Pladsen til Kassen. Rådsmødet den 17. december Afgørelse - PDF\nPladsen til Kassen. Rådsmødet den 17. december Afgørelse\nDownload "Pladsen til Kassen. Rådsmødet den 17. december 2003. Afgørelse"\n1 Pladsen til Kassen Journal nr.3/ , 3/ /VARFI Rådsmødet den 17. december 2003 Resumé 1. Bryggeriforeningen/Danske Læskedrik Fabrikanter iværksatte i 2000 et projekt til forbedring af indbæringsvejene for øl og sodavand til handelens lagerrum. Projektet gik ud på at sikre, at indbæringsvejene levede op til arbejdsmiljølovens krav til løft og transport af tunge ting, fx med hensyn til læsseplads, gangarealer, gulvbelægning og trapper. Efter planen skulle projektet føre til, at man over 5 år får gennemgået alleindbæringsveje i landet. Eventuelle problemer skal drøftes med de pågældende kunder under medvirken af en BST-konsulent. Såfremt der var behov for ændringer af læsse- og transportforholdene hos kunderne, må disse gennemføre nærmere angivne forbedringer inden en vis frist. Ændringerne skal fastlægges af BST-konsulenten efter Arbejdstilsynets normer. Gennemføres de planlagte ændringer ikke inden for de fastsatte frister, vil leverandørerne ikke længere lade deres salgschauffører bære produkterne ind på lageret, men lade dem stå på fortovet mv. Kunderne vil undervejs i processen have mulighed for at klage til projektgruppen. Foreningernes medlemmer har tilsluttet sig projektet. 2. Bryggeriforeningen/Danske Læskedrik Fabrikanter har anmeldt aftalen om projektet, som kaldes Pladsen til Kassen med henblik på at få en 9-erklæring eller en fritagelse efter Styrelsen har derudover modtaget en klage over den måde, aftalen praktiseres på. Klagen er indgivet af Horesta på 2 medlemmers vegne. De to medlemmer finder, at projektgruppen i deres sager har stillet unødvendigt vidtgående krav til bygningsændringer, idet de nævnte indbæringsproblemer (med for mange trappetrin) kunne løses med enklere midler, konkret ved anvendelse af elektriske trappetransportører, som naturligt kunne indgå som del af salgsvognenes almindelige udstyr ligesom fx sækkevogne. Horesta finder, at der foreligger en overtrædelse af konkurrencelovens. 6, stk. 1, jf. stk. 2, nr. 1, da de fælles leveringsbetingelser er et skalkeskjul for at mindske omkostningerne ved ikke at levere til lager, ligesom der er tale om misbrug af bryggeriernes dominerende stilling, jf. konkurrencelovens 11, stk. 1, jf. 11, stk. 3, nr. 1 og Efter styrelsens vurdering vil der kunne meddeles en 9-erklæring til aftalen og Horesta s klage må afvises. Herved er lagt vægt på, at kravene til indbæringsveje må anses for saglige under hensyn til at undgå arbejdsmiljøskader for medarbejderne. Kravene fastlægges efter en bestemt proces, som kunderne har været orienteret om i god tid, og hvor de har rimelig adgang til at gøre indsigelse og få sådanne indsigelser vurderet konkret. Opmålingen af indbæringsvejene sker i tæt samarbejde med BST efter Arbejdstilsynets retningslinier. Der er intet, der tyder på, at bryggerierne og læskedrikfabrikanterne i øvrigt har samordnet deres almindelige leveringsbetingelser. 5. For så vidt angår Horesta s klage kan det inddrages, at BST-konsulenten i henhold til projektaftalen skal anvise den mest enkle og økonomiske løsning. Dette har ikke været en elektrisk trappetransportør, men der er intet i aftalen, der hindrer de to værtshuse i selv at arbejde videre med sådanne alternative løsninger. Det bemærkes, at Arbejdstilsynet har oplyst, at det ikke anser elektriske trappetransportører som velegnede til at løse chaufførernes problemer ved rutinemæssige og hyppige leverancer af tungt gods. Tilsynet pointerer, at det påhviler chaufførernes arbejdsgivere at sikre at arbejdsforholdene lever op til kravene i arbejdsmiljølovgivningen, og at dette bl.a. kan indebære, at varer kun må leveres til rampe eller fortov, hvis adgangsvejen til lagrene ikke opfylder de lovmæssige krav. Afgørelse 6. Der meddeles Bryggeriforeningen/Danske Læskedrik Fabrikanter en ikke-indgrebserklæring i henhold til konkurrencelovens 9 for samarbejdsaftalen om projektet Pladsen til Kassen, da denne efter de oplysninger, som Konkurrencestyrelsen har kendskab, til ikke indeholder forhold i strid med konkurrencelovens 6, stk Det meddeles endvidere Horesta,\n2 at foreningens klage over samarbejdsaftalen om projektet Pladsen til Kassen ikke giver anledning til nærmere undersøgelse, jf. konkurrencelovens 14, stk. 1. Sagsfremstilling 8. Konkurrencestyrelsen har modtaget en anmeldelse fra Bryggeriforeningen af foreningens og Danske Læskedrik Fabrikanters projekt Pladsen til Kassen. 9. Projektet er anmeldt med henblik på at få en erklæring om ikke-indgreb efter konkurrencelovens 9, 1. pkt., subsidiært en fritagelse efter konkurrencelovens 8, stk Horesta brancheforeningen for hoteller, restaurationer og turisterhverv klagede ved brev af 14. juli 2003 over aftalen. Klagen vedrører kravene til restauranter mv., hvor der er trapper op til lageret og tager udgangspunkt i to konkrete sager, hvor elektriske trappetransportører ikke blev anerkendt som løsning på de arbejdsmiljømæssige problemer. Horesta betragter projektet som skalkeskjul for, at bryggerierne kan billiggøre deres levering ved ikke at levere til lager. Horesta mener, at aftalen strider mod forbudet mod konkurrencebegrænsende aftaler, jf. konkurrencelovens 6, stk. 1, nr. 1 og 2. Horesta finder endvidere, at bryggerierne ved at håndhæve aftalen i to konkrete sager misbruger deres dominerende position på markedet, jf. konkurrencelovens 11, stk. 3, nr. 1 og 2. Virksomhederne 11. Bryggeriforeningen er brancheforening for danske bryggerier. Foreningen omfatter Carlsberg, Bryggerigruppen og Thisted Bryghus. Udenfor står bl.a. Harboe, Vestfyen, Hancock og Fuglsang. 12. Danske Læskedrik Fabrikanter er brancheforening for læskedrikfabrikanter. Foreningen omfatter virksomheder fra samme medlemskreds som Bryggeriforeningen. Udenfor står ud over førnævnte bryggerier, som også producerer læskedrikke - fx Frem og Landkær. 13. Virksomhederne i Bryggeriforeningen og Danske Læskedrik Fabrikanter har en omsætning, der tilsammen væsentligt overstiger 1 mia. kr. 14. Horesta er branche- og arbejdsgiverforening for hoteller og restaurationer. Foreningen har 1800 medlemmer, der tilsammen har ca. 85 pct. og 50 pct. af omsætningen i henholdsvis hotel- og restaurationsbranchen. Foreningen, der er en del af HTS Brancheorganisationen, organiserer de større arbejdsgivere inden for hotel- og restaurationsbranchen. De mindre overnatnings-, spise- og udskænkningssteder er organiseret i Danmarks Restauranter og Cafeer (DRC), der har 1300 medlemmer. DRC er ikke arbejdsgiverforening. Den anmeldte aftale Formålet med aftalen 15. Formålet med aftalen er at løse arbejdsmiljømæssige problemer for virksomhedernes medarbejdere i forbindelse med indbæring af øl og sodavand til kunder i detailhandlen og horeca-sektoren. 16. Det søges opnået ved, at bryggerierne og læskedrikfabrikanterne opstiller fælles krav om, at adgangsvejene til kundernes lager er indrettet, så øl og læskedrik kan leveres i overensstemmelse med reglerne i arbejdsmiljølovgivningen. Til det formål er der udarbejdet et projekt, hvor en følgegruppe skal gennemgå adgangsvejene til virksomhedernes kunder. I projektet er opstillet en tidsplan for arbejdets gennemførelse. Aftalens opbygning 17. Aftalen er udformet som en projektbeskrivelse med kommissorium, målsætning og implementering, som deltagerne har tilsluttet sig. Der er seks bilag til projektbeskrivelsen. Det første beskriver branchekrav til leveringsveje, det andet er standardbrevet til de kunder, hvis leveringsveje skal undersøges, og det tredje er udkast til en folder om spørgsmålet. Bilag 4 og 5 beskriver BST-konsulentens arbejde og kompetence. Bilag 6 viser projektets tidsplan. 18. Projektgruppens kommissorium er i et samarbejde med virksomheder og disses sikkerhedsorganisation, BST og Arbejdstilsynet, at reducere vægtbelastningen væsentligt på distributionschauffører som følge af uhensigtsmæssige ergonomiske forhold ved levering af øl og læskedrikke hos kunder. 19. Projektets mål er,\n3 at forbedre problemfyldte leveringsteder over en 5 års periode, således at disse opfylder arbejdsmiljølovens krav til en leveringsvej at udbrede viden om mindre arbejdsbelastende arbejdsrutiner, samt medvirke til udvikling af tekniske hjælpemidler at udbrede projektet til at inddrage andre dagligvareleverandører 20. Projektet gennemføres af en følgegruppe, der har sekretariat hos Bryggeriforeningen. Det er følgegruppens opgave at gennemføre projektet efter den tidsplan, der er angivet i projektbeskrivelsen. Ifølge denne plan skal projektet være afsluttet ultimo Projektet lægger op til at deltagerne vil agere ens over for kunder, der ikke ændrer adgangsvej i overensstemmelse med projektets anbefalinger. Disse kunder vil få leveret til rampe eller på fortov og må selv transportere varerne ind på lageret. 22. Det vil være muligt at klage til projektgruppen. Klageadgang har såvel kunder (gennem deres leverandør) som sikkerhedsorganisationerne i virksomhederne. Fører en klage til dispensation, skal projektets koordinator sikre, at der er en ensartet praksis over alt i landet. Klagen 23. Horesta klager over to konkrete tilfælde, hvor projektgruppen bag Pladsen til Kassen ikke vil anerkende, at en elektrisk trappetransportør kan løse konkrete arbejdsmiljømæssige problemer. Der peges specielt på kravet om, at øl og sodavand ikke må bæres op ad trapper med mere end fem trin. Horesta mener, at flere af deres medlemsvirksomheder vil kunne undgå kostbare ombygninger i forbindelse med trapper, hvis bryggeriernes salgsvogne blev udstyret med elektriske trappetransportører. 24. Horesta betragter afvisningen som et bevis på, at den reelle hensigt med projektet er at skaffe bryggerierne billigere distributionsveje ved at levere til fortov i stedet for lager. 25. Horesta finder, at aftalen herved strider med konkurrencelovens 6, stk. 1, nr. 1, da de større bryggerier ikke konkurrerer på en væsentlig del af leveringsbetingelserne. Horesta mener endvidere, at aftalen også er en overtrædelse af konkurrencelovens 6, stk. 1, nr. 2, da de finder, at bryggerierne ved at afvise at bruge elektriske trappetransportører bremser den tekniske udvikling. Foreningen mener endelig, at bryggerierne i de to konkrete tilfælde misbruger deres dominerende stilling ved at kræve urimelige leveringsbetingelser og begrænse den tekniske udvikling, jf. konkurrencelovens 11, stk. 3, nr. 1 og Horesta underbygger klagen ved at henvise til en demonstration hos Bryggeriet Fuglsang A/S, hvor en elektrisk trappetransportør løste problemet med at transportere øl og læskedrikke op på lageret. Det relevante marked 27. Aftalen omfatter transport af øl og læskedrikke. Virksomhederne afsætter deres produkter i horeca- og dagligvaresektorerne. Produkterne leveres sædvanligvis direkte til salgslokale eller et lager i forbindelse hermed. Dagligvarekæderne får herudover leveret visse produkter direkte til centrallagre. Projektet omfatter ifølge anmeldelsen 85 pct. af den mængde øl og læskedrikke, der produceres til det danske marked. 28. Konkurrencerådet har i tidligere sager opdelt det danske øl- og læskedrikmarked i tre, markedet for øl og læskedrikke til horeca-sektoren, markedet for mærkevareøl og -læskedrikke til dagligvarehandelen og markedet for handelsmærkeøl og - læskedrikke til dagligvaresektoren. Opdelingen er sket på baggrund af forskelle i efterspørgsel, markedsføring, aftaleforhold, logistik og priser mellem de tre markedssegmenter. Konkurrenceankenævnet har i en kendelse af 8. januar 2003 om Carlsbergs Ø- og Wiibroeforhandleraftaler henvist til styrelsens lignende afgrænsning af markedet. I den foreliggende sag kunne man overveje en tilsvarende afgrænsning. Det spiller imidlertid ikke nogen rolle for vurderingen. 29. Distributionen af øl og læskedrikke til kunderne er forskellig. Aftalen vedrører alene levering til butikker, værtshuse m.v. Derimod har den ikke betydning for leverancerne til centrallagre. Leverancerne til centrallagre vedrører først og fremmest handelsmærker, og det kunne derfor overvejes at opdele det relevante markedet i overensstemmelse hermed. Da det ikke vil ændre vurderingen, er en sådan opdeling udeladt.\n4 30. Det relevante marked er således salg og distribution af øl og læskedrik i Danmark. 31. Aftalen vil ikke umiddelbart påvirke samhandlen mellem de bryggerier og læskedriksfabrikanter, der ikke er medlem af Bryggeriforeningen og Danske Læskedrik Fabrikanter, og deres kunder. Kunderne hos medlemmer og ikke-medlemmer er imidlertid for en stor dels vedkommende de samme, og derved vil der sandsynligvis også være indirekte følger for ikkemedlemmers levering. 32. Ikke-medlemmer skal endvidere leve op til samme krav i arbejdsmiljølovgivningen som medlemmer af Bryggeriforeningen/Danske Læskedrik Fabrikanter. Vurdering 33. Aftalen drejer sig om erhvervsvirksomhed som forudsat i konkurrencelovens 2. De involverede selskabers samlede omsætning overstiger 1 mia. kr., hvorfor bagatelgrænsen i konkurrencelovens 7, stk. 1, er overskredet. 34. Ved at tilslutte sig projektet, har de to foreningers medlemmer, der er uafhængige virksomheder forpligtet sig til at levere til rampe eller fortov, hvis nærmere fastlagte betingelser ikke er opfyldt. Parterne bag aftalen har tilsammen mere end 85 pct. af det relevante marked. 35. Der er tale om en horisontal aftale mellem leverandører om ensartede leveringsbetingelser. 36. Parterne bag aftalen forpligter sig til at stille som krav til kunderne, at der skal kunne transporteres øl og læskedrikke til kundernes lagre mv., i henhold til opstillede retningslinier for belastninger i forbindelse med løft, træk og skub, der er baseret på Arbejdstilsynets vejledninger og praksis. Hvis kundernes adgangsveje ikke opfylder disse krav, forpligter deltagerne sig til ikke at yde sædvanlig service med indbæring, men kun at levere til fortov eller rampe. 37. Det er argumenteret fra anmelder, at det fælles projekt i Bryggeriforeningen/Danske Læskedrik Fabrikanter om at opstille fælles krav til adgangsvejene skal sikre, at virksomhedernes medarbejdere kan levere øl og læskedrikke efter de retningsliner, der er fastsat af Arbejdstilsynet. Ifølge det oplyste, har Arbejdstilsynet bedt mindst et bryggeri om at bringe dets medarbejderes arbejdsforhold i overensstemmelse med reglerne i arbejdsmiljølovgivningen. Arbejdstilsynets krav i henhold til lovgivningen må antages at gælde ensartet for alle bryggerier m.v. i Danmark. 38. De fælles krav til adgangsvejene for kunderne vil kunne føre til øgede omkostninger for kunderne. Det vil kunne få konsekvenser for konkurrencen mellem disse. 39. Aftalen får dog kun virkning for de kunder, hvis lagre er vanskeligt tilgængelige, og som ikke opfylder retningslinier svarende til de krav, som Arbejdstilsynet har opstillet. For andre kunder vil aftalen ikke få betydning for leveringen af øl og læskedrikke. 40. Det er virksomhederne typisk efter forslag fra salgschauffører der udvælger de kunder, hvis adgangsforhold skal undersøges. Det vurderes at ud af (ca. 25 pct.) kunder har problemer med adgangsvejene. 41. Selve undersøgelsen af adgangsforholdene foretages af en BST-konsulent og det er konsulenten, der opstiller forslag/krav til ændringer af adgangsvejene. Ændrer kunden ikke adgangsvejene inden for et angivet tidspunkt, så de lever op til de stillede krav, har aftaleparterne forpligtet sig til at levere til fortov eller rampe. Udgifterne til ændringer af adgangsvejene afholdes af kunden. Udgifterne i forbindelse med undersøgelsen af adgangsvejene afholdes af Bryggeriforeningen og Danske Læskedrik Fabrikanter. 42. Projektet gennemføres som nævnt i samarbejde med BST, hvis opgave er at konstatere om adgangsvejen lever op til kravene i Arbejdstilsynets regler for løft, skub og træk samt at komme med forslag til forbedringer. BST er certificeret af Arbejdstilsynet til at kunne rådgive i arbejdsmiljøspørgsmål. Resultaterne af BST s undersøgelse udleveres til kunderne, der hermed vil kunne kontrollere om kravene til forbedringer er i overensstemmelse med undersøgelsens resultater. Kunderne har endvidere mulighed for at klage til følgegruppen, hvis de ikke er enige i konklusionerne i BST-konsulentens rapport. Det er ifølge aftalen kundernes ansvar, at bringe adgangsforholdene i overensstemmelse med BST-konsulentens anbefalinger. 43. Ved en konkurrenceretlig vurdering af aftalen, må der efter styrelsens vurdering lægges vægt på, at de forslag til forbedringer, der fremgår af BST-konsulenternes rapporter afspejler arbejdsmiljølovgivningens krav til adgangsveje.\n5 Styrelsen har således ikke kendskab til forhold, der virker videre end lovens krav. De opstillede krav til adgangsvejene er med andre ord rimelige og saglige. 44. Bryggerierne mv. ville også uden aftalen være forpligtede til hver for sig at sikre, at deres chauffører ikke leverede til lagre, hvor adgangsvejene ikke opfyldte betingelserne i arbejdsmiljølovgivningen. Aftalen kan således siges at være overflødig, da bryggerierne hver for sig har pligt til at leve op til lovens krav. Det forhold, at de aftaler deres reaktioner over for restauratørerne indebærer imidlertid ikke af den grund en overtrædelse af konkurrenceloven. 45. Ifølge aftalen forpligter udbyderne til sig til at levere til rampe og fortov, men ikke til lager, hvis adgangsvejene set ud fra en samlet vurdering ikke opfylder kravene i arbejdsmiljølovgivningen. Det vil med andre ord ikke kunne komme på tale kun at levere øl og læskedrikke til de aftagere, hvis adgangsveje opfylder betingelserne. Aftalen fører således ikke til leveringsstop. Med en ensartet håndhævelse af arbejdsmiljølovens regler må det antages, at resultatet konkurrencemæssigt set ville blive nogenlunde det samme. 46. Det forhold, at de dominerende udbydere er gået sammen om at stille fælles leveringskrav mht. adgangsveje fører således ikke til en begrænsning af konkurrencen i form af fx diskriminerende leveringsbetingelser eller begrænset afsætning. 47. Bryggeriernes mv. forpligtelses til ikke at yde service m.h.t. indbæring i de situationer, hvor der efter den beskrevne fremgangsmåde, af BST stilles krav om ændring af indbæringsvejene, indeholder således ikke begrænsninger, der er omfattet af konkurrencelovens 6, stk Projektet gennemføres ved at BST-konsulenterne inden for kort tid besøger problematiske virksomheder inden for samme geografiske område. Det vil sige at butikker eller restauranter, der konkurrerer indbyrdes, besøges samtidigt. Herved sikres, at konkurrencen mellem kunderne på de lokale markeder ikke påvirkes af projektets gennemførelse. 49. På den baggrund er det samlet styrelsens vurdering, at aftalen ikke indeholder begrænsninger, der strider mod konkurrencelovens 6, stk. 1. Klagen 50. Klagen drejer sig om hvorvidt bryggerierne gennem aftalen misbruger deres dominerende stilling til at stille urimelige leveringsbetingelser og hindre den tekniske udvikling. 51. Horesta peger på, at projektgruppen bag Pladsen til Kassen ikke anerkender, at en elektrisk trappetransportør på salgsvognen kan løse problemer med for lange trapper op til lagrene. Der peges specielt på forholdene på to værtshuse, og de forringelser, værtshusene kan blive udsat for ved at få leveret til fortov. Der vil være svindproblemer, hvis personalet ikke bevogter varerne, og det vil ikke gavne arbejdsmiljøet, da det belastende arbejde herved blot flyttes fra chaufførerne til restaurationspersonalet. Kampagnen er dermed en koordineret serviceforringelse, der samtidigt er til fordel for leverandørerne. 52. Bryggeriforeningen finder, at Horesta undlader at sondre mellem lejlighedsvise løft og ølkuskens samlede belastning på en arbejdsdag. Denne sondring vil efter foreningens mening tale for en permanent løsning på stedet, og ikke en elektrisk trappetransportør. Det fremhæves endvidere, at ølkuskens arbejdsgivere har pligt til at hindre, at ølkusken benytter indbæringsveje, der ikke opfylder arbejdsmiljølovens krav. Foreningen pointerer, at formålet med analyserne i Pladsen til Kassen er at fastslå om ølkusken (ikke restauratøren eller denne personale) må benytte indbæringsvejen ved levering af øl og vand. Endelig mener foreningen at der ikke kan være tale om leveringsnægtelser. Det er alene et spørgsmål om, hvor kunden får leveret varen i den konkrete situation. 53. Horesta stiller spørgsmålstegn ved BST-konsulenternes uafhængighed og henviser til en udtalelse af 1. oktober 2002 fra Arbejdstilsynet i Sønderjyllands Amt. I denne anerkender Arbejdstilsynet efter en demonstration på Bryggeriet Fuglsang at en trappetransportør i mange tilfælde efter en konkret vurdering (Arbejdstilsynets fremhævning) vil kunne accepteres som en muligt løsning ved transport af tunge emner på trapper, når en optimal løsning med transport i et niveau ikke er mulig. Tilsynet nævner senere i brevet at den konkrete vurdering skal indeholde den enkelte trappetransportørs egnethed, en vurdering af udbringningsstedet og chaufførens samlede fysiske belastning over arbejdsdagen. 54. Arbejdstilsynet i København præciserer efter et møde med Bryggeriforeningen denne udtalelse i et brev af 17. februar I brevet pointeres at trappetransportører primært bør anvendes, hvor den enkelte leverandør kun lejlighedsvis transporterer tunge varerved hyppige leverancer bør transport mellem niveauer foregå med en permanent installation,\n6 især fordi distributionschaufførerne oftest afleverer flere steder dagligt. Arbejdstilsynet konkluderer, at det er chaufførens samlede fysiske belastning over dagen, der skal tages stilling til, ikke blot den enkelte trappe hos den enkelte aftager. Endelig oplyser Arbejdstilsynet, at jobgruppen tjenere og serveringspersonale er udpeget blandt de 10 særligt farlige jobgrupper. Jobgruppen er blandt andet udpeget på baggrund af arbejdsmiljøproblemet tunge løft, og Arbejdstilsynet vil i 2004 foretage indsats i forhold til denne gruppe. 55. Arbejdstilsynet gentager på baggrund af en henvendelse fra Horestas hovedorganisation HTS ved brev af 14. marts 2003, at trappetransportører ikke er velegnede, når der er tale om hyppige og rutinemæssige leverancer. Tilsynet fremhæver, at der med brevet til Bryggeriforeningen ikke er tale om en revurdering af spørgsmålet. Endelig fremhæver tilsynet, at når chaufføren skal transportere varerne ind og ud, vil tilsynets eventuelle vurdering tage udgangspunkt i chaufførens belastning og rette eventuelle krav, ikke mod restauratøren, men mod chaufførernes arbejdsgivere. 56. Horesta finder, at adgangen til at klage til projektgruppen ikke har reel værdi, da kunderne ikke er repræsenteret i gruppen. 57. Styrelsen finder, at der ikke er anledning til at undersøge Horesta s klage nærmere, herunder om der foreligger misbrug af dominerende stilling. BST-konsulenten har pligt til at anvise den meste enkle og økonomiske løsning. Horesta har ikke fremført nogle argumenter, der tyder på, at BST-konsulenten har fraveget sin instruks. BST-konsulentens retningslinier er udarbejdet af konsulenten sammen med leverandørerne, men disse retningslinier kan ikke anses for at være i strid med konkurrenceloven, ligesom der heller ikke er noget i klagen, som tyder på, at der konkret foreligger misbrug. Der er endvidere ikke noget, der afholder den pågældende restaurant fra selv at forestå og gennemføre andre løsninger, herunder løsninger med elektriske trappetransportører. 58. Endvidere bemærkes, at Arbejdstilsynet i brevene af 7. februar og 14. marts 2003 konkluderer, at bryggerierne vil bryde arbejdsmiljøloven, hvis de leverer til et lager, der ikke lever op til denne lovs krav til adgangsveje. Arbejdstilsynet afviser i nævnte breve også at elektriske trappetransportører er velegnede til at løse ølkuskenes arbejdsmiljøproblemer. 59. På den baggrund må Horestas klage afvises. Konklusion 60. Aftalens bestemmelser om at medlemmerne af Bryggeriforeningen og Danske Læskedrik Fabrikanter ikke vil indbære produkter til virksomheder, der ikke opfylder arbejdsmiljølovens krav til indbæringsveje, indeholder ikke bestemmelser, der er omfattet af konkurrencelovens 6, stk. 1. Der kan derfor meddeles en erklæring efter konkurrencelovens Horesta s klage ændrer ikke ved denne vurdering. Der er heller ikke i de to konkrete sager anført forhold, der indikerer, at der skulle foreligge misbrug. På den baggrund afvises Horestas klage over at bryggerierne i fælles leveringsbetingelser kun vil levere til fortov, hvis adgangsvejene ikke lever op til kravene i arbejdsmiljølovgivningen. Foreningens klage over, at projektgruppen bag Pladsen til Kassen forlanger, at problemer ved løft skal løses ved permanente installationer, afvises ligeledes.


