Studietur blev springbræt: I dag studerer Signe kinesisk på universitet | hsfo.dk\nStudietur blev springbræt: I dag studerer Signe kinesisk på universitet\nEmilie Lyngkjær Vangkilde (til venstre) og Signe Lind Konradsen hentede væsentlige erfaringer, da de var på studieture i henholdvis USA og Kina.Foto: Søren E. Alwan\nStudieture til fjerne destinationer åbnede Signe Konradsens og Emilie Vangkildes øjne for omverden. Førstnævnte læser i dag kinesiske studier, mens sidstnævnte overvejer at studere i udlandet.\nHorsens: Signe Lind Konradsen fra Horsens repræsenterer en svindende gruppe af studerende.\nHun læser kinesiske studier på Aarhus Universitet og bygger dermed sin uddannelse op om et fremmedsprog. Det, tyder noget på, er der færre og færre, der gør. Ifølge en optælling fra Det Nationale Center for Fremmedsprog er 32 sprog- og kulturuddannelser således blevet sløjfet på landsplan de seneste fem år.\nNår 23-årige Signe Lind Konradsen alligevel er gået mod tendensen, handler det om ét springende punkt: en studietur til Beijing, hun var på, da hun gik i 3.g på Learnmark Gymnasium HHX i 2016.\n- Studieturen blev springbrættet til, at jeg tog et halvt år til Kina efter gymnasiet og fik en kæmpe interesse for landet. Hvis jeg ikke havde været på studietur i Kina i 2016, havde jeg ikke læst kinesiske studier i dag, siger Signe Lind Konradsen, der betalte 10.000 kroner af egen lomme for at komme med på turen i 2016.\nFor mig betød det meget at komme ud og opleve verden. Det er paradoksalt, at undervisningsministeren vil indskrænke gymnasieelevers mulighed for at opleve verden, når der er stigende efterspørgsel på folk, der kan tale fremmedsprog.\nSigne Lind Konradsen\nEfterspørgsel på fremmedsprog\nEn egenbetaling, der ikke kommer på tale i fremtiden, hvis det står til undervisningsminister Pernille Rosenkrantz-Theil (S). Hun har nemlig foreslået et økonomisk loft på 3000 kroner på gymnasielle studieture. En forslag, der skal skabe mere lige vilkår blandt gymnasieelever uanset økonomisk baggrund.\n- Tanken er fin, for ingen skal ekskluderes, men i stedet for et loft synes jeg hellere, gymnasierne skulle planlægge sig ud af det, så alle elever kan komme med. Man kunne eksempelvis forsøge at tjene penge ind til klassen, siger Signe Lind Konradsen, der i dag bor i Aarhus.\nSom ung studerende oplever hun, at erhvervslivet efterspørger folk med kompetencer inden for fremmedsprog. Derfor har hun svært ved at se rationalet i at umuliggøre studieture som den, der banede vejen for hendes egen interesse for at studere et fremmedsprog.\n- For mig betød det meget at komme ud og opleve verden. Det er paradoksalt, at undervisningsministeren vil indskrænke gymnasieelevers mulighed for at opleve verden, når der er stigende efterspørgsel på folk, der kan tale fremmedsprog, siger Signe Lind Konradsen, der læste kinesisk på A-niveau i gymnasiet.\nKultur skal opleves\n19-årige Emilie Lyngkjær Vangkilde var sidste år tre uger i Seattle i USA, hvor hun gik på college og boede hos en amerikansk værtsfamilie.\nStudieturen med Learnmark Gymnasium, der var en af flere mulige ture på forskellige prisniveauer, var anderledes end alle andre skoleture, hun ellers havde været på.\n- Jeg mødte en kultur, der ligger langt fra det, jeg kender, og jeg blev bedre til bare at springe ud i at snakke engelsk. Det var angstprovokerende, fordi det var tre uger på egne ben, og det var en kæmpe oplevelse, siger Emilie Lyngkjær Vangkilde, der bor i Brædstrup og går i 3.g på Learnmark Gymnasium HHX.\nInden hun tog af sted, havde hun aldrig overvejet, om et udenlandsophold kunne være noget for hende.\n- Men nu overvejer jeg at studere i udlandet. Og det kommer af, at jeg oplevede kulturen i USA. Man kan ikke opleve en kultur gennem en bog, siger Emilie Lyngkjær Vangkilde, der betalte mellem 15.000 og 17.000 kroner for at komme med på studieturen.\nSom studerende på Learnmark Gymnasium HHX og HTX bliver man tilbudt at komme på studietur under alle tre studieår. Foto: Søren E. Alwan\nIkke som en tur til Prag\nFor hverken Signe Lind Konradsen eller Emilie Lyngkjær Vangkilde spillede det sociale element ind, da de besluttede at tage med på turene til Kina og USA.\n- Det var ikke at forveksle med en tur til Prag, hvor man ser nogle seværdigheder og drikker øl om aftenen. Det her var noget helt andet, hvor vi gik i amerikansk skole, og netop det gjorde også, at der var nogle, som ikke tog med, fordi de ikke ville gå i skole på en studietur, siger Emilie Lyngkjær Vangkilde.\nSigne Line Konradsen istemmer.\n- Det handlede 100 procent om sproget og fagligheden, siger hun.\n- Det handlede om muligheden for at komme tæt på det kinesiske sprog og prøve alt det af, som vi havde lært i timerne, siger Signe Lind Konradsen.\nSigne Lind Konradsen (til venstre) var i 2016 10 dage i Beijing, Kina, mens Emilie Lyngkjær Vangkilde sidste år var tre uger i Seattle, USA. Foto: Søren E. Alwan\nLeder: Hold dig væk minister - lad skolerne selv bestemme\nBør en studietur koste maksimalt 3000 kroner? Her er læserne...\nDyre studieture ekskluderer de fattige: Misja måtte fundrais...


