige så meget for det succesfulde møde. På OCC har vi mere end 25 års erfaring på bagen med at hjælpe vores kunder til succes. Det betyder, at vi har været i gamet længe nok til at vide, hvad der sætter prikken over i'et - eller stregen under budskabet - når I er samlet.\nVi har derfor valgt at sætte al vores erfaring til jeres fulde rådighed, når I gæster vores faciliteter. Dette indebærer et utal af en række services, i frit kan nyde godt af under jeres ophold. Fordi vi både er et kongrescenter, en af landets største messeafvikler, koncertvenue og meget mere, så har vi en stor stab af fagfolk, der står klar til at hjælpe, uanset hvilken service I skulle vise interesse i.\nFra AV til blomster, oppyntning, invitationer, logistik og forplejning - vi har specialister til alle services.\nI kan med stor tryghed overlade alle aspekter af jeres møde eller konference til os. Istedet kan I bruge friheden til at være de bedste værter for jeres gæster og sørge for at få det mest effektive ud af jeres besøg. Herunder har vi listet i punktform, hvilke services vi tilbyder på Odense Congress Center. Ved at klikke kan du læse nærmere om hver service.\nPå OCC tilpasser vi os kontinuerligt tiden og har derfor udstyret alle vores lokaler med unikke AV-udstyr. Hermed sørger vi for alt i lys og lyd for jeres møde eller konference.\nI og med at vi tilbyder en lang række spændende services hos OCC, kan vi sammensætte den helt rigtige pakke til jer. Kontakt os for en firmaaftal for at opnå store rabatter allerede fra jeres første besøg.\nHos OCC er vi i besiddelse af en masse faciliteter. Derfor sammensætter vi med udgangspunkt i jeres ønsker og behov den perfekte oplevelse, der ikke bare underholder, men bringer jer tættere på hinanden.\nMødealliancen Fyn er et strategisk samarbejde mellem møde-, konference- og eventsteder på Fyn. Oplev unikke mødelokationer som f. eks. slotte, herregårde og attraktioner. Gourmet steder med kokkeskoler og fynske fødevarer, samt et hav af aktiviteter lige fra undervandsjagt til bridgewalking.\nOCC er Autoriseret Partner ved DKBS, og dermed jeres garanti for at hvis vi ikke er det bedste sted for netop jeres arrangement hvad enten det er til et møde, en konference eller en firmafest - så ved vi hvem der er det.\nVi giver jer mulighed for at læse vores gratis guide, du kan bruge som inspiration til at booke møder - store som små.