GEM ARTIKEL Bolighandel 23. maj 2013\t· 2 MIN\nBukkejagten er netop skudt i gang, og snart lyder startskuddet også for boligjagten i universitetsbyerne, hvor der er kamp om de små lejligheder. Særlig svær er jagten i Aarhus, hvor der, udover at være færre ejerlejligheder end i København, også er et prisniveau, der ligger markant over det i Hovedstaden.\n”De studerende i Aarhus må have den store pengepung frem for at få råd til en studiebolig. De små ejerlejligheder er næsten 4.000 kr. dyrere pr. kvadratmeter i Aarhus end i København”, siger Birgit Daetz, der er kommunikationsdirektør for Boligsiden.dk\nDet svarer til en ekstraudgift på 300.000 kr. for en Aarhuslejlighed på 75 kvadratmeter sammenlignet med en tilsvarende lejlighed i København.\nAarhus har trukket høje kvadratmeterpriser siden 2006\nI starten af 2006 var rollerne byttet om, og Københavnerne betalte mest for de små boliger, dvs. ejerlejligheder på max 75 kvadratmeter. Men i allerede i slutningen af 2006 halede Aarhus ind og fik et prisniveau, der lagde sig over Københavns.\n”Forskellen har været ret konstant de seneste år, og intet tyder på, at det vender lige med det samme”, siger Birgit Daetz.\nTal fra februar 2013 viser, at kvadratmeterprisen for en ejerlejlighed på max 75 kvadratmeter er 21.675 kr. i København men hele 25.542 kr. i Aarhus.\nMeget af forklaringen ligger i udbuddet af ejerlejligheder. Netop nu er der 356 ejerlejligheder på max 75 kvadratmeter til salg i Aarhus kommune. I Københavns kommune er der 597. Og ser man på udbuddet af ejerlejligheder uden at skele til størrelsen, er forskellen endnu større. Her har Aarhus kun en tredjedel så mange lejligheder som København.\nGennemsnitlig kvadratmeterpris for små lejligheder (3 måneders glidende gennemsnit)\nDen røde linje er Aarhus, den sorte København og den blå hele landet.\nPerlen i det sydfynske øhav Vores nye bolig skal være større