De syges straffes for ikke at arbejde - Hus Forbi\nDe syges straffes for ikke at arbejde\nKontanthjælpsmodtagere med misbrug og psykiske lidelser vil blive ramt af det nye krav om 225 timers arbejde. Hvis de ikke kan skaffe sig 225 timers arbejde i løbet af et år, bliver de trukket i kontanthjælp – eller mister den helt.\nOg der skal vel at mærke være tale om ustøttet arbejde. Nyttejob, virksomhedspraktik og job med løntilskud tæller ikke. Som udgangspunkt gælder kravet alle kontanthjælpsmodtagere.\nKun hvis kommunen ved et konkret skøn vurderer, at borgerens arbejdsevne er for nedsat, vil de blive undtaget. Og erfaringen er, at der er stor forskel på kommunernes vurdering. I nogle kommuner vil mange skulle leve op til det nye krav – i andre få.\nI Dansk Socialrådgiverforening kalder man det noget rod, at politikerne ikke stoler på den vurdering, der allerede er lavet af borgere med for mange problemer til uden videre at kunne arbejde. Der kommer næppe heller noget ud af at tro, at de kommer i arbejde, hvis man tvinger dem, mener Bent Greve, der er arbejdsmarkedsforsker på RUC.\nLæs mere i Hus Forbi’s januarúdgave, som kan købes nu!


Fantasiescort nordsjælland skader fugl engelsk April 10, 2018\n5 Føde redigér redigér wikikode Husskaden er altædende og lever af alt fra korn, regnorme, affald.m. Den har et enkelt kuld på 5-9 æg som den lægger i perioden fra begyndelsen af april til ind i maj, nogle år dog tidligere. Den er udbredt i store dele. Henriksen, Keld: "Yngletæthed af Husskade Pica pica og Krage Corvus corone i Århus Dansk Ornitologisk Forenings Tidsskrift,. Ikke-ynglende ungfugle lever desuden ofte en floktilværelse, indtil en ledig plads i et territorium opstår.\nEscort nordsjælland skader fugl engelsk - Rasteplads Sex\nHenriksen, Keld: "Fælles overnatning hos husskade Pica pica i bymæssig bebyggelse Dansk Ornitologisk Forenings Tidsskrift,. 4 Ynglebiologi redigér redigér wikikode Husskaden er monogam (danner par). 3, fjerdragten er sort og hvid med blågrønne metalchangeringer. Ungerne forlader reden efter 24-30 dage, men fodres stadig. Noget som forskere generelt ser som et tegn på, hvor meget en dyregruppes fokus er på intelligens. Husskaden pica pica ) er en 46 centimeter lang kragefugl i ordenen af spurvefugle med karakteristisk sort og hvid fjerdragt, hvor halen udgør omkring halvdelen af længden.\nLas Vegas Escort Fucks Me In The Hotelroom. Hempel de Ibarra,. De nyudfløjne unger har en påfaldende kort hale. Det er en udbredt myte at skader er særligt tiltrukket af sølv og andre blanke genstande. Indholdsfortegnelse, ordet skade betød tidligere trætop eller spids og er givet fuglen grundet dens lange hale. Hoved og ryg er sort, mens bug og dele af vinger er hvide. 1, der er ingen forbindelse mellem fuglens navn og det at begå skade på nogen. At den forbliver i samme område både sommer og vinter. Den Danske Ordbog a b c Husskade (Pica pica), Dansk Ornitologisk Forening, hentet. Udgave, Rosenkilde og Bagger. Den bygger store, kuglerunde reder i træer, ofte i områder med menneskelig tilstedeværelse som.eks. Arkiveret version fra maj 2009. Meltofte, Hans Jon Fjeldså: Fuglene i Danmark, 2002, side 668-673, Gyldendal). Arten er nært beslægtet med de to nordamerikanske arter hudsonskade ( Pica hudsonia ) og californisk husskade ( Pica nuttalli der begge ligner den meget af udseende. Husskaden kaldes også for, nordens paradisfugl på grund af dens sort-hvide fjerdragt med blåsort metalglans og karakteristiske, lange hale. Den har desuden vist sig at besidde episodisk hukommelse og har en evne til at bruge værktøjer, der på nogle punkter overstiger menneskets nærmeste slægtninge, chimpanserne.\nErotik odense massage: Escort nordsjælland skader fugl engelsk\nDens høje intelligens er taget som bevis på, at høj intelligens kan udvikle sig hos flere dyregrupper uafhængigt af hinanden, her primater og kragefugle. Flest husskader finder man. Husskaden er omkring 46 centimeter lang, hvoraf halen måler. Villahaver, parker, levende hegn og remiser. 180.000 par i 2011. Nye molekylærbiologiske undersøgelser har endda vist et slægtskab med paradisfuglene. Generelt er den dog mere fåtallig i de sydlige dele af landet og mindst hyppig. 2 Årsagen til stigningen skal sammen med urbaniseringen i Danmark escort silkeborg gratis gay sex nok findes i det reducerede jagttryk siden midten af 1960'erne, hvor der årligt blev skudt omkring 200.000 husskader, hvorimod der i midten af 1990'erne kun blev skudt. Boertmann, David Uffe Gjøl Sørensen: "Københavns Husskader Pica pica i 150 år Dansk Ornitologisk Forenings Tidsskrift,. Grell, Michael Borch: Fuglenes Danmark, 1998, side 700-703, Gads Forlag. En stor hjerne i forhold til resten af kroppen. Der er jagttid på husskaden. 2, husskaden er udbredt som ynglefugl i stort set alle dele. 30 år efter,. No evidence for attraction to shiny objects Animal Cognition, January 2015, Volume 18, Issue 1, pp Poul Hald-Mortensen, red. Hans Hvass (1978 Danmarks Dyreverden, bind 8, side 100-105,. Husskaden har bestået den såkaldte "spejlprøve hvor man stiller dyret foran et spejl, for at se om det er i stand til at genkende sig selv. Rederne har et tag og indgangshul i siderne. Husskaden er en standfugl dvs. Generelt er bestanden i langsom, men vedvarende vækst og man vurderer således, at bestanden er mere end fordoblet siden midten af 1970'erne til en samlet bestand,. Samt i yngleperioden æg og yngel af andre småfugle og pattedyr. Stemmen er et karakteristisk skrattende sjak-sjak-sjak. Ud over husskaden har kun delfiner, elefanter, de store menneskeaber og mennesker over 18 måneder bestået spejlprøven. Ved en sådan lejlighed ses ofte såkaldte skadebryllupper, hvor op til 20-30 individer samles og konkurrerer om den ledige plads. Hunnen ruger alene i 17-19 dage, hvor den bliver fodret af hannen. I øvrigt er husskaden udbredt i store dele af resten af Europa (dog ikke Island ) og Asien samt det nordvestlige Afrika. Københavnsområdet, men også, midt - og Nordjylland, Nordsjælland, Vestsjælland og Bornholm har tætte ynglebestande. Europa og, asien og er en meget almindelig ynglefugl i, danmark. Henriksen, Keld: "Fødesammensætningen i vinterhalvåret hos Husskade Pica pica omkring Århus Dansk Ornitologisk Forenings Tidsskrift,. Udenfor ynglesæsonen ses det ofte, at husskaden samles i små grupper til fælles overnatning.


Begravelse: Få styr på udgifterne | Forbrugerrådet Tænk: Vi tænker, før du handler\nHvad koster en begravelse, og hvilke af bedemandens poster kan du selv klare? Hvordan finder du en bedemand? Og hvad skal du ellers huske? Få overblik her.\nJulie Damkjær · Foto: Getty Images · 3. september 2021\nDe færreste af os har meget erfaring med at planlægge begravelser, og det kan være svært at overskue, når sorgen rammer.\nArtiklen her hjælper dig med at få overblik over:\nBegravelsens udgifter – og hvilke af bedemandens opgaver, du selv kan stå for.\nHvad du ellers skal huske, når en pårørende skal begraves.\nHvordan du finder og vælger en bedemand.\nEn begravelse koster i gennemsnit 15.000-20.000 kroner ifølge Landsforeningen Liv&Død.\nHeraf er udgiften til bedemanden i gennemsnit 12.000-15.000 kroner, oplyser Begravelse Danmark, en landsdækkende kæde af bedemandsforretninger.\nHonoraret til bedemanden dækker typisk over:\nKontakt til præst, kordegn, kirkegård og stenhugger.\nBestilling af – ikke selve udgiften til – blomster, annoncer, salmehæfter og ligbærere.\nPyntning af kiste.\nAssistance ved ceremonien.\nForskelligt papirarbejde, eksempelvis at bedemanden giver besked om dødsfaldet til den afdødes forsikringsselskab og fagforening.\nVil du have en lavere pris hos bedemanden, og har du overskuddet til det, kan du selv lave noget af papirarbejdet i forbindelse med begravelsen. For eksempel kan du selv stå for kontakt til forsikringsselskab og fagforening.\nHonoraret til bedemanden dækker desuden, at bedemanden lægger ud for alle udgifter i forbindelse med begravelsen, så du får en samlet regning.\nDu kan vælge enten en begravelseskiste eller en bisættelseskiste.\nEn begravelseskiste er dyrere end en bisættelseskiste, fordi den skal kunne stå imod mange tons jord. En bisættelseskiste stiller ikke samme krav til materiale, fordi den skal brændes.\nVed bisættelse skal du også vælge en urne til afdøde. En metalurne er det billigste valg hos mange bedemænd, men ikke alle kirkegårde tillader dem af hensyn til miljøet.\nRustvognskørsel og opstilling af kiste\nSkal den afdøde lægges i kisten derhjemme eller på et sygehus, er det ofte en del af bedemandens service at transportere kisten derhen. Det er normalt også bedemanden, der hjælper med at køre kisten derfra til kapellet i rustvogn.\nSkal den afdøde have en kirkelig begravelse, kan du få bedemanden til at stå for kørslen fra kapellet til kirken, når ceremonien skal finde sted. Ved bisættelse tilbyder bedemanden at køre den afdøde til krematoriet.\nPrisen på rustvognskørsel kan afhænge af, hvor mange kilometer bedemanden skal køre. Nogle bedemænd har faste priser for længere afstande, som er billigere end deres kilometerpris.\nDu må gerne selv at stå for transport af kisten og den afdøde, så længe du overholder straffelovens krav om, at det skal gøres på en sømmelig måde. Det betyder, at du skal vise respekt for den afdøde og vise hensyn, så du undgår at støde andre mennesker. Du må eksempelvis kun køre med kisten, hvis den kan være inde i din bil, når bagklappen er lukket.\nLigklæder eller afdødes eget tøj\nMange vælger at begrave den afdøde i vedkommendes eget tøj. Du kan også vælge at købe ligklæder hos bedemanden, men det er ikke noget krav. Ligklæder er typisk en lang skjorte.\nTøjet skal vælges, inden den afdøde lægges i kisten. Herefter er det ikke muligt at skifte.\nNår den afdøde skal i kisten\nDet koster penge at få bedemanden til at lægge den afdøde i kisten. Hos nogle bedemænd er prisen fast – hos andre afhænger den af, hvor mange personer der skal til for at lægge den afdøde i kisten. Oftest kræver det to personer.\nEr der ikke en fast pris, kan prisen måske være lavere, hvis familien hjælper til. Det kan derfor være værd at spørge den bedemand, du vælger, om der er forskel på prisen.\nKapellet i kirken, i krematoriet eller på sygehuset kan give rum til at se den afdøde og sige farvel før begravelsen.\nNogle bedemænd tilbyder at arrangere og være til stede under seancen. Hos nogle bedemænd er det gratis, hvis det for eksempel sker i forbindelse med, at bedemanden lægger den afdøde i kisten eller en lignende situation, hvor de alligevel er til stede.\nAnmodning om begravelse eller brænding\nDen afdødes læge anmelder dødsfaldet ved at udfylde og underskrive en dødsattest digitalt.\nNår der er taget stilling til, om den afdøde skal begraves eller bisættes, kan bedemanden anmode om begravelse eller brænding på borger.dk. Du kan også selv udfylde anmodningen.\nBedemanden kontakter normalt kirkekontoret eller sognepræsten i det sogn, hvor afdøde skal begraves, men det kan du også selv stå for. Kontakt da kirkekontoret eller sognepræsten og få en aftale om, hvor og hvornår højtideligheden skal holdes og hvilken præst, der skal stå for den.\nTag gerne stilling til salmer og orgelspil, når du laver aftale om tid og sted.\nI nogle sogne kan du leje kirkens kapel ved at kontakte kordegnekontoret. Du skal normalt betale et mindre beløb for lejen.\nKirkeministeriet afgør, hvad der er sømmeligt, hvis den afdøde havde et særligt ønske til begravelsen.