Danfoss-ejer har så mange penge, at han ses som et »rigt svin«. Selv mener han, det er misundelse, der er problemet - FINANS\nDanfoss-ejer har så mange penge, at han ses som et »rigt svin«. Selv mener han, det er misundelse, der er problemet\nIndsigt: Efter massiv debat sænkede de borgerlige partier sidste år afgiften for at arve virksomheder. Nu er der forslag om at gå endnu længere og dermed gøre virksomhedernes våde drøm til virkelighed.\n19.09.2016 kl. 12:00\nJørgen Mads Clausen har holdt hovedet koldt under hele interviewet.\nHan er glad for meldingerne fra regeringen, som vil gøre det billigere for familievirksomheder som Clausen-familiens Danfoss at lade ejerskabet gå i arv til næste generation...


Børn skal ikke have en mobiltelefon, før de fylder 16, siger ekspert\nNyheder Skrevet af Jesper Larsen | 13.09.15 | 16:59\n13.09.15 / 14:47\nTusindvis af børn møder hver dag op i skole med en smartphone i lommen, hvilket ikke kun ødelægger undervisningen for barnet med telefonen, men også for klassekammeraterne.\nOrdene kommer fra Tom Bennet, der er leder af en kommision, der skal se på, hvilke retningslinjer folkeskolerne i Storbritannien skal have i forhold til børns brug af mobiltelefoner og tablets i skoletiden.\nHan mener ikke, børn skal have mobiltelefoner før de er 16 år, og underviserne skal kun i yderste tilfælde tillade dem, mener han.\nVejledningen kommer efter Tom Bennet skulle finde måder hvorpå, undervisningsmiljøet i klasseværelserne kan blive forbedret.\n- Vi er nødt til at være sikre på, at de råd vi giver til skolerne er i trit med det 21 århundrede, hvor selv helt unge elever tager tablets og mobiltelefoner med i skole, siger dne britiske undervisningsminister Nick Gibb til Independent om retningslinjerne fra Tom Bennet.\n- Om det er brugen af mobiltelefoner, forældres attitude overfor skolen eller elevernes opførsel i klasselokalet, så er vi nødt til at dykke ned i årsagerne for at finde frem til, hvordan vi kan sørge for, vores børn ikke får forstyrret deres undervisning af uhensigtsmæssig opførsel, siger Nick Gibb.\nMen selvom det kan lyde som et hårdt indgreb for mange børn, der har vænnet sig til den daglieg kontakt med mobiler og tablets, så vil adfærdseksperten ikke forbyde dem.\n- Jeg mener, at smartphones repræsenterer en enorm fristelse for børnene, men dermed ikke sagt jeg vil forbyde dem, siger Tom Bennet, ifølge Independent.\nHan pointe er, at børn kommer i for tidlig kontakt med avanceret teknologi.\n- Jeg bliver ofte spurgt, hvonår folk skal give deres barn en smartphone. Til det svarer jeg, 'når du er klar til at lade dem se på porno', for det er sikkert, at deres nysgerrighed vil få dem hen på det, siger han.\n- Min personlige overbevisning er, at jeg ikke synes børn skal have en smartphone før de fylder 16, medmindre de er under opsyn af en voksen, siger han.


"H.C. Andersen Julemarked" er blevet til "Eventyrligt julemarked" i H.C. Andersens Odense | H.C. Andersen Information\n“H.C. Andersen Julemarked” er blevet til “Eventyrligt julemarked” i H.C. Andersens Odense\nSådan så det ud i 2004 da Odenses første julemarked så dagens lys! – dog med en påskrift juni 2020.\nLidt historie om H.C. Andersen Julemarkedet\nH.C. Andersen Julemarked i Odense har fået dødsstødet og hedder nu Eventyrligt Julemarked. Dette er sket efter at Odense Kommune har valgt, at “privatisere” julemarkedet. Oprindelig gik Odense Kommune og H.C. Andersen Fonden ind og støttede projektet med H.C. Andersen Julemarked for at promovere H.C. Andersen og hans eventyr.\nIfølge fyens.dk i 2003 var det Torben Iversen, der fik den gode idé efter bl.a. et besøg i Tyskland, Fyens.dk skriver bl.a. “Hele H. C. Andersen-kvarteret skal illumineres, der kommer telte op, hvor folk kan lune sig, handelsboder og eventyroplæsninger, fortæller Torben Iversen. Det er Odense Bys Museer, der skal administrerer fondspengene til julemarkedet, og de vil selvfølgelig være med” og det skulle finde sted 6. december, den dag H.C. Andersen blev æresborger i Odense.\nIntensionerne er store for at promovere og brande “H.C. Andersen” både som nationalt og internationalt” ikon. Dette er der efterfølgende på diverse foredrag m.m. gjort opmærksom på var en af strategierne.\nVed åbningen af HC Andersen Centret i Odense 2013 problematiserede daværende rådmand Steen Møller spørgsmålet om H.C. Andersen var for dominerende. Nej, var svaret og Odense skal formidle ved at lege med kulturarven, på den måde gør vi det aktivt for byen. Konstant skal vi spørge om H.C. Andersen er relevant i “hin” projekt! – I julemarkedet var H.C. Andersen ved at forsvinde. Nedsæt et juleakademi, der skal fortælles historier. Vi skal bruge H.C. Andersen med omtanke og kvalitet. Spørgsmålet er om det er sket med navneændringen. Det at “H.C. Andersen Julemarked” er blevet til “Eventyrligt julemarked” godt nok med tilføjelsen i H.C. Andersens Odense er vel ikke en styrket branding af H.C. Andersen, måske mere en erkendelse af at man ikke var i stand til at brande H.C. Andersen.\nNu har Odense Kommune i en pressemeddelelse fra juni 2020 så bekendtgjort at “…. Nu kan vi – og alle andre – glæde os over, at julemarkedet fortsætter i de kommende tre år i det nye navn Eventyrligt Julemarked, fordi Odense Kommune med en navneændring har ønsket at signalere, at markedet nu er på nye hænder. Desværre har man samtidig solgt ud af brandet “H.C. Andersen” til fordel for ordet “Eventyrligt” som kan forstås meget bredere og som reelt ikke har noget at gøre med forfatteren. Det vil dog efterfølgende vise sig, hvor meget H.C. Andersen , der er over det nye eventyrlige julemarked\nDet er organisationen SPIS! Odense Food Festival, som skal varetage julemarkedet de næste par år. Den nye organisation har ifølge facebook visionen ” SPIS! fejrer vores fynske og daske mad- og måltidskultur og bringer mennesker sammen på tværs af alder, etnicitet og uddannelsesgrad ….” Leder af SPIS! Tine Gudrun Petersen, siger, at de glæder sig helt vildt til at lave et eventyrligt julemarked i Odense, hvor lækre madboder, lokale kulturaktører, kunstoplevelser og små events danner rammen om to hyggelige december-weekender.\nJeg kender ikke deres koncept, men glæder mig til at se, hvilke ideer de har til det fremtidige “Eventyrligt Julemarked”. Det er blot lidt sørgeligt, at H.C. Andersen, som tema tilsyneladende er røget helt ud af ligningen for et kommende julemarked.\nLars Bjørnsten 5. juni 2020\nNB: I fyens.dk oplyses 28.10.20, at julemarkedet i 2020 er aflyst.\nSe mere om: “H.C. Andersen Julemarked” her!


– Flot sejr af Simone Glad\nFlot sejr af Simone Glad\nPå søndagens runde af denne sæsons Cross Nationals var der igen masser af podiepladser til Sparta.\nHos kvinderne var det for anden runde i træk en stærkt løbende Simone Glad der tog sejren foran Maja Alm. Holdet bestående af Simone, Marie Mørch og Stine Muldbak Andersen blev nr 2 efter Århus1900 så der var byttet om på rollerne ift første runde af Cross Nationals.\nU20 der løb ca 5 km startede ud på den snørklede men udmærkede rute i Århus. Hos pigerne var Sofia Thøgersen med helt fremme og snuppede en 2. plads og sammen med Elisabeth Rønnstad og Madeleine Rasmussen blev det også til en 2. plads for hold. Bedste spartaner hos drengene blev Christian Lindgreen på en 20. plads og sammen med Jeppe Haghfelt og August Due blev de nr. 4 for hold.\nHos kvinde Masters blev Karina Berner-Magnusson nr 2. Hos senior mænd var bedste spartaner Esben Krogh Rasmussen på en 19. plads mens holdet med yderligere Richard Dion Jensen og Thomas blev nr 6. I Masterklassen blev Kent Nørmark nr 3 individuelt og sammen med Jacob Rørdam Holm-Jørgensen og Kim Godtfredsen blev de nr 2 for hold.\nNæste runde af Cross Nationals er søndag d. 26. januar i Korup hvor der står 18x1000m stafet på programmet. Lige nu ligger kvinder senior på en delt 1. plads.


Et flertal af danskerne forbinder især bedre dyrevelfærd med god plads og adgang til det fri. Det viser en undersøgelse lavet for fødevareministeriet. Men selvom alle øko-dyr netop kommer ud i det fri og har mere plads både ude og inde, er det kun en tredjedel af danskerne, der forbinder bedre dyrevelfærd med økologi. Det tyder på, at danskerne mangler viden om dyrenes forhold i økologisk landbrug, og det vil Økologisk Landsforening nu gøre noget ved via kampagnen ’En himmel til forskel’.\nI de kommende uger vil danskerne møde ’Ren Madglæde’-kampagnen på plakater i bybilledet og på de sociale medier.\nFår grovfoder, f.eks. frisk græs, der er godt for dyrenes velbefindende og forebygger sygdomme


Ny energikilde baseret på vand og aluminium tidobler ubådes rækkevidde | Ingeniøren\nNy energikilde baseret på vand og aluminium tidobler ubådes rækkevidde\n19. jun 2017 kl. 07:30\nUbåde udstyret med den nye strømkilde har en ti gange længere rækkevidde end de ubåde, der sejler på lithium-batterier. Teknologien fungerer ved at lade aluminium korrodere under kontrollerede forhold og udmærker sig blandt andet ved først at generere elektricitet, når ubåden er i vandet. De eksakte kemiske processer beskrives i artiklen.\nLæs ogsåUS Navy tester undervandsdrone forklædt som haj\nLæs ogsåGRAFIK OG VIDEO: 33 ton amatørubåd fik en lang række forbedringer\nEnergilagring, Energisystemer, Skibe\nRelateret jobannonce: A unique possibility for an outstanding professorship\nvia Nature 20. apr 2018 07:53 5\nNiels Abildgaard 10 måneder siden\nHvis Danmark skal beskytte Grønland er ubåde under is formentlig noget af det mest effektive der findes.\nIngen sender overfladeskibe til områder med Ubåde man ikke ved hvor er.Teknologien her har næsten samme energiindhold som det dieselolie som i højt sat 27 tyske ubåde var tæt på at gøre noget rigtig ondt ved England.Det er ikke KK niveau men er iltuafhængigt eller rettere laver det selv og det støjer ikke.\nDrop det der vindmøllerifis og forsk i det her.Det er samtidig et godt bud på CO2 fri lager af strøm.\nHvis vi har 3.5 tons aluminium liggende per borger svarer det til et års forbrug og så kan aluminiumsmøllerierne gerne stå i Langtbortistan,Island,Norge eller England.\nChristian Nobel 10 måneder siden\nRe: Danmarks troværdighed.\ner iltuafhængigt eller rettere laver det selv\nJa det er ikke nemt det der kemi - men hvis man ellers var i stand til at forstå det skrevne, så ville man erfare at der stod hydrogen!\nAltså der kommer vand ind hvoraf brinten fiser af og ilten bruges til at oxydere aluminium og fjernes som aluminiumhydroxyd?