\nAlle har ret til at blive begravet eller få deres aske nedsat på folkekirkens kirkegårde, og det gælder eksempelvis også, selvom den afdøde ikke var medlem af folkekirken.\nBegravelseshjælp er en økonomisk hjælp fra det offentlige, som de efterladte kan søge. Du kan få begravelseshjælp, hvis den afdøde havde en formue under en vis grænse eller var under 18 år.\nDu kan søge om begravelseshjælp på borger.dk.\nSygeforsikring Danmark giver tilskud til begravelse, hvis den afdøde var medlem af deres gruppe 1 eller 2.\nVisse fagforeninger betaler også et enkeltbeløb til støtte ved begravelsen.\nDen afdøde kan selv have haft en begravelsesopsparing. Undersøg, om der er lagt penge til side hos eksempelvis Begravelseskassen Danmark eller Elysium Begravelsesopsparing.\nSøg begravelseshjælp på borger.dk\nUndersøg den afdødes sidste vilje og tjek aftaler\nDen afdøde kan have haft særlige ønsker til sin begravelse, selv om du ikke direkte har fået dem at vide.\nLandsforeningen Liv&Død tilbyder på sin hjemmeside, at alle kan udfylde skemaet Min Sidste Vilje. Dokumentet kan blandt andet give svar på, om den afdøde ønsker at blive kremeret eller begravet. Undersøg, om den afdøde havde udfyldt sådan et dokument.\nHusk også at tjekke, hvilke aftaler den afdøde havde. Du skal måske afmelde el, gas, vand, varme og tv- og teleabonnementer.\nDownload Min Sidste Vilje på Landsforeningen Liv&Døds hjemmeside\nNår du vælger bedemand, kan du med fordel vælge en, der er certificeret.\nHos en certificeret bedemand kan du forvente faglig korrekt vejledning af en uddannet bedemand, som løbende er under kvalitetskontrol. Certificerede bedemænd må skilte med betegnelsen ISO9001 eller DS/EN15017.\nEn certificeret bedemands hjemmeside skal:\nVise de basale ydelser med pris.\nVise forskellige priseksempler baseret på forskellige scenarier.\nRådgive om særlige forhold, du skal være opmærksom på.\nHusk, at bedemænd er sælgere, som kan have meget forskellige priser og services. Kontakt gerne flere bedemænd og få et pristilbud på skrift.\nSpørg til, hvilke ekstra tillæg der kan være – eksempelvis aften-, weekend- eller helligdagstillæg. Der kan også være tillæg, hvis bedemanden skal assistere ved ceremonien.\nTænk også gerne på personlig kemi, og vælg en bedemand, du føler dig tryg ved.\nFind en certificeret bedemand på kortet:\nAndre udgifter ved begravelse\nDer kan dukke andre omkostninger til begravelsen op, alt efter hvilke ønsker I har. Eksempler kan være:\nPyntning af kirke.\nOrgelspil og/eller korsang.\nGravplads og vedligeholdelse af gravsted. Prisen kan variere meget alt efter kirkegård, landsdel, gravtype og efter om afdøde var medlem af folkekirken eller ikke.\nOpbevaring i kapel.\nLeje af kølerum til kisten inden ceremonien. Ved bisættelse står kisten også i et kølerum efter ceremonien indtil kremeringen.\nUrnenedsættelse eller urneudbringning på havet.\nMindehøjtidelighed. Var afdøde ikke medlem af folkekirken, skal du typisk betale for leje, hvis ceremonien skal finde sted i et kapel.\nTransport af blomster og kranse fra ceremoni til gravsted. Står bedemanden for transporten, varierer prisen efter afstanden.\nBegravelseskaffe. Kaffen kan være en stor udgift, hvis du holder det på en restaurant, kro eller lignende. Stå eventuelt selv for begravelseskaffen for eksempel med hjælp fra et catering-firma.


Hvad er ændret i indholdstypepublicering\nI september 2021 ændrede vi indholdstypepubliceringen for at forbedre ydeevnen og gøre nyligt publicerede og opdaterede indholdstyper hurtigere tilgængelige for websteder.\nBemærk!: Selvom denne nye publiceringsmekanisme blev udviklet tilSharePoint Syntex, er disse ændringer tilgængelige for alle SharePointkunder i Microsoft 365, selv dem uden enSharePoint Syntex licens.\nSådan fungerede indholdstypepublicering før\nNår du publicerer en indholdstype fra indholdstypegalleriet eller hubwebstedet for indholdstyper i den forrige indholdstypepubliceringsoplevelse, føjes der en kopi af indholdstypen til hvert websted i organisationen. Indholdstyper synkroniseres jævnligt på tværs af websteder for at sikre, at ændringer af publicerede indholdstyper overføres til hvert websted i organisationen.\nEfterhånden som antallet af websteder og indholdstyper i organisationen vokser, har ydeevnen af websteder tendens til at blive forringet, hvilket medfører lange forsinkelser, mens ændringer synkroniseres på tværs af websteder.\nDa det desuden ikke er alle indholdstyper, der bruges på alle websteder, er meget af dette ressourceforbrug unødvendigt. Derfor har vi foretaget ændringer af, hvordan indholdstypepublicering fungerer, for at forbedre ydeevnen og pålideligheden af synkroniseringen og gøre indholdstyper tilgængelige hurtigere, hvor der er brug for dem.\nSådan fungerer den nye indholdstypepublicering\nFor at løse disse problemer og hjælpe med at optimere synkroniseringen af publicerede indholdstyper til websteder og biblioteker skifter vi fra en push overalt-model for at trække efter behov. Brugerne kan vælge eller trække indholdstyper direkte fra hubben, mens de føjer dem til lister og biblioteker, og opdateringer i indholdstypehubben overføres kun til det sted, hvor indholdstyperne bruges.\nFor at understøtte den nye model opdateres den moderne oplevelse, når du føjer indholdstyper til en liste eller et bibliotek, så alle publicerede indholdstyper vises direkte fra indholdstypehubben ud over de brugerdefinerede indholdstyper, der allerede er tilgængelige på webstedet.\nSådan føjer du publicerede indholdstyper direkte til en liste eller et bibliotek\nBemærk!: Hvis du vil tillade tilføjelse af indholdstyper i et bibliotek, skal du gå til Indstillinger for bibliotek > Avanceret Indstillinger > Vælg Ja for Tillad administration af indholdstyper.\n1. Vælg Tilføj kolonne i biblioteket.\n2. Vælg Indholdstype i menuen.\n3. På rullelisten vises alle tilgængelige publicerede indholdstyper og brugerdefinerede indholdstyper.\n4. Vælg den publicerede indholdstype, du vil tilføje.\n5. Vælg Anvend for at bekræfte tilføjelsen.\nNår en bruger vælger en publiceret indholdstype fra hubben og føjer den til sit bibliotek, kopieres indholdstypen til webstedet og føjes til biblioteket. Med denne fremgangsmåde vil der ikke længere være noget unødvendigt ressourceforbrug til at synkronisere alle publicerede indholdstyper til alle dine websteder, hvis de ikke har brug for dine lister og biblioteker.\nIndholdstypepublicering styres også af brugen af indholdstypen. Hvis der føjes en indholdstype til en liste eller et bibliotek på webstedet, synkroniseres ændringer af den indholdstype, der er publiceret fra indholdstypehubben, med jævne mellemrum til webstedet. Hvis en indholdstype ikke længere bruges på en liste eller i et bibliotek på webstedet, synkroniseres ændringerne ikke med webstedet for at gemme på unødvendige opdateringer.\nHvordan påvirkes indholdstyper, der er publiceret tidligere?\nFor en virksomhedsindholdstype, der blev publiceret før denne ændring og føjet til mindst én liste eller et bibliotek – Disse indholdstyper betragtes som i brug, og de publicerede ændringer synkroniseres fortsat med jævne mellemrum ned. Så effektivt vil de ikke blive påvirket af denne ændring.\nFor en virksomhedsindholdstype, der blev publiceret før denne ændring, men ikke føjet til en liste eller et bibliotek – Da den blev publiceret før ændringen, er der en version af indholdstypen tilgængelig på webstedet. Eventuelle yderligere ændringer, der publiceres i indholdstypehubben, synkroniseres dog ikke med indholdstypen på webstedet, medmindre de bruges i et bibliotek. Når det er føjet til et bibliotek, fungerer det som den forrige sag.\nFor en virksomhedsindholdstype, der blev publiceret efter denne ændring – Da denne indholdstype publiceres efter denne ændring, findes der ingen version af den på webstedet, men den vises som en mulighed for at føje til listen eller biblioteket via den nye oplevelse for at tilføje indholdstyper. Når de er tilføjet, synkroniseres de straks til webstedet og opfører sig som det første tilfælde.\nFor en virksomhedsindholdstype, der blev publiceret efter denne ændring og ændret efter synkronisering med websteder – Til at begynde med fungerer indholdstypen som beskrevet i forrige punkt. Når du har anvendt den på biblioteker eller lister, hvis der foretages yderligere ændringer af virksomhedsindholdstypen og genudgives, vil de seneste ændringer være tilgængelige 45 minutter til 1 time efter genudgivelseshandlingen. Du kan også vælge at opdatere indholdstypen for at hente de seneste ændringer med det samme, enten programmeringsmæssigt eller manuelt fra galleriet over indholdstyper på webstedsniveau.\nFor en webstedsindholdstype, der er oprettet direkte på webstedet – Disse indholdstyper påvirkes ikke af denne ændring.\nTilføjelse af programindholdstype\nFor dem, der har opbygget brugerdefinerede løsninger, der bruger indholdstyper og deres publicering, introducerer vi et par metoder til programmeringsmæssigt at føje publicerede indholdstyper til de ønskede destinationer.\nBemærk!: Når den tidligere publiceringsmekanisme er udfaset (i oktober 2021), skal alle scripts, der tilføjer en publiceret indholdstype på et websted for første gang, bruge en af disse metoder. Løsninger, der er afhængige af at vente på, at en publiceret indholdstype kopieres til alle websteder, fungerer ikke fremover.\nDen nye Add-PnpContentTypesFromContentTypeHub-cmdlet giver mulighed for direkte reference til indholdstyper i indholdstypehubben, så der er ingen grund til at vente på, at indholdstypen synkroniseres med webstedet.\nPnP-cmdlet'en har tilsvarende CSOM-metodeunderstøttelse, der også kan bruges direkte, hvis det ønskes. Du kan referere til powershell/AddContentTypesFromContentTypeHub.cs på dev · pnp/powershell · GitHub for metoden.\nEt nyt addContentTypesFromHub-verbum er tilgængeligt til brug iSharePoint webstedsscripthandlinger. Du kan få mere at vide ved at læse JSON-skema med webstedsskabelon.\nUnderstøttelse af Microsoft Graph API til hentning og synkronisering af publicerede indholdstyper fra indholdstypegalleriet eller hubwebstedet for indholdstyper til destinationswebsteder er nu tilgængelig i v1.0. Du kan få mere at vide under contentType: addCopyFromContentTypeHub og contentType: getCompatibleHubContentTypes.