En god måde at spare penge på - TOPLOTTO\nHjem/Sport og friluftsliv/En god måde at spare penge på\nFolk der rejser meget og folk der rejser lidt, det er nok ikke størstedelen, som tænker at det er bedre at kører fra tyskland i stedet for at flyve ind i landet. For det meste kan det faktisk sagtens betale sig pengemæssigt, hvis man Rejs fra Hamborg i stedet for at skulle flyve helt ind i Danmark. Når man rejser meget kan det nemt blive en del penge i sidste ende, og det betyder vel ikke så meget at man skal bruge lidt ekstra tid på det. Det er alt andet lige billigere at gøre det på denne måde, og det er bare et budskab der skal ud. For folk der ikke er velkendte med denne løsning, er det noget man kan planlægge på nettet.\nHer kan man nemt finde ud af, hvordan man kan Rejs fra Hamborg når er landet. hvordan man skal gøre det, hvor man skal køre fra, hvor meget det skal koste og så videre. Alt dette er noget man kan ordne fra nettet, hvor man også kan fortælle dem hvor mange personer man ønsker pladser til. Men det går også den anden vej, fordi hvis man skal på ferie, er det også en god besparelse at Rejs fra Hamborg eksempelvis, end det ville være at gøre det fra Danmark af. Der er mulighed for at spare en del penge, hvis man ellers lige undersøge områder først. Så skal der nok være noget man kan bruge til ens rejse.\nIngen grund til at betale mere end højst nødvendigt\nDet er aldrig rart, at købe noget, når man finder ud af der er en billigere løsning. Så føler man sig lidt snydt, og det er også sådan man må føle lidt, når man finder ud af at man kan Spar penge når du rejser fra Tyskland, og det kan man som sagt få ordnet inde på nettet. Det eneste man skal gøre, er at man selvfølgelig skal planlægge turen selv. Men når det kommer til sådan noget, med at finde en billig løsning når man Rejs fra Hamborg, og det er alt andet lige noget man kan gøre mange steder på nettet. Søger man på Rejser fra Tyskland på nettet, kommer man helt sikkert frem til den rigtige løsning. Så er det op til en selv, hvor man skal rejse fra, hvornår man skal rejse, hvor mange personer man skal rejse. Det er ikke noget ved at betale for mange penge, og man kan tjekke om man gør det i forvejen ved at søge på nettet. Så har man brug for at Rejs fra Hamborg, kan man nemt finde et sted hvor man kan Spar penge når du rejser fra Tyskland. En løsning som mange nok ikke vælger fordi, at det selvfølgelig kræver at man også bruger tiden det tager. Det er ikke alverdens køretur, men det er trods alt en distance som nogle vælger ikke at gå fordi det har man ikke lyst til.


Fodermøde Svin SI Center. Onsdag d. 6. juni 2012 V/ Christina Fensholt-Hansen, ATR Landhandel - PDF\nDownload "Fodermøde Svin SI Center. Onsdag d. 6. juni 2012 V/ Christina Fensholt-Hansen, ATR Landhandel"\n1 Fodermøde Svin SI Center Onsdag d. 6. juni 2012 V/ Christina Fensholt-Hansen, ATR Landhandel\n2 Optimale blandinger smågrise Tre meget vigtige faktorer for gode smågriseblandinger Gode og sunde råvarer At smågrisene kan lide blandingen At smågrisene kan tåle blandingen God tilvækst og foderudnyttelse!\n3 Hvad kommer en fodringsbetinget diarré af? Proteinstoffer som smågrisene ikke udnytter passerer ned i tyndtarmen Opformering af coli Der trækkes væske ud i tarmen Smågrisen får diarré\n4 Vore erfaringer Til de besætninger som kører på grænsen af diarréer. Variér antallet af proteinkilder Reducér sojaskrå Vores opgave at finde den prisoptimale løsning men se på, hvad der løser problemet!\n5 Proteinkilder Proteinkilder Hvad afgør hvor god en proteinkilde er? Proteinfordøjelighed Mængde af Trypsinihibitorer Mængden af rest sukkerstoffer Er der forskel? JA! Kun de bedste kan delklareres som sojaproteinkoncentrat (HP produkter) AGB soja og AlphaSoy Pig 530 skal deklareres som ekstruderet soja. Du kunne jo tjekke din egen mærkningsseddel!\n6 Individuelle løsninger fra ATR Begrænsning af medicinforbrug Foder kan ikke gøre det hele, men kan hjælpe med på vejen Individuelle blandinger fra ATR: Råvarer med høj fordøjelighed Kombination af syrer for bredest mulig effekt Triple P (BioPlus 2B + gær)\n7 Nye kontra gamle normer smågrise. Nye normer 2012, FULD. (gl norm) Vægtinterval (9-20) (20-30) Ford lysin/fesv 11,0 10,5 (10,6) 10,5 (10,4) 10,5 (10,0) Råp, min/fesv 150 (158) 144 (153) 144 (150) 146 (145) Råp, max/fesv 158 (170) 152 (165) 154 (162) 156 (157) Nye normer 2012, DIARRÈ. (gl norm) Vægtinterval (9-20) (20-30) Ford lysin/fesv 10,0 10,0 10,5 (9,8) 10,5 (9,5) Råp, min/fesv 137 (145) 137 (145) 144 (142) 146 (138) Råp, max/fesv 145 (157) 145 (157) 154 (154) 156 (150) Diarrénorm kun i starten! Ellers vurdering.\n8 Kornkvalitet / mavesundhed. Igen -altafgørende, at kvaliteten af råvarerne er i orden. Problemer med mavesundhed hos smågrise: Forpressede piller! 5 mm størrelse 10 % valset med i pillen\n9 Kornkvalitet! Kategorisering af korn 1. Smågrisehvede: krav til protein niveau, rensning, sortering og yderligere behandling. 2. Korn i soblandinger: rensning og sortering. 3. Korn i slagtesvineblandinger: rensning. 4. Korn som ikke egner sig til foder: Biogas! Der tages i øvrigt prøver for toxinindhold af alt korn!\n10 Kornet kategoriseres inden aflæsning.\n11 Rensning og sortering.\n12 Udtagning af batchprøver!\n13 Her kan du finde dit foder...\n14 Afrunding... Der gøres en stor indsats i ATR for at sikre gode og sunde råvarer i foderet. Det har været en stor succes indtil nu. Vi forsætter med samme fremgangsmåde fremadrettet!\n15 Fodring af søer Holdbarhed Hy D -Produktnyhed hos ATR\n16 Fodring af søer Holdbarhed Hvad er Hy D? 25-OH-D₃ er den biologisk aktive form af D₃, der kan optages i blodet og som bruges i mange forskellige processer i kroppen. Lettere optageligt og lettere tilgængeligt. 25-OH-D₃ er den eneste variant af D₃ der kan krydse placenta og dermed komme fostrene til gode.\n17 Fodring af søer Holdbarhed\n18 Fodring af søer Holdbarhed Hvorfor bekymre sig om D₃ vitamin? Optages normalt gennem huden når kroppen udsættes for sollys. D₃ har en afgørende rolle i mange processer i kroppen. Opbygning og nedbrydning af knogler Mobilisering af calcium/fosfor til mælkeproduktion Mobilisering af calcium/fosfor til knogledannelse hos fostre Indlejring af calcium og fosfor efter mobilisering\n19 Fodring af søer Holdbarhed\n20 Fodring af søer Holdbarhed\n21 Fodring af søer - Holdbarhed Derfor tildeles D-vitamin i alt so -og poltefoder i ATR fra 1/5-2012, som en kombination af i.e. alm. D₃ og i.e. Hy D.\n22 Slagtesvin, sol raps og rug? ATR s største blanding er stadig Mast Korn! Vores erfaring er, at solsikke fungerer bedre end raps. Raps har prismæssigt været tæt på at ryge ud af blandingerne. Solsikke fungerer godt og regner til tider også godt ind i blandingerne. Vi kan sagtens lave blandinger med rug. Efterspørgsel? Prismæssigt ikke været optimal. Tyskland mellem % til slagtesvin.\n23 Blandinger med solsikke Variation energi prisen på en FE? Fuld vitamin/mineral 100% fytase ikke 200%! Op til 12% sol\n24 Vi putter ikke vores kunder i kasser Hos ATR koster det IKKE ekstra at være speciel. Ikke tillæg for specialblandinger Handzugabe håndtilsætning af tilsætningsstoffer fra levering til levering (ordreproducerende) Fleksible løsninger i samarbejde med ejer, konsulent, dyrlæge og medarbejdere


MP3 for alle af Sune Ranum Brandt – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nMP3 for alle af Sune Ranum Brandt\nHvad er MP3 - og hvad må man med det? En kort teknisk gennemgang og en masse nyttige oplysninger om, hvordan man bruger MP3-formatet til noget nyttigt, eller sjovt. Lav MP3 filer af dine LP'er og CD'er. Hent musik på Nettet fuldt lovligt. Bærbare MP3-afspillere. Brænd CD'er med MP3-filer - og hør musikken over dit stereoanlæg.\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'MP3 for alle' af Sune Ranum Brandt i de 318 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 86.165 andre anmeldelser af bøger.\nMP3 for alle\naf Sune Ranum Brandt\nHæftet bog, Libris Digimental, ISBN: 9788778434395\nUdgivet 2001.12.14 af Libris Digimental


Greg Merson - Dette års lovende poker spiller\nGreg Merson – Dette års lovende poker spiller\nGregory Merson er en amerikansk professionel pokerspiller fra Laurel, Maryland. Professionelt er han til online shorthanded cashgame poker. Han er medlem af finalebordet for 2012 WSOP Main Event, og den nuværende leder i 2012 WSOP Player of the Year opløbet.\n24-årige Greg Merson havde allerede sikret en fantastisk 2012 WSOP før Main Eventen overhovedet begyndte. Merson fik sit første armbånd og tog en iøjnefaldende præmie på 1.136.197 dollars for sin sejr i Event 57, $10,000 NLHE Six Handed.\nForud for hans 2012 armbåndasejr var Mersons største udbetaling i en turnering, da han ejede 5% af aktierne i en person, der vandt på en PokerStars Caribbean Adventure. Dette indtjente han $ 75.000 på. Merson har også spillet online hos både PokerStars og Full Tilt Poker under navnet gregy20723. Hans bedste resultat var en 2. plads i 1564-persons $ 200 + $ 15 25. juli 2010 PokerStars Sunday Second Chance begivenhed, hvor han tjente $ 40,664.\nDen unge pro fra Maryland havde et anden es op i ærmet, han spillede sig ikke bare at til sig til sin anden Main Event (han blev færdig som nummer 639 i 2009 for 21,365 dollars), men at finde en plads blandt de sidste ni spillere. Endnu mere fantastisk virkede det til at Merson blev sat tilbage på dag 5 med omkring 150 tilbageværende spillere, han tabte en stor pulje mod Fabrizio Gonzalez, og blev efterladt med få big blinds foran ham.\nMerson fik en dobbel, og endnu en, og endnu en, og indhentede sin vej tilbage til en stak med mindst en lille smule af egenkapitalen. Langsomt men sikkert skar han sin vej tilbage i konkurrencen. Merson historien er velkendt i pokerkredse. Merson begyndte pludselig at bruge mere tid på at spille online poker end at gå til timer på University of Maryland, hvor han studerede. I stedet droppede han derfor ud og begyndte at spille poker på fuld tid.\nHan spandt sine hjul en smule, men fandt hans skridt hurtigt, knusning online spil og derefter finde succes på live-kredsløbet, så snart han var gammel nok til at spille i amerikanske kasinoer. Som så mange andre pokerspillere, blev Merson offer for online poker forbuddet i USA. Derfor købte han et hjem i Toronto, og driver stadig sin online poker forretning derfra.\nTrods sin succes i live events betragter han stadig sig selv som online spiller først og fremmest. Det vil vise sig i fremtiden, om han efter en eventuel Main Event succes vil ændre mening, og tilbringe mere tid på live events i fremtiden.\nSom sagt før er Gregs historie en velkendt en i pokerverdenen- han gik fra at være afslappet fritidsspiller, for så at finde ud af at han var noget af en haj. Det eneste der skal til for at blive professionel pokerspiller, udover selvfølgelig held, er at få en masse øvelse og lære så meget som muligt om matematikken bag spillet og strategi. For at finde ud af mere og læse flere nyheder om poker, kan du gå til pokerstars.dk\nNext Vind 200 kr. til Groupon!\nPrevious Find ud af hvem der ejer domænet på hjemmesider du besøger


Nogensinde spekuleret på, hvordan fungerer stablecoins? Du er på det rette sted. I denne artikel forklarer vi alt hvad du behøver at vide om stablecoins, og om de kan være en smart tilføjelse til din portefølje.\nNår det kommer til handel med kryptokurrency, kan en af sektorens største træk også være en alvorlig fare: volatilitet. Mens fiat-valutaer har typisk daglige volatilitetsniveauer på 0,5%, det er ikke usædvanligt, at prisen på kryptokurver ændres med så meget som 5% – og hvis priserne konsekvent falder, kan dette resultere i enorme tab for investorer. (En fiat-valuta er en, der er reguleret af en regering og har en fast værdi, for eksempel det britiske pund eller den amerikanske dollar).\nSelvom volatilitet kan være en positiv faktor, hvis forhandlere ved nøjagtigt, hvornår de skal købe og sælge, betyder det, at de fleste kryptokurver er ekstremt risikable investeringer. Men for dem, der ønsker at få adgang til de decentraliserede fordele ved krypto, men ikke ønsker at bekymre sig om de uforudsigelige priser, er der en alternativ løsning: stablecoins.\nHvis du undrer dig over ‘hvordan fungerer stablecoins’ eller endda ‘hvad er stablecoins’, er du på det rette sted. I denne artikel har vi sammensat den ultimative begynderguide til stablecoins. Uanset om du er en eksisterende kryptoinvestor, der ønsker at vide mere om disse aktiver eller nogen, der er forsigtige med Bitcoin og mener, at stablecoins kan være svaret, kan du læse videre for at finde ud af, hvorfor så mange investorer tilføjer stablecoins til deres portefølje.\n2 Hvad er flygtighed?\n3 Hvad er de forskellige typer stablecoin, og hvad bruges de til?\n3.1 Hvad er Fiat-backede stablecoins?\n3.2 Hvad er sikkerhedsstillelse stablecoins?\n3.3 Hvad er algoritmiske stablecoins?\n4 Hvad er fordelene ved stablecoins?\n5 Hvad er ulemperne ved stablecoins?\n7 En begyndervejledning til stablecoins – ofte stillede spørgsmål\n7.1 Hvor mange stablemønter er der?\n7.2 Hvad er den mest populære stablecoin?\n7.5 Hvad er fremtiden for stallmønter?\nSom navnet antyder, er stablecoins en bestemt type kryptokurrency (eller kryptotoken), der er designet til at være stabil i naturen. Mens valutaer som Bitcoin tager deres værdi fra en række faktorer – herunder udbud og efterspørgsel, investortillid og begivenheder som Bitcoin-halvering – er stabile mønter knyttet til en fast ekstern værdi.\nOfte er dette en fiat-valuta som den amerikanske dollar, men det kan også være en vare som guld, olie eller bestemt mineraleksport. Det kan endda være en anden kryptokurrency, så længe den er en (eller flere), der ikke er underlagt enorme prisudsving.\nIdeen bag dette er, at værdien af det underliggende aktiv vil være stabil nok til at holde stablecoin i skak. Fordi stablecoin har den samme værdi, er den beskyttet mod markedsvolatilitet, der påvirker standardkryptovalutaer. Selvom det vil blive påvirket af eventuelle udsving i dets tilknyttede aktiv, vil disse sandsynligvis være langt mindre dramatiske end dem, der påvirker prisen på Bitcoin, Ethereum og andre større kryptoer.\nVolatilitet er et af de vigtigste begreber på kryptokurrencymarkedet. Før vi besvarer spørgsmålet ‘hvad bruges stablecoins til?’, Lad os sammenfatte nøjagtigt, hvad udtrykket ‘volatilitet’ betyder, og hvordan det kan måles i investeringer..\nVolatilitet er det omfang, hvor en kryptokurrency (eller ethvert andet aktiv) svinger i værdi. Det er en vigtig indikator for handlende og investorer, der kan bruge disse oplysninger til at forudsige udbrud investeringsmuligheder. Faktisk er at studere tidligere prisbevægelser et af de vigtigste skridt, der skal tages, før du tilføjer en ny krypto til din portefølje.\nI kryptovaluta-investering måles disse prisbevægelser generelt i pips. Dette står for procentdel i point (eller prisrentepunkt) og bruges til at vise selv de mindste værdiændringer. Tænk på en pip som den fjerde decimal i et tal – for eksempel $ 0,0001.\nEn meget flygtig kryptokurrency er en, der svinger vildt i værdi. Bitcoin citeres ofte som en af verdens mest ustabile aktiver. I de tre måneder mellem oktober 2017 og januar 2018 ramte valutaen for eksempel en rekordvolatilitetsrate på 8% – mens prisen i juni 2019 styrtede ned med $ 1.000 på kun 20 minutter!\nSelvom ingen valuta er helt fri for volatilitet, er det utroligt usædvanligt, at fiat-valutaer oplever dette niveau af prisbevægelser i en så kort periode. Dette betyder, at stablecoins er langt mere modstandsdygtige over for de faktorer, der kan påvirke konventionel kryptokurrency.\nHvad er de forskellige typer stablecoin, og hvad bruges de til?\nFor at forstå, hvad stablecoins bruges til, er vi nødt til at udforske de forskellige typer stablecoin. Disse tre typer er:\nFiat-backede stablecoins (ellers kendt som peg stablecoins)\nHver af disse kategorier har forskellige egenskaber, der gør dem egnede til en række forskellige formål. Lad os se nærmere på, hvordan disse typer stablecoin fungerer.\nHvad er Fiat-backede stablecoins?\nFiat-backede stablecoins, eller pind stablecoins, er ret selvforklarende. Disse er kryptotokener, der er bundet i værdi til en underliggende fiat-valuta. Dette kunne være det britiske pund, japanske yen, canadiske dollar, schweiziske franc – mulighederne er næsten uendelige, men den mest almindelige er den amerikanske dollar.\nDen mest berømte fiat-backede stablecoin er Tether (USDT) som blev lanceret i 2014. Dette var faktisk verdens første stablecoin, så det er noget af en trendsætter. Tether appellerede til investorer, der var fascineret af kryptos decentrale karakter, men fandt udsigten til Bitcoins dramatiske prissvingninger for alarmerende. Og denne appel har betalt sig. Tether er i øjeblikket ikke kun den mest populære stablecoin, men også den tredje største kryptokurrency efter markedsværdi. I skrivende stund er dets markedsværdi $ 17.473.086.836, og den har den højeste døgnhandelsvolumen af ethvert digitalt aktiv på markedet ($ 41.067.765.107).\nTether tager sit navn fra det faktum, at det er ‘bundet’ til den amerikanske dollar. Dette betyder, at 1USDT er lig med 1USD. Andre eksempler på USA-støttede stablecoins er:\nEn af de vigtigste anvendelser til fiat-backede stablecoins er som mellemled mellem fiat og cryptocurrency. På børser behandles det ofte som en digital dollar. Hvis en investor ikke kan foretage en direkte USD-transaktion, kan brug af Tether-tokens være et godt alternativ. Fordi 1USDT (i teorien) altid vil værdi 1USD, vælger mange investorer at konvertere deres midler til Tether som en måde at gemme dem på i digitale tegnebøger uden at skulle bekymre sig om, at deres værdi falder over tid.\nHvad mere er, masser af børser giver ikke investorer mulighed for at købe og sælge krypto ved hjælp af fiat-valuta. Som et resultat kan konvertering af kryptofonde til fiat være ret vanskeligt – men at konvertere krypto til Tether og derefter Tether til USD er ret ligetil.\nHvad er sikkerhedsstillelse stablecoins?\nSikkerhedsstillelse stablecoins arbejde efter samme princip som fiat-backede stablecoins. I stedet for at være bundet til USD, GBP eller EUR er de dog bundet i værdi til en anden kryptovaluta.\nPopulære kryptovalutaer at købe og sælge i britiske pund\nFaktisk er de fleste sikkerhedsstillelse stablecoins bundet til et udvalg af forskellige kryptokurver. (Dette kaldes undertiden en kurv med aktiver). Du tror måske, at binde en stablecoin til en eller flere kryptokurver besejrer genstanden for en stablecoin. Når alt kommer til alt, hvis dets underliggende aktiver ikke er stabile, hvordan kan en stablecoin leve op til sit navn?\nDette er en gyldig bekymring. Sikkerhedsstillelse stablecoins såsom Maker mønt (DAI) er meget mindre stabile end dem, der er bakket op af en fiat-valuta. Men de har en stor fordel i forhold til både pinden og de centraliserede stablecoins: de kan være fuldt hostede på blockchain. Dette betyder, at de er helt decentraliserede i modsætning til dem, der er afhængige af statslige aktiver.\nDe fleste investorer bruger sikkerhedsstillelse stablecoins som en sikringsværktøj for at modveje mere ustabile valutaer i deres portefølje. Selvom de er den mest ustabile form for stablecoin, kan de stadig være en effektiv form for risikostyring, der forvitrer nogle af stormene, hvilket kan forårsage enorme prisbevægelser i mere store kryptoer.\nHvad er algoritmiske stablecoins?\nI modsætning til fiat-backed eller sikkerhedsstillede stablecoins, algoritmiske stablecoins ikke er bundet til et underliggende aktiv. I stedet styres den cirkulerende forsyning som reaktion på dens ydeevne.\nFor eksempel, hvis en mønt formodes at være nogenlunde lig med den amerikanske dollar og begynder at falde til under dette beløb, reducerer en algoritme automatisk udbuddet for at få prisen op igen. På samme måde, hvis prisen begynder at overstige $ 1, vil algoritmen øge den cirkulerende forsyning for at hjælpe med at sænke prisen.\nAlgoritmiske stablecoins er baseret på mængde teori om penge. Dette angiver, at prisen på en vare eller tjeneste er direkte proportional med mængden af penge, der er i omløb. Det er den samme praksis, som de fleste banker bruger til at regulere inflation eller deflation.\nEt eksempel på en algoritmisk stablecoin er Basis. Grundlagt af tre kandidater fra Princeton University i april 2018, indsamlede Basis imponerende $ 133 millioner i sin seneste investeringsrunde, hvilket viser, at mange mennesker kan se potentialet for algoritmiske stablecoins. Dets system er beskrevet som en ‘algoritmisk centralbank’ – men hvilke fordele har den i forhold til fiat-backede eller sikkerhedsstillede stablecoins?\nI modsætning til stablecoins som Tether kræver Basis ikke sine grundlæggere at have reserver på amerikanske dollars. Dette skyldes, at mønten er knyttet til 1USD i værdi, men ikke aktivt bakkes op af fysiske reserver. Dette gør det muligt at være virkelig decentraliseret fra fiat-banker på en måde, som de fleste fiat-støttede kryptokurver ikke kan være.\nDen algoritmiske tilgang er også mere nøjagtig end at være bundet til et udvalg af kryptokurver. Algoritmen er ikke afhængig af eksterne markedsfaktorer, hvorimod et udbredt hit for kryptovaluta-sektoren (såsom coronaviruspandemien, som påvirkede investeringer af enhver art i en sådan grad, at den nu er kendt som ‘coronavirus-nedbrud’) sandsynligvis sænk værdien af en sikkerhedsstillelse, der stabler ned.\nHvad er fordelene ved stablecoins?\nNu har vi besvaret spørgsmålet ‘hvad er stablecoins’, lad os afveje de forskellige fordele ved denne type krypto for at hjælpe dig med at beslutte, om stablecoins er en god investering i 2020 og derefter.\n✅ Den største fordel ved at investere i stablecoins er, at de kan være en effektiv form for risikostyring. Som et sikringsværktøj kan stablecoins hjælpe med at regulere din portefølje og fungere som en form for forsikring for at veje mere risikable investeringer\n✅ Stablecoins kan let konverteres til fiat-valuta, hvilket gør dem til en bekvem mellemmand mellem fiat og crypto\n✅ Stablecoins kræver meget lidt overvågning af investorer takket være deres utroligt lave niveauer af volatilitet\n✅ De kan bruges til at overføre store mængder midler til offshore-konti uden at skulle bekymre sig om ugunstige valutakurser eller grænseoverskridende gebyrer\n✅ Stablecoins er også mindre sårbare over for hacking end konventionelle kryptokurver, da blockchain faktisk ikke gemmer sin sikkerhed\n✅ Stablecoins er meget skalerbare, da der ikke er nogen faste reserver\nHvad er ulemperne ved stablecoins?\nStablecoins kan have en lang række fordele, men det betyder ikke, at de er fejlfri. Langt fra det, faktisk! Dette er de vigtigste ulemper, du skal overveje, før du beslutter, om du skal investere i nogen form for stablecoin.\n❌ Stablecoins kan være et godt sikringsværktøj, men det er ikke i sig selv gode investeringer. Dette skyldes, at deres værdi over tid aldrig vil stige – det vil altid være lig med 1 enhed af dets underliggende baseaktiv\n❌ Mange stablecoins kræver, at en depot eller revisor overvåger deres præstationer og sikrer, at værdien er knyttet. Dette kræver, at investorer sætter deres lid til nogen og betyder, at der kan være potentiale for menneskelige fejl\n❌ Nogle mennesker har sammenlignet algoritmiske stablecoins med et pyramidesystem. Den lave pris på poletter som Basis ($ 1) betyder, at væksten uundgåeligt skal subsidieres af nye investorer, der køber ind i ‘ordningen’\n❌ Der kan være mangel på gennemsigtighed omkring fiat-backede stablecoins. For eksempel er Tether gentagne gange kommet under beskydning for angiveligt ikke at eje nok reserver på USD til at understøtte sine påstande om, at det for hvert Tether-token, det udsteder, har $ 1 i banken\nStablecoins blev udviklet til at omgå volatiliteten, hvilket gør kryptomarkedet så risikabelt\nStablecoins fungerer ofte som skæringspunktet mellem fiat og cryptocurrency\nVolatiliteten for en typisk kryptovaluta kan være omkring 5% i modsætning til 0,5% for en typisk fiat-valuta\nDer er tre hovedtyper af stablecoin: fiat-backed, sikkerhedsstillelse og algoritmisk\nStørstedelen af fiat-backede stablecoins er knyttet til den amerikanske dollar\nStørre stablecoins inkluderer Tether, DAI Coin og Basis\nAlgoritmiske stablecoins er baseret på mængdeteorien om penge\nStablecoins kan være et effektivt sikringsværktøj til styring af risiko i en diversificeret portefølje\nDe er dog ikke selv en investering, der stiger i værdi over tid\nHvis du har spekuleret på ‘hvad er stablecoins’, håber vi, at denne begyndervejledning har givet dig en introduktion til denne unikke type kryptokurrency. Da bredere interesse for stablecoins begynder at vokse, kan det være tid til at være opmærksom på stablecoins og overvåge deres anvendelse på det bredere marked. Faktisk afslørede en rapport fra kryptokursudvekslingen Binance, at interessen for USD-sikkerhedsstillede stablecoins steg dramatisk mellem maj 2018 og maj 2019, hvor de 24-timers tilbudsmængder drevet af stablecoins steg fra 35,78% til 60,55%.\nOvervejer du at tilføje stablecoins til din portefølje? På trods af deres lave volatilitet er det stadig vigtigt at huske, at enhver form for kryptovaluta er en risikabel investering. Udfør altid din due diligence, inden du køber ind i en fiat-backed, sikkerhedsstillelse eller algoritmisk stablecoin.\nEn begyndervejledning til stablecoins – ofte stillede spørgsmål\nHvor mange stablemønter er der?\nDer er i øjeblikket mere end 200 stablecoins på kryptokurrencymarkedet. Da der i alt er over 6.000 kryptokurver, repræsenterer dette en relativt lille andel.\nHvad er den mest populære stablecoin?\nDen mest populære stablecoin er Tether. Det var den første stablecoin, der blev lanceret, så betragtes det ofte som stablecoins Bitcoin!\nSvaret på dette spørgsmål er ikke ligetil. Mens stablecoins normalt er meget mere stabile end konventionelle kryptokurver, er de kun lige så stabile som det underliggende aktiv, som de er knyttet til. Dette betyder, at de ikke er helt fri for volatilitet (næsten ingen valuta er).\nStablecoins er populære, fordi de omgår meget af den volatilitet, der gør Bitcoin og andre kryptoer så risikable. De er også blevet mere og mere populære som en måde at konvertere kryptofonde til fiat.\nHvad er fremtiden for stallmønter?\nDa stablecoins vokser i popularitet, tror mange eksperter, at vi kunne se dem begynde at tilskynde til masseadoptagelse af kryptokurrency. I fremtiden kan stablecoins være en bekvem form til at foretage online- eller kontaktløse betalinger samt overføre penge mellem digitale tegnebøger.\nΑναρωτηθήκατε ποτέ «πώς λειτουργούν τα stablecoins;» Είστε στο σωστό μέρος. Σε αυτό το άρθρο,\nBitcoin er den første, mest kendte og dyreste kryptokurrency derude, men det er ikke\nKryptovalutaer og blockchain-teknologi har etableret sig i en verden af mainstream-økonomi med Bitcoins astronomiske\nContents1 Daglig prognose for Ripple XRP-pris1.1 Det britiske finansministerium siger, at XRP ikke er\nContents1 Ethereum-prisforudsigelse i 2021:1.1 Er ETH på vej til $ 3.000?1.2 Hvad er Ethereum?1.3\nAltcoin Trading: Alt hvad du skal vide! Ønsker du at handle kryptokurver, der ikke