Redaktion: Learning Lab Denmark: Mia Herskind Mette Nygaard Jensen Bjørg Kjær Camilla Nørgaard Jesper Olesen Anne Windfeldt - PDF\nRedaktion: Learning Lab Denmark: Mia Herskind Mette Nygaard Jensen Bjørg Kjær Camilla Nørgaard Jesper Olesen Anne Windfeldt\nDownload "Redaktion: Learning Lab Denmark: Mia Herskind Mette Nygaard Jensen Bjørg Kjær Camilla Nørgaard Jesper Olesen Anne Windfeldt"\n2 GULDGUIDEN Læring i dagtilbud KOLOFON GULDGUIDEN Udgivet af Ministeriet for Familie- og Forbrugeranliggender, marts 2005 Pris i boghandelen: 150 kr. incl. moms Eller ved henvendelse til Tlf Publikationen kan også ses på Familie- og Forbrugerministeriets hjemmeside: og Redaktion: Learning Lab Denmark: Mia Herskind Mette Nygaard Jensen Bjørg Kjær Camilla Nørgaard Jesper Olesen Anne Windfeldt Design: Rumfang Foto: Photos: 18, 31, 36, 41, 53, 63, 74, 78, 81, 85, 93, 124, 133, 136, 159, 161, 176, 182. GettyImages: 12, 42, 70, 88, 144, 196. Scanpix: 6 Tryk: Arco Grafisk Oplag: 1. udgave, ISBN\n3 Læring i dagtilbud\n4 4 GULDGUIDEN Læring i dagtilbud INDHOLDSFORTEGNELSE 8 11 FORORD I. TEMAER I LÆRING Den sproglige dimension i læring Børn lever i en verden af sprog Hvordan lærer børn sprog? Sprogtilegnelse i hverdagens aktiviteter Lad ord følge handling Børns gøremål og gøresproget Mundballade og anden sproglig eskapade Eventyr og kreative aktiviteter styrker børns sprog Børnelitteratur som sprog Dialogisk oplæsning styrker børns sprog Fiktionskompetence Historier for børn og af børn Den kropslige dimension i læring Krop og bevægelse i dagtilbud Om kropslig-sansemæssig læring i naturen Musik og bevægelse, rum og selvtillid Affektiv og didaktisk afstemning Krop i pædagogens faglighed At lære ved at gøre og være det man efterligner Et studie af hænder Pædagogisk idræt, sociale færdigheder og gyldne øjeblikke Kropslighed og dagtilbud hvad ved vi? 147 II. LÆRING OG PÆDAGOGISK UDVIKLING At vælge en udviklingsstrategi Pædagogisk faglighed og udpegning af læringssituationer Pædagogisk dokumentation en vifte af muligheder At gå på opdagelse i egen praksis med notesblok, video og digitale fotos Lærings- og praksisfortællinger Fra mundtlighed til skriftlighed og tilbage igen Skriftlighed hvordan? Den hjemlige institution Set over skulderen Betydningen af læring udadtil og indadtil En førstehåndsbetragtning om arbejdet med læring og læreplaner 197 IV. SØLV OG GULD: RESULTATER OG PERSPEKTIVER Vores vej til viden om læring På tværs af projekterne hvad træder frem? 213 BILAG OG REGISTER 213 Forfatterindeks 214 Oversigt over KiD-projekter og delprojekter 216 Register\n5 Den kulturelle dimension i læring Med kultur som omdrejningspunkt Den kønnede kultur i Toppen At udtrykke sig via æstetisk skaben Pædagogik, kultur og dogmefilm Den tilsidesatte bog Vi er et produkt af, hvad der er på udsalg Den sociale og personlige dimension i læring Sociale kompetencer Hvordan lærer man børn at blive en god ven? Børns og voksnes opfattelse af at være en god kammerat At få øje på hverdagskompetencer Hvad skal man kunne for at begå sig socialt Måltidet et socialt og kulturelt mødested De voksnes betydning for børns sociale kompetenceudvikling Er sociale kompetencer altid noget børn mangler? At blive sig selv ved at være en anden Respekt Overføring af erfaringer mellem forskellige læringsrum Bestemmer sproget, hvem der bestemmer? Vi gør en forskel om social arv, læring og læreplaner i dagtilbud Naturen som dimension i læring Natursyn og læring i dagtilbud At opleve naturen med børn Naturen udenfor og indeni Naturen giver muligheder Hvordan kan vi lære om naturen?\n6 6 GULDGUIDEN Læring i dagtilbud\n8 8 GULDGUIDEN Læring i dagtilbud Forord Kære læser Vi er glade for at kunne præsentere Guldguiden: en bog om læring i dagtilbud. Vi håber, at den vil blive et nyttigt arbejdsredskab for alle, der er engageret i arbejdet med læring blandt nul- til seksårige børn. Learning Lab Denmark har udarbejdet Guldguiden på bestilling af Ministeriet for Familie- og Forbrugeranliggender (tidligere Socialministeriet). Guldguiden er en del af KiD-projektet Kvalitet i Dagtilbud. KiD-projektet er et fælles projekt mellem Ministeriet for Familie- og Forbrugeranliggender, KL og BUPL. Guldguiden bygger på konkrete og praksisnære forsøg på at arbejde med læring. Gennem de sidste to år har pædagogiske medarbejdere over hele landet sat fokus på læring i forbindelse med deres daglige arbejde i vuggestuer, børnehaver, integrerede institutioner og dagpleje. Nogle har undersøgt deres eksisterende praksis for at finde ud af, hvilken læring der finder sted allerede. Andre har sat nye læringsforløb i gang og undersøgt, hvad børnene lærte af det. Ofte viste det sig, at det ikke blot var børnene, der lærte noget; de voksne lærte også nye ting om børnene og om sig selv. Mange hundrede pædagogiske medarbejdere har bidraget til Guldguiden gennem deres deltagelse i et af de 21 pædagogiske udviklingsprojekter under KiD-puljen, der udgør fundamentet for denne bog. Samlet set går udviklingsprojekterne under navnet Guldminen. Hvert projekt har været ledet af en konsulent, der har samlet de indvundne erfaringer op i samarbejde med os fra Learning Lab Denmark. Det særlige ved Guldminen er, at alle de deltagende projekter uanset hvor forskellige de har været har haft det fælles mål at finde ud af, hvordan man kan arbejde med læring i dagtilbud. Man kan sige, at hvert enkelt projekt har tilført en nuance til det samlede svar på, hvordan læring kan blive en del af den pædagogiske praksis. De mange forskellige bud på, hvordan man kan arbejde med læring, understreger dermed, at der ikke er én rigtig måde at gribe opgaven an på. Guldguiden er ikke en autoritet, men derimod mange forskellige bud på, hvordan det er muligt at arbejde med læring i en pædagogisk sammenhæng. Da Sølv og Guld-projektet begyndte for to år siden, var det svært at forestille sig, hvad det ville sige at arbejde med læring i et dagtilbud. Debatten var præget af en række modbilleder