#Hvad-vil-S: Flere penge til folkeskoler – færre til fri- og privatskoler - Altinget - Alt om politik: altinget.dk\nTyson W. Lyall | 25. januar 2018 kl. 4:00 | Print\nPå spørgsmålet om den vigtigste politik på sit område peger Annette Lind (S) på folkeskole, erhvervsuddannelser og fjernelse af besparelser. (Foto: /ritzau/Ólafur Steinar Gestsson)\nUDDANNELSE: Socialdemokratiet vil sløjfe omprioriteringsbidraget på uddannelsesområdet og give folkeskoler og erhvervsuddannelser flere penge. Samtidig vil partiet sætte en grænse for antallet af elever på fri- og privatskoler.\nEn total afskaffelse af omprioriteringsbidraget på uddannelsesområdet og ekstra penge til både folkeskoler og erhvervsskoler. Det er de væsentligste punkter i Socialdemokratiets politik under undervisningsordfører Annette Lind.\nDet forklarer hun i Altingets serie #HvadVilS, hvor Folketingets største parti får lov at udlægge sine vigtigste mærkesager.\nPå spørgsmålet om den vigtigste politik på hendes område, peger Annette Lind på tre ting: Folkeskole, erhvervsuddannelser og fjernelse af besparelser.\nHendes svar på det følgende spørgsmål er derfor inddelt i tre.\nHvad er det vigtigste på undervisningsområdet for Socialdemokratiet?\n”Det ligger i vores dna at ville folkeskolen. Den skal være det naturlige førstevalg. Regeringen prioriterer ikke folkeskolen. Det vil vi gøre, når vi kommer i regering igen.”\n”Vi nærmer os 20 procent, som går i fri- og privatskole. Det er en helt forkert udvikling. Ni ud af ti skal gå i folkeskole. Det er noget af et statement, fordi det er en udvikling over 20 år, som skal vendes.”\n”Det gør vi blandt andet ved at styrke folkeskolen. Vi skal understøtte de rammer, vi har sat for folkeskolen. Vi vil få det til at fungere bedre med den åbne skole, lektiehjælp og bevægelse i skolen. Det handler for os om at nedbringe den sociale forskel, vi ser. Vi vil underbygge de ting, som ligger i folkeskolereformen. Lektiehjælp vil vi eksempelvis have til at ligge i forlængelse af faget. Det skal ikke ligge som et appendiks sidst på dagen.”\n”Når skoledagen nu er blevet længere, så skal den være mere varieret. Vi vil lave tiltag, som vi godt ved koster penge. Derfor skal der flere penge til folkeskolen.”\n”Derudover skal vi give langt mere lokal frihed. Vi skal lytte langt mere til lærere, pædagoger og skoleledere og derfra finde ud af, hvordan vi kan give mere frihed fremadrettet. Vi skal give reel frihed og ikke bare tale om det. Ministerens aktuelle tiltag underløber faktisk bare de ting, vi har aftalt i fællesskab. Vi vil underbygge de ting, der er vedtaget.”\n”Når vi eksempelvis taler om den længere skoledag, så skal den være mere varieret. Vi skal understøtte de ting, som ikke fungerer. For jeg mener sådan set, at det er rigtigt, at vi skal have mere bevægelse, åben skole og lektiehjælp. Det skal bare gøres rigtigt.”\n”Jeg forstår godt, at det var uheldigt, at konflikten kom samtidig med skolereformen. Men det betyder ikke, at de ting, som blev vedtaget med reformen, er dårlige. Mange skoler har eksempelvis allerede forbedret det med bevægelsen. Nu skal vi have resten med. Der skal måske laves bedre faglokaler. Måske skal vi understøtte det økonomisk, så man bedre kan lave praksisfaglige ting og dermed få en mere varieret undervisning.”\n”Vi ved godt, at vi har pålagt folkeskolerne flere opgaver. Der skal være flere undervisningstimer, der skal være åben skole, bevægelse etc., mens økonomien ikke er fulgt med. Samtidig kan fri- og privatskoler tage de elever, de vil have og sortere. Folkeskolerne får reelt langt flere og mere udfordrende opgaver. Det er ikke kun sket under den nuværende regering, og hvis man vil vende udviklingen og ikke skabe et amerikansk eller engelsk skolesystem, så skal det være nu.”\n”Alle unge mennesker skal have en ungdomsuddannelse. Ikke blot 90 procent, som regeringen mener. Alle skal have en uddannelsesplan. Det kan give god mening at tage et job efter folkeskolen, men alle skal have en uddannelsesplan, så de følges indtil de er 25 år.”\n”Vi skal have en langt mere praktiskfaglig udskoling. Sammen med SF og Radikale er vi på vej med 10 konkrete forslag til, hvordan vi kan lave en mere praktisk udskoling. Vi forventer at præsentere det i denne uge."\n(Forslagene var ikke offentliggjort ved deadline.)\n"Udgangspunktet er, at alle unge skal have mere praktiskfaglig undervisning. Derfor skal der være et langt større samarbejde med erhvervsskolerne. Man skal forpligtes til at lave projekter og samarbejde. Det kan være, man skal udveksle lærere osv. Der er mange initiativer, vi kan lave, og det er Socialdemokratiet, som har tænkt de hovedtanker.”\n”Vi foreslår, at man skal have meget mere praksisfaglig undervisning på valgfagene i udskolingen.”\n3. Farvel til besparelser\n”Besparelser på uddannelsesområdet er den helt forkerte vej at gå. Uanset, om det er på folkeskoler, gymnasier eller erhvervsuddannelser. Derfor vil vi fjerne omprioriteringsbidraget. På erhvervsskoleområdet bliver vi derudover nødt til at tilføre flere penge. Det er helt galimatias, at erhvervsskolerne skal spare 100 millioner kroner i år, når de skriger på faglærte ude i landet.”\nLad os samle op på nogle af tingene. Først folkeskolen, som du siger, at ni ud af ti skal gå i. Det gør de ikke i dag, og det er absolut heller ikke i den retning, udviklingen går. Hvad vil I gøre for at nå en fordeling på 10/90 procent?\n”For det første skal vi tage de 350 millioner kroner, som regeringen giver til privatskolerne ved at hæve koblingsprocenten, og give til folkeskolen.”\nHvordan bliver det til 350 millioner kroner?\n”Det er jo sådan, at regeringen hæver koblingsprocenten hvert år til privatskolerne. Den er oppe på 350 millioner kroner. Dem vil vi bruge på folkeskolen i stedet. Til læseløft til de mindste. Vi ved, at man skal knække koden for at blive bedre til resten af sit skoleliv. Derfor handler det om at komme godt fra start. Der skal en tidlig indsats til.”\n”Vi vil gerne sætte koblingsprocenten ned til 71 procent. Den er oppe på 76 procent. Det er det højeste nogensinde.”\nHvordan kommer du frem til beløbet 350 millioner kroner?\n”Det er det beløb, der vil komme ind ved at justere koblingsprocenten til fri- og privatskolerne fra 76 til 71 procent.”\n(Annette Lind henviser til dette svar fra undervisningsministeren i november 2017.)\nHvordan løfter I de midler over i folkeskolen, som jo er kommunernes område?\n”Man sætter koblingsprocenten ned, så kan man jo øremærke de penge til kommunerne.”\nSå I vil sætte penge af, som kommunerne er tvunget til at bruge på folkeskolen?\n”Vi siger bare, at når koblingsprocenten er sat ned til 71 procent, så er der frigivet 350 millioner kroner. Man kan øremærke dem fuldstændig til at sige, at det eksempelvis er til læseprojekter til de yngste klasser.”\nJeg spørger, fordi jeg er i tvivl om, hvordan I fra central hånd vil tage penge og allokere specifikt til folkeskolerne.\n”Man kan give dem direkte til ét formål, eller man kan give dem direkte over kommunekassen. Der er mange forskellige måder at gøre det på. Man kan give dem flere penge over finansloven. På institutionsområdet har vi eksempelvis tit øremærket penge til normeringer. Det kan man sagtens gøre.”\nTilbage til det med fordelingen mellem folkeskole og fri- og privatskole. Hvordan vil I politisk sikre jer, at kun 10 procent går i fri- og privatskole?\n”Der kan være mange måder at gøre tingene på. For det første skal man højne folkeskolen, så det bliver førstevalget. Det skal jo ikke være tvang at gå i folkeskole. Det skal være sådan, at når førstevalget er så godt, så vælger man ikke et alternativ.”\n”Men ligesom man kan sige, at koblingsprocenten skal ligge på 76 procent, så kan man lovgive sig ud af tingene. Jeg vil gerne være med til at se på, om vi skal lave nogle sociale normeringer, eller om vi ligesom med de muslimske friskoler kan sige, at der skal være et vist antal elever. Så kan man sætte kriterier op for, hvad der skal være i de enkelte skoler.”\nVi har vendt de 350 millioner kroner, men hvordan vil I ellers konkret styrke folkeskolen?\n”Det er et langt, sejt træk. Vi kan ikke finde snuptagsløsninger, men for eksempel har jeg netop foreslået en kommission, som skal se på de nationale test. Vi er nødt til at finde ud af, hvordan man får en helhedsløsning i forhold til det her. Denne her præstationskultur, der findes, og hvordan den påvirker de yngste elever… Man er nødt til at finde ud af, hvilke hjælpemidler man kan få stillet til rådighed i stedet for bare at sætte dem i en testsituation.”\n”Lektiehjælp. Det skal man bare have. Måske har nogen det. Andre har det ikke.”\n”Faglokaler. Giv penge til, at de får mulighed for at lave mere varieret undervisning.”\n”Den åbne skole. Stil forslag til, hvordan man kan få et samarbejde med de lokale idrætsforeninger. Få DGI og Dansk Skoleidræt med i et samarbejde om, hvordan man styrker det her.”\n”Mere praksisfaglighed. Det er selvfølgelig for at få flere på erhvervsuddannelserne, men det styrker også folkeskolen. Man har en meget akademiseret folkeskole. Vi skal have denne variation ind i skolen.”\n”Men det er et langt, sejt træk. Vi er nødt til at få talt med lærerne, pædagogerne og dem, som har fingrene nede i suppedasen. Hvordan kan vi give mere frihed og gå dialog. Og samtidig skal der være en villighed til at underbygge det, vi har besluttet. Og gøre gode tiltag bedre over hele palletten.”\nHvad gør I jer af tanker om økonomisk løft af folkeskolen – udover de 350 millioner kroner, du nævner?\n”Man er nødt til at tale med kommunerne om, hvilken opgave man står over for. Hvilken økonomisk situation er man i? Vi bliver nødt til at tale om en økonomisk styrkelse, fordi opgaven er blevet større. Pengene er ikke fulgt med.”\nSå folkeskolen er i dag underfinansieret?\n”Med den stigende opgavemængde er der ingen tvivl om, at der ikke er det, som skal til.”\nLad os sige, at Socialdemokratiet genvinder magten, og du bliver ny undervisningsminister. Hvad går du i gang med på din allerførste arbejdsdag?\n”For det første ville jeg tale med forligskredsen om de ting her. Vores førsteprioritet er at styrke folkeskolen. Men vi kommer til at tale om praksisfaglighed i forhold til at få flere til at tage en erhvervsuddannelse. Det er en enorm styrke, at vi har så brede forligskredse. Når man laver store reformer, som vi har lavet med folkeskolen, gymnasier, erhvervsuddannelser og FGU, så er det vigtigt, at man ikke bare laver det om. Det er store, seje træk, som skal tages, og her skal forligskredsen med. Det tænker jeg er det vigtigste.”\nDu inviterer forligskredsen, og hvad vil du helt præcist søge dens opbakning til?\n”Hvordan styrker vi folkeskolen? Hvordan får vi vendt udviklingen, så vi stopper tilgangen til privatskolerne? Og så kan alle se, at vi skal have flere uddannede faglærte. Det er nogle af de allervigtigste ting.”\n”Hvis man har en stærk folkeskole, som underbygger faglighed, variation og praksisfaglighed, så får vi flere til at tage erhvervsuddannelser.”\nDet er ikke så længe siden, Socialdemokratiet sad i regering – og netop havde undervisningsministerposten. Er der noget, I ville gøre anerledes i forhold til sidst, hvis I skulle få posten igen?\n”Jeg synes faktisk, at de ting, vi vedtog – nye rammer for folkeskolen eksempelvis – var rigtige. De skal bare underbygges og understøttes. Det skal så hele tiden udvikles, og det vil vi gøre. Det er ikke længe siden, vi lavede en EUD-reform, men vi skal bruge flere penge, så flere uddannes på erhvervsuddannelserne. Kursen er lagt. Vi skal bare udvikle, understøtte og lave tingene mere tidssvarende.”\nNår man hører om det, I gerne vil på dette område – og andre områder – så kunne det godt lyde som om, danskerne skal betale lidt mere i skat, hvis I skal have jeres vilje. Ser du det også sådan?\n”Hvis det er sådan, at man ikke ønsker store skattelettelser, så er der jo også penge til velfærdsområdet. Hvis der kommer en socialdemokratisk regering næste gang, så vil vi uden tvivl bruge pengene anerledes. Vi vil omprioritere. Vi vil vælge velfærden over skattelettelser.”\nDer er vel heller ikke kommet skattelettelser under denne regering?\n”Der har i alt fald været snak om det. Men der er ingen tvivl om, at man kan omfordele pengene på en anden måde. Det er ikke sikkert, man skal sætte skatten op. Man kan finde penge, hvis man vil. Al politik er prioritering. For os er uddannelse noget af det allervigtigste.”\nVigtigere end hvad eksempelvis?\n”Hvis man skal have et ordentligt liv, så skal man have noget i rygsækken. Det starter altså allerede, når man er helt lille. Derfor skal der en tidlig indsats til. Der skal være gode institutioner og gode folkeskoler, som får folk videre i systemet. Det er noget af det vigtigste.”\nOk. Så der skal flere æg over i den kurv. Men hvor vil I tage æggene fra?\n”Der er jo mange ting at tage pengene fra. Du vil se en socialdemokratiskledet regering, som prioriterer velfærd frem for nogle af de hårde ting.”\nHvad er ”hårde ting”?\n”Det kan være mange forskellige ting. Velfærden kommer først.”\nJeg forstår reelt ikke, hvad du mener med ”hårde ting”?\n”Der er meget i en finanslov, som kunne være anerledes. Jeg ved ikke, hvad jeg skal nævne. Der er jo virkelig, virkelig mange milliarder at flytte med. Det er en prioritering hvert eneste år, når man skal lave en finanslov. Uddannelse og undervisning er nogle af de ting, vi vil prioritere først.”\nJeg synes, jeg kan genkende denne her slags udsagn fra tidligere, når I har været i opposition, men jeg er ikke sikker på, jeg så det ligeså tydeligt, da I var i regering. Derfor søger jeg mere konkret svar på, hvad der skal prioriteres anerledes – til fordel for uddannelse. Giver det mening?\n”Jeg synes ikke, du kan sige, at det er socialdemokratisk politik at spare på uddannelse. Da vi eksempelvis lavede folkeskolereformen, fulgte der otte milliarder kroner med. Vi har givet penge til bedre normeringer, øremærket midler til institutioner osv. Forskellen er, at vi var i en krisetid, da vi senest sad i regering. Nu er vi ikke længere i krisetid, men alligevel tager man penge fra undervisningssystemet. Man burde netop give penge, nu man har en god økonomi. Det er helt vanvittigt, at man tager penge fra erhvervsuddannelserne, når der mangler så mange faglærte. Det synes jeg ikke, du kan sige skete under en socialdemokratisk regering.”\nI tilførte otte milliarder ekstra til skoleområdet i forbindelse med folkeskolereformen?\n”Ja. Det kan godt være, at nogen synes, den er underfinansieret. I dag siger vi, at der kommer så mange flere opgaver, så vi kan i al fald ikke spare på området. Nu er der ikke krise længere. Det er opgangstider, og så er det altså den forkerte måde at gøre det på.”\nGruppeformand for S Henrik Sass Larsen kritiserede for nylig den danske presse for ikke at give plads til politiske synspunkter.\n”Det, vi mangler, er at få lov til at fortælle, hvad vi står for. Hvad der egentlig er meningen med den politik, vi fremlægger,” sagde han i en\ninterview-video på Socialdemokratiets facebookside.\nForrige artikel #Hvad-vil-S: Vi skal have svarene på fremtidens energispørgsmål Næste artikel Borgmester: Holbæks økonomi skal styres ‘uden fugle på taget’


Mad i butikkerne - mutterne.dk's forum om marsvin\nMad i butikkerne\nIndlæg af Pia Nielsen » søn 23. sep 2012 08:15\nJeg tænkte på at hvis jeg skulle købe god mad i dyrehandlen til mine mutter , hvad skulle det være? Jeg plejer at købe mad hos den avler som jeg købte marsvinene hos, men hendes madpris stiger så snart benzinen stiger så det kan snart ikke betale sig mere..\nNogen der kan komme med forslag?\nRe: Mad i butikkerne\nIndlæg af Lina » søn 23. sep 2012 08:54\nHvilke butikker kan du komme til / hvor langt kan du køre?\nIndlæg af Pia Nielsen » søn 23. sep 2012 09:10\nJeg bor lige midt i odense og kan tage bussen/cykle\nJeg kender dog kun til petworld og maxizoo og plantorama\nIndlæg af mise » søn 23. sep 2012 09:42\nHej jeg ved at både plantorama og petworld har nogle rimelige blandinger til dyr, har selv brugt der fra før og bruger stadig til vores hamster fra plantorama. håber du finder et sted.\nIndlæg af Pia Nielsen » søn 23. sep 2012 10:35\nDet nu hvilkey mærke som er bedst for dyrene? Er ikke så god til at finde ud af hvor meget de skal have af de forskellige vitaminer og fedt. så ville høre hvis der var en der havde købt til marsvin i mange år, som måske ville anbefale noget\nIndlæg af Lina » søn 23. sep 2012 10:45\njeg kender ikke noget til petworld eller plantorama - men maxizoo's eget mærke multifit er fint til marsvin.\nJeg er normalt meget meget hys mht blandinger, da de oftest er fyldt med alt muligt skrammel og så mere er lig med junkfood.\nIndlæg af Pia Nielsen » søn 23. sep 2012 10:58\nMange tak! det vil jeg se på..\nVed faktisk ikke om man kan købe det billigt på nettet men der syns jeg ofte de er 15 kilo og det er lige rigeligt til kun to\nIndlæg af Lina » søn 23. sep 2012 11:16\nzooplus har tima mega c, men jeg kan ikke huske størrelsen på de små poser.\nEr man til det helt dyre, så er der burgess excel, der fåes i mindre poser.. men som osse koster din venstre lunge og din førstefødte.\nIndlæg af Pia Nielsen » søn 23. sep 2012 11:59\nder fik jeget godt grin\nJeg har faktisk hørt om tima mega c så det kunne være man skulle prøve det hvis når det er nævnt. for så tør jeg godt p\nIndlæg af Anne » søn 23. sep 2012 12:22\nPlantorama har 2 forskellige typer med c. vitamin som er pille foder, kan ikke huske hvad de hedder men begge er fine\nIndlæg af Pia Nielsen » søn 23. sep 2012 13:07\nOkay mange tak for hjælpen! Jeg tror også jeg holder mig til piller, for mine erfaringer fra mine burdyr for nogle år siden, der kunne de godt lide at spise alt andet end pillerne, når jeg købte gnaverblandinger\nIndlæg af Mabitha » ons 26. sep 2012 09:13\nJeg har to dyr og køber 15 kg tima mega c (de små pakker er på 2 kg) - det kan holde 6 måneder, og med det, der alligevel smides ud indimellem (hvis der kommer for meget skidt i madskålen og lign.), så passer det meget godt. Der har indtil videre højst været et til halvandet kg tilbage, når de 6 måneder er gået, så det er i hvert fald indenfor det acceptable for mig. Dyrene spiser det i øvrigt med glæde!\nNu har zooplus.de endda også lært at pakke deres varer fornuftigt ind, så man ikke længere har marsvinepiller udover det hele, når pakken kommer, så det kan kun anbefales!


Messerschmidt vandt nazi-sag – Ekstra Bladet\n26. feb. 2009 kl. 13:13\nMesserschmidt vandt nazi-sag\nKøbenhavns Byret gav for kort tid siden Dansk Folkepartis Morten Messerschmidt ret i, at han ikke havde heilet og hyldet Hitler under en 'våd' aften i Tivoli\nMorten Messerschmidt skal være forsigtig med at løfte armen en anden gang, hvis der er journalister i nærheden. (Foto: Jens Dige)\n'Thi kendes for ret: Chefredaktør Arne Ullum straffes med ti dagbøder á 500,- eller fængsel i ti dage. Journalist Jacob Heinel straffes med ti dagbøder á 500 kr eller fængsel i ti dage.'\nSådan lød dommen over det retslige slagsmål, som Dansk Folkepartis Morten Messerschmidt og formiddagsavisen BT har kæmpet om i knap to år, da Københavns Byret klokken 13 afsagde dommen.\nSagen tog sin begyndelse, da Messerschmidt i april 2007 sang både lidt for højt og havde lidt for høje armbevægelser, der ifølge BT's journalister og andre vidner mest af alt lignede en hyldest til nazi-tyskland og Hitler, under en våd aften i Tivoli-restauranten Grøften.\nBT bragte efterfølgende flere avisforsider med udsag som: Morten råbte 'sieg heil' og 'heil Hitler' og Morten Messerschmidt hyldede Hitler og brød ud i tysk nazisang, hvilket mildest talt fik den unge politikers sind i kog.\n- Jeg er rystet og rasende over, at avisen over flere sider, herunder på forsiden og i lederen uden antydning af dokumentation skriver, at jeg har sunget nazisange og hyldet Hitler. Det har jeg ikke, sagde Morten Messerschmidt i en pressemeddelelse i 2007.\nUnder retssagen har Messerschmidt blandt andet krævet erstatning på 100.000 kroner - et krav, som byretten dog langt fra imødekom.\nUdover de i alt 10.000 kroner, som BT er blevet pålagt at betale, skal avisen samtidig betale sagens omkostninger på ca. 20.000,- kroner og 25.000,- kroner for tort og smerte til sagens hovedperson Morten Messerschmidt.


Belastningen fra landbrugets brug af pesticider er rekordlav\nBelastningen fra landbrugets brug af pesticider er rekordlav (1)\nBekæmpelsesmiddelstatistikken for 2020 viser, at den solgte mængde af pesticider er stort set uændret i forhold til de tre foregående år. Belastningen fra anvendelsen af pesticider er dog rekordlav. Den lave belastning fra anvendelse skyldes bl.a., at det våde efterår i 2019 medførte et reduceret areal dyrket med vintersæd.\nMålsætningen i Pesticidstrategi 2017-2021 er fortsat opfyldt, viser bekæmpelsesmiddelstatistikken for 2020. Samtidig viser statistikken, at belastningen fra anvendelsen af pesticider er faldet markant i forhold til tidligere år.\nI statistikken opgøres pesticidbelastningsindikatoren (PBI), der viser udviklingen i miljø- og sundhedsbelastningen fra de pesticider, danske jordbrugere køber til at bekæmpe ukrudt, svampe og andre skadevoldere i deres afgrøder. Målsætningen i Pesticidstrategi 2017-2021 er, at PBI baseret på salgstal maksimalt er på 1,96, svarende til en reduktion på mindst 40 % i forhold til 2011, der er referenceåret for målsætningen. PBI er faldet med 49 procent siden 2011 og er i 2020 på 1,66. Målsætningen er dermed fortsat opfyldt.\nFaldet i PBI for forbruget af pesticider skyldes yderligere, at der i landbruget i dag anvendes midler, der har en markant lavere miljø- og sundhedsbelastning sammenlignet tidligere år, hvilket skyldes en fortsat substitution mod anvendelse af mindre belastende midler, der har en mindre afgift.\nFor yderligere information: Maria Sommer Holtze, kontorchef; tlf.: 22 35 14 58, Obfuscated Email


Præstationsangst - Jeg lider af præsentationsangst.\nOg det er frygteligt, for i mit job som leder udfordres jeg hyppigt. Det er en klar forventning, som jeg har kendt til, lige siden jeg tiltrådte jobbet, at der ad hoc kommer præsentationsopgaver og fremlæggelser, både på dansk, engelsk og tysk. Alle tre sprog mestrer jeg.\nDa jeg valgte at søge hjælp, var situationen ude af kontrol for mig, og det bryder jeg mig ikke om, for jeg er det, som mange nok vil kalde kontrol-freak. Jeg kunne ikke sove om natten før en fremlæggelse. Jeg havde de værste katastrofetanker, og min sunde fornuft kunne på ingen måde berolige mig. Jeg havde læst adskillige bøger om emnet, så gode råd var dyre.\nUd over de fantastisk gode vinkler og metoder, som jeg nu har lært, må jeg sige, at jeg blev uendelig forbløffet på den gode måde over den effekt, som hypnose har på mig. Da Christel nævnte hypnose, slog jeg det hen. Jeg tænkte, at sådan en som mig slet ikke kunne modtage hypnose, og jeg var slet slet ikke vild med tanken om, at lægge ”mit sving i andres hænder”.\nChristel er dog så autentisk og tillidsvækkende, og min desperation var så udtalt, jeg valgte at prøve det en gang. Panikken er væk. Jeg er stadig nervøs, men jeg kan tale, tænke og huske klart og sammenhængende.\nSå det bliver ikke ved den ene gang, og som Christel flere gange har sagt: det her kan løses, hvor jeg har tænkt:\n”ja ja, lad os nu se”,\nmå jeg nu sige, at jeg nu tror på projektet.\nSynes, at det er imponerende, hvad kontakten med underbevidstheden kan.\nPreviousPrevious post:Ung mand, 19 årNextNext post:Jeg kan ikke sove


» Bestil Olympisk Vægtstang – OB-86 MTBH4 – inSPORTline – 1899 kr.\nEn række forhandlere på nettet foreslår til alt held flere leveringsmetoder. Det mest almindelige er p.t. at få leveret til en pakkeshop, fordi du dermed nemt kan hente bestillingen når det passer ind i din kalender. Leveringsmetoden er altså rigtig gnidningsløs, og tit ydermere den billigste type af levering ved køb af Olympisk Vægtstang – OB-86 MTBH4 – inSPORTline.\nDu kunne på samme måde overveje at bestille produkterne til levering til din hjemmeadresse eller til din arbejdsplads. Leveringsmetoden bliver til tider en sjat mere bekostelig, men lige så vel ret så let gængelig. Den mest prisbevidste fragtmetode er utvivlsomt selv at hente varerne, som desværre er betinget af at du fysisk befinder dig tæt på e-handlens hjemsted.\nLeveringstidspunktet på Vægte > Vægtstænger er jo meget afgørende i tilfælde af at vi har behov for varen om et øjeblik, så derfor er det rimelig vigtigt at man efterser den estimerede leveringsdato for det pågældende produkt.\nEn række internet forretninger annoncerer dag-til-dag fragt på mange af butikkens varer, eksempelvis Olympisk Vægtstang – OB-86 MTBH4 – inSPORTline, som trods alt står og falder med at ordren indsendes inden et fastsat klokkeslæt, således at de kan nå at få pakken afsendt forud for at personalet tager hjem.\nNogle online webshops tilbyder gratis levering, men i mange tilfælde er det under forudsætning af at der erhverves for et bestemt beløb. Som alternativ kan du foretrække den mindst kostelige leveringsløsning, hvilket i de fleste tilfælde – om du opholder sig i Viborg, Ikast eller Nivå – er at få fragtfirmaet til at bringe dine varer til et udleveringssted.\nDet er i dag usædvanlig smertefrit for folk at analysere priser på diverse online firmaer, og ergo har en lang række inSPORTline e-shops set sig tvunget til at stampe salgspriserne på mange af deres varer – til babyer og børn, og ligeledes til damer og herrer – betydeligt, og endda nogle gange tilbyde fragt uden betaling.\nTil gengæld kan det stadigvæk blive lukrativt at eftergå nogle enkelte webbutikker efter udsalg på Olympisk Vægtstang – OB-86 MTBH4 – inSPORTline inden du gennemfører dit køb, så du er på den sikre side med at skaffe sig den billigste pris.\nDu skal blot være omhyggelig med, at i tilfælde af at en internet handler udbyder deres produkter til en pris der anses for kolossalt fordelagtig, så er det i nogle tilfælde være et fingerpeg om en bedragerisk internet shop. Betalinger med kort er heldigvis dækket ind under en ordning, hvilket hjælper dig som kunde imod svindlende online forretninger.\nVi går generelt ind for shopping med kort eller mobilbetaling. Som et alternativ kan du overveje en afdragsordning fra for eksempel ViaBill, såfremt du hellere vil betale prisen i flere bidder.\nInden nogen køber hos en inSPORTline online virksomhed burde de principielt få overblik over butikkens vilkår, men det er i reglen ikke specielt ophidsende.\nEn anden mulighed kunne måske være at kontrollere hvorvidt internet forhandleren er e-mærket, som er en erklæring om at internet firmaet føjer de opstillede regler, foruden at e-firmaet lejlighedsvis efterses af jurister der kender de gældende bestemmelser. Desuden giver det dig mulighed for en håndsrækning, når du får problemer ved din handel.\nDesuden slår vi et slag for at kunden er klar over de mest relevante betingelser der kan have indflydelse på ordren, som eksempelvis den byttepolitik butikken har. I den sammenhæng er det virkelig essesentielt, at man til enhver tid beholder ens købsbekræftelse, således man senere vil kunne bevidne handlen af Olympisk Vægtstang – OB-86 MTBH4 – inSPORTline, om man søger en vare til en dreng eller pige.\nTrustpilot fører til flere pålidelige muligheder for at besigtige en lang række øvrige kunders domme og af den grund kan det være til hjælp, at du eftergår webbutikkens vurderinger af Olympisk Vægtstang – OB-86 MTBH4 – inSPORTline inden du køber.\nFacebook byder på også de facto fine løsninger til at få et kig ind i internet selskabets kundetilfredshed. Tilmed møder vi mange internet foretagender som gør det muligt at tilkendegive en evaluering af deres køb, hvilket lige så vel burde bruges til at danne dig et indtryk af kundernes tilfredshed.\nVores website er reklamefinansieret. Vi har tætte samarbejder med nogle forskellige outlets på nettet i Danmark derved at vi promoverer virksomhedernes tilbud, og tager imod provision for så vidt en af de besøgende på vores website gennemfører en bestilling.\nAnvisninger om produkter og internet virksomheder opdateres jævnligt, men det er umuligt for os at give garantier imod modifikationer der kan være iværksat siden nyligste opdatering af de anvendte data.


Turbo Club er et 2 -stjernet sted placeret omkring 2,3 km fra Maspalomas-stranden. Dette komfortable hotel stammer fra 1987 og blev renoveret i 2000.\nHotellet ligger inden for en 10 -minutters gåtur fra byens centrum. En central indstilling nær et busstoppested tilbyder gode offentlige transportmuligheder.\nTurbo Club byder på 120 værelser udstyret med en minibar, trådløst internet, tv med satellitkanaler, kaffe- og tefaciliteter og en garderobe for et komfortabelt ophold i Maspalomas. Turbo Club indeholder værelser med haven visningen. De byder på badeværelser med en bruser, en hårtørrer og toiletartikler.\nEn morgenmadsbuffet tilbydes i loungen. Hotellets rummelige restaurant serverer et udvalg af tyrkiske retter. I den store natbar nyder gæsterne et udvalg af øl, vin og te. Tilbyder forskellige spisemuligheder,er Restaurante Cooperativa de Taxis og Tunte-Chino er omkring 5 minutter gåtur væk.\nTurbo Club er omkring 35 minutters kørsel fra Gran Canaria lufthavn.\nTurbo Club tilbyder også biler og cykler til leje.\nHotel The Uluwatu Peak 4*, Pecatu\nLejlighedshotel Grupotel Picafort Beach Aparthotel 3*, Can Picafort (Mallorca)\nBed & Breakfast Terracotta At , Marysville\nHotel Luthan Spa 5*, Riyadh\nHotel Leyeh Leyeh 2*, Kerobokan


Socialdemokrater: Fri hash vil gøre København mere sikker\n7. april 2013 16:08 | Af: Berlingske Nyhedsbureau\nSocialdemokraterne på Københavns Rådhus går til kommunalvalg på ønsket om legalisering af hash.\nDet står klart, efter at Socialdemokraterne lørdag holdt delegeretmøde, hvor partiets holdning til emnet blev drøftet.\n»Der er massiv opbakning blandt vores kredsformænd, tillidsfolk og medlemmer bag ønsket om legalisering af hash,« siger socialordfører for Socialdemokraterne, Lars Aslan Rasmussen, efter at partiet lørdag holdt delegeretmøde.\nEt enkelt socialdemokratisk medlem af Borgerrepræsentationen, Sophie K. Led, kunne ikke bakke op om holdningen og valgte at melde sig ud af partiet.\n»Det er overraskende, at hun tager så drastisk en konsekvens, og det er vi selvfølgelig kede af,« siger Lars Aslan Rasmussen.\nHan er dog overbevist om, at partiet har valgt den rigtige linie, når man nu går til valg på at indføre et tre-årigt forsøg med legalisering af hash.\n»Bandekriminaliteten i Storkøbenhavn er i høj grad centreret omkring hashhandlen, og vi ønsker ikke at finansiere hverken rockere eller indvandrere. Ved at legalisere hash skaber vi en meget mere sikker by,« siger Lars Aslan Rasmussen.\nLegalisering af hash er ifølge socialdemokraterne ikke ensbetydende med bare at give los og overlade mennesker med alvorlige misbrugsproblemer til sig selv.\n»Vi ønsker, at det skal foregå under kontrollerede former, hvor hash sælges fra udvalgte kommunale steder. Der skal også være hjælp til dem, der kommer lidt for tit, og hvor et misbrug er under opsejling. Men vi ønsker ikke at kriminalisere de hundredtusindvis af danskere, der bare ryger hash af og til,« siger Lars Aslan Rasmussen.\nSelv om Socialdemokraterne i København nu officielt går til valg på legalisering af hash, kræver det, at et flertal i Folketinget giver grønt lys.\n»Jeg er overbevist om, at vi nok skal få et flertal for en forsøgsordning. Vi har presset på i ti år for at få lov til at etablere fixerum, det fik vi, og vi har presset på for at få lov til en ordning med lægeordineret heroin, det fik vi også igennem. Jeg er sikker på, at vi også kommer igennem med et forsøg om legalisering af hash,« siger Lars Aslan Rasmussen og tilføjer:\n»Hvis det ikke går som ventet, så lukker vi naturligvis forsøget ned igen, og så er jeg sikker på, at banderne står klar til at overtage markedet igen.«\nEt bredt flertal i Borgerrepræsentationen bestående af Socialdemokraterne, SF, Enhedslisten, De Radikale og Liberal Alliance går ifølge Lars Aslan Rasmussen ind for forslaget om legalisering af hash.


Forslag om at hæve pensionsalderen: - Der må lægges låg på galskaben | TV2 Fyn\nForslag om at hæve pensionsalderen: - Der må lægges låg på galskaben\nFolketinget har tirsdag behandlet et lovforslag om at hæve pensionsalderen til 69 år, men blandt politikerne er der uenighed om, hvorvidt det er den rette løsning.\nDer er uenighed blandt politikerne på Christiansborg om, hvorvidt det er en god idé at hæve pensionsalderen.\n01. dec 2020, kl. 18:47\nI Danmark bliver vi ældre og ældre, og det betyder også, at vi skal være længere tid på arbejdsmarkedet, for at få statens finanser til at gå op.\n- I øjeblikket arbejder vi under den grundlæggende forudsætning om, at i takt med at levealderen går op, så regulerer man også på pensionsalderen tilsvarende, siger overvismand ved Københavns Universitet Carl-Johan Dalgaard til TV 2 Fyn.\nquote I og med at vi bliver færre unge til at løfte den økonomiske byrde, så må vi også lægge flere timer og kræfter i vores seniorår\nFynboer under 54 år ser derfor frem mod foreløbigt ét ekstra år på arbejdsmarkedet. Beskæftigelsesministeriet har nemlig forslået at hæve pensionsalderen fra 68 år til 69 år for personer født efter 1966.\nMen blandt politikerne på Christiansborg er der uenighed om, hvorvidt det er den rette løsning at hæve pensionsalderen.\nSF stemmer mod lovforslag\nSpørger man beskæftigelsesordfører for SF Karsten Hønge, så virker forslaget om at hæve pensionsalderen hul i hovedet.\n- Der må jo lægges låg på galskaben. Usikkerheden og frygten er sevet ind i titusindevis af hjem, hvor man er bange for, om man kan klare den sidste sæson på arbejdsmarkedet, siger han.\nAlle kan søge og måske kan flere fynboer få\nI stedet foreslår han, at man gør det mere attraktivt for seniorer at blive på arbejdsmarkedet - han mener nemlig ikke, at det løser noget blot at hæve pensionsalderen.\n- Vi skal gøre det lettere og mere attraktivt at efteruddanne sig, så man kan skifte job i løbet af branchen. Hvis vi får et sundt arbejdsmiljø og flere muligheder for at efteruddanne sig, så har vi måske en chance for at blive på arbejdsmarkedet i længere tid, siger Karsten Hønge.\nOg af samme årsag stemte Karsten Hønge mod lovforslaget om at hæve pensionsalderen til 69 år, som blev 1. behandlet i folketinget tirsdag. Også Enhedslisten har tænkt sig at stemme mod.\nRadikale Venstre: Det giver god mening\nBeskæftigelsesordføreren for Radikale Venstre Samira Nawa mener derimod, at det giver god mening at hæve pensionsalderen, når levealderen bliver ved med at stige.\n- I og med at vi bliver færre unge til at løfte den økonomiske byrde, så må vi også lægge flere timer og kræfter i vores seniorår, siger Samira Nawa til TV 2 Fyn.\n58-årig brolægger om pension: - Ti år er lang tid\nDet økonomiske aspekt er netop også det argument, regeringen bruger for stigningen.\n- Når vi lever længere og derved også bliver flere i vores alderdom, så er vi også nødt til at arbejde længere tid, for at finansiere det, siger beskæftigelsesminister Peter Hummelgaard (S).