på, hvad læring i hvert tilfælde ikke skulle være. Man skulle ikke overtage skolens læringsbegreb, man skulle ikke undervise børnene, og man skulle ikke lægge børnenes tid i et skema. Der var derfor et stærkt behov for at få sat nogle billeder på, hvad læring så kunne være. Nogle billeder, som tog udgangspunkt i den pædagogiske praksis, og som respekterede de værdier, som den danske vuggestue- og børnehavetradition bygger på. Samlet set har arbejdet med Guldguiden således været drevet af to spørgsmål, der hænger uløseligt sammen: Hvordan kan man arbejde med læring i dagtilbud? Og hvad er læring i et dagtilbud? Et projekt, der løber over flere år, vil ofte blive overhalet af begivenheder i samfundet, som har indflydelse på dets forløb. Det gælder også for Sølv og Guld-projektet. Undervejs blev loven om pædagogiske læreplaner vedtaget af Folketinget, og siden august 2004 har alle dagtilbud skullet lave læreplaner og integrere læring i deres daglige praksis. Det har dels gjort det mere påkrævet at få publiceret Guldguidens erfaringer og dels skabt efterspørgsel efter en bog, der kan hjælpe det pædagogiske personale med at løse deres nye arbejdsopgave. Learning Lab Denmark har derfor tilstræbt at skabe genkendelighed mellem loven om pædagogiske læreplaner og fremstillingen af Guldminens erfaringer. Fuldstændig symmetri har ikke været mulig. I Guldguiden vil du kun finde fem temaer i læring, mens loven har seks. Vi behandler sociale kompetencer og barnets personlige og almene udvikling under et. Det skyldes, at barnets personlige og almene udvikling ikke træder frem som et særligt tema i noget projekt. Det betyder dog ikke, at denne dimension ikke er til stede. Tværtimod er det nok så indgroet i pædagogisk praksis, at det ligger som en naturlig præmis for arbejdet. Temaerne præsenteres også i en anden rækkefølge, hvilket hænger sammen med, at temaerne om sprog og krop har haft en særlig prioritet i Sølv og Guld-projektet. De har været støttet af to selvstændige forskningsprojekter. Det er vigtigt at gøre opmærksom på, at Guldminens 21 udviklingsprojekter ikke har haft til opgave at forholde sig til specifikke læreplanstemaer. Når Guldguiden er bygget op omkring en række temaer, der lægger sig tæt op ad loven, så er det for at imødekomme det behov, som det pædagogiske\n9 9 personale har fået undervejs. Denne måde at fremstille Guldminens erfaringer på er i nogen grad i konflikt med en pointe, som føres frem af mange af de deltagende projekter, nemlig at læring skal ses som dimensioner i et hverdagsliv og ikke som adskilte fagområder. Det vil sige, at den hverdag, som børn og voksne har med hinanden i institutionerne, rummer elementer af natur, kultur, sprog, krop, socialt samvær og personlig udvikling. Det er der alt sammen hele tiden og er vævet ind i hinanden. Det udelukker dog ikke, at man kan vælge at fokusere på en enkelt dimension ad gangen og arbejde specifikt med den for en stund. Bogen er delt op i tre sektioner: Temaer i læring Læring og pædagogisk udvikling Sølv & Guld: Resultater og perspektiver I. Temaer i læring Hvert tema indledes med en artikel, der præsenterer centrale diskussioner og begreber om henholdsvis den sproglige, kropslige, sociale, kulturelle og naturmæssige dimension i pædagogisk praksis. Herefter følger en række artikler, der belyser forskellige aspekter af arbejdet med læring i forhold til det pågældende tema. Der er ikke tale om egentlige projektpræsentationer, men om at projekternes erfaringer behandles, så de centrale pointer, problemstillinger og fremgangsmåder trækkes frem. Nogle artikler beskriver et læringsforløb fra start til slut, mens andre sammenligner flere projekter, der arbejder med den samme problemstilling. Nogle artikler er lange, mens andre er korte. Hver artikel er en afrundet historie, der kan læses for sig selv. Det er derfor op til læseren, om han eller hun vil læse et tema fra ende til anden eller dykke ned i historier, der virker interessante og relevante og så kombinere sig frem i en form for netværkslæsning. II. Læring og pædagogisk udvikling I denne sektion viderebringer vi nogle erfaringer og redskaber fra Guldminen, som kan være en hjælp, hvis man vil undersøge sin egen praksis. I denne sektion kan man finde idéer til at komme i gang med at undersøge institutionens praksis, få øje på læring, fastholde læringssituationer og tænke over dem. Der er også historier om, hvordan det opleves at kigge på sig selv og sine kollegers arbejde og opbygge et kollegialt miljø, hvor læring går hånd i hånd med gensidig sparring på det pædagogiske arbejde. Det er ikke ligegyldigt, hvordan man taler om hinandens arbejde. Vi viser forskellige måder at sætte læring i tale på og diskuterer forholdet mellem mundtlighed og skriftlighed og beskriver en enkel model til at arbejde med læringsfortællinger. Arbejdet med læring er for Guldminens projekter forbundet med pædagogisk udvikling: nye måder at gøre tingene på, et nyt blik på hvad en vuggestue eller børnehave er, og nye tanker om hvad det vil sige at være en professionel pædagog. Disse overvejelser tager vi op sidst i sektionen. III. Sølv & Guld: Resultater og perspektiver I denne sektion giver vi en samlet præsentation af Sølv og Guld-projektet. Det første kapitel gør rede for Guldguidens tilblivelse, dens relation til Guldminens 21 udviklingsprojekter og de grundlæggende antagelser, som bogen bygger på. I det andet kapitel forsøger vi at give et overblik over det enorme materiale, som Guldminen har produceret. Her beskriver vi de vidt forskellige måder, projekterne har valgt at gribe opgaven an på, og hvordan det har haft betydning for den viden, de har udviklet om læring. Desuden præsenteres rapporterne ud fra en række tværgående temaer, der har været centrale for de fleste projekter: organisering og ejerskab; forholdet mellem det nye og det gamle; tid og ressourcer; og under hvilke betingelser arbejdet med læring er en god idé. Tilbage er blot at sige tak til alle dem, der på mange forskellige måder har bidraget til Guldguiden: Ministeriet for Familie- og Forbrugeranliggender, KL og BUPL, der i samarbejde skabte et fundament at bygge på, projektkonsulenterne i Guldminen og de mange pædagogiske medarbejdere, der satte læring i spil på deres arbejdspladser, og ikke mindst de børn, der måtte lægge krop og sjæl til den læringsorienterede pædagogik. På vegne af Learning Lab Denmarks forskergruppe ønsker vi alle god læselyst! Jesper Olesen Projektleder Søren Kjær Jensen Projektansvarlig\n11 I TEMAER I LÆRING 1. Den sproglige dimension i læring Den kropslige dimension i læring Den kulturelle dimension i læring Den sociale og personlige dimension i læring Naturen som dimension i læring 125\n12 12 GULDGUIDEN Læring i dagtilbud Sprog forbindes som regel med talesprog og skriftsprog, men sprog er også kropssprog, billedsprog, tegnsprog. Gennem disse sprog kan barnet udtrykke tanker, følelser og behov, og forstå andres. Gennem sproget lærer barnet at forstå verden og sig selv. Sproget er afgørende for tilegnelse af ny viden, og sproget giver fællesskab med andre. 0-6 årsalderen, hvor børn er i dagtilbud, er en vigtig periode i børnenes sproglige udvikling. Denne del af Guldguiden viser, hvordan sproget bliver brugt i dagtilbud, og hvordan dagtilbud kan bidrage til børns sproglige udvikling. Den første artikel fortæller om sproget i daginstitutioner. Daginstitutioner er fulde af sprog, og børn tager hele dagen i brug for at lære at mestre de mange sprog. Den næste artikel giver et overblik over, hvordan børn tilegner sig sprog med fokus på talesproget og skriftsproget. Herefter følger en række praksisnære artikler blandet med mere overordnede artikler om, hvordan dagtilbud gennem spontane og planlagte aktiviteter kan skabe rum for sproglig udvikling. Artiklerne i sektionen er skrevet med udgangspunkt i en række KiD-projekter og 3 forskningsprojekter knyttet til projektet Sølv og Guld: læring i dagtilbud.\n13 13 I TEMAER I LÆRING 1. Den sproglige dimension i læring Børn lever i en verden af sprog Hvordan lærer børn sprog? Sprogtilegnelse i hverdagens aktiviteter Lad ord følge handling Børns gøremål og gøresproget Mundballade og anden sproglig eskapade Eventyr og kreative aktiviteter styrker børns sprog Børnelitteratur som sprog Dialogisk oplæsning styrker børns sprog Fiktionskompetence Historier for børn og af børn\n14 14 GULDGUIDEN Læring i dagtilbud I TEMAER I LÆRING 1 DEN SPROGLIGE DIMENSION I LÆRING AF Herdis Toft 1.1 Børn lever i en verden af sprog I daginstitutioner bruger børn mange slags sprog, og samtidig erfarer de, hvordan andre mennesker bruger sprog. Dagen igennem lærer de sig sprog for at kunne lege med hinanden. De bruger sproget til at bekræfte, at de er en del af et fællesskab. Derfor lærer de sig også sprog, mens de spiser, går tur, gynger eller sidder stille i en sofakrog. De lærer sig, at de forskellige slags sprogbrug opfylder hver sin funktion. De lærer sig at leve i en verden af sprog og selv at være med til at ændre denne verden. Jeg er på besøg i en børnehave i Hirtshals. Vi sidder ved morgenbordet. En pige spørger: Ved du hvad, vil du høre hvad jeg kan sige på vrøvelsk? Ja, det vil jeg gerne. Hey, hey, hey, siger hun. Men hun ved ikke, hvad det betyder. Hun kan også tale fransk: Så så kan jeg sige amma. Jeg siger, at jeg ikke er så god til fransk. Men det er hun. Jeg spørger, hvad det så betyder? Jeg tror, at det betyder bo om man vil ha' en bolle. Vi griner lidt sammen mens hun snupper en bolle til fra kurven Børn fødes hovedkulds ind i en verden fyldt med mærkelige sprog. Talesprog og skriftsprog, billedsprog og kropssprog er store og indviklede sprogsystemer, som børn må lære sig at afkode og bruge selv. De oplever tidligt, at talens lyde er tegn for noget andet. Lyde betyder noget. Det svære er at lære, hvordan man får dem til at betyde noget, og hvad det så egentlig er, de betyder. Det sproglige børnekammer I 1862 udkom billedbogen Hvorledes Dagen gaaer for Lille Lise. Den blev hurtigt en klassiker. Her kunne man jo både læse om og se, hvordan dagen går for et lille barn i et borgerligt og velstillet hjem. Fra Lille Lise vågnede, til hun træt faldt i\n15 15 søvn over aftensmaden, lærte hun sig en masse. Enten alene med sig selv og sit legetøj eller i samvær med sin mor, med større søskende eller en sjælden gang med andre børn på besøg i hjemmet. Hvert opslag i billedbogen viser således en ny læreproces, som Lille Lise måtte igennem for at kunne blive til Store Lise engang. Hvad er der så sket med Lille Lise fra 1862 til i dag? Ja, hun er kommet i daginstitution, og det betyder først og fremmest, at hun sjældent er alene med sig selv og for sig selv. Fra sit første leveår må Lille Lise affinde sig med, at hun er lige så meget 'gæst' som alle de andre børn. Affinde sig med, at de voksne kommer og går, og at de andre børn har brug for voksen-opmærksomhed lige så meget, som hun selv har. Men det betyder også, at Lille Lises sproglige verden er blevet langt større. Ikke alene er hun omgivet af mange flere mennesker, som kommunikerer med hende eller med helt andre. Daginstitutionen har også indrettet alle de rum, hun færdes i med tanke på sprog. Her er kunstbilleder og tegninger på væggene, plakater med trykt skriftsprog, fotos med håndskrevne undertekster, kasser og hylder med billedbøger, klæ'ud-tøj, legetøj, spil, andre børns hjemmefra medbragte legetøj osv. osv. Når barnet skiftes i puslerummet eller går på toilettet selv, sidder i en lille hule eller hjælper til i køkkenet, ja så har de voksne tænkt på, hvilke tegn barnet skal møde i enhver situation. Institutionen er det fælles pædagogiske børnekammer. Det sproglige pulterkammer Ind imellem kan institutionsrummet dog snarere minde om et pulterkammer, hvor det kan være svært for øjet eller øret at finde ro. I vores iver efter at stimulere børnenes sproglige udvikling, overlæsser vi dem med tilbud, som om det var mængden alene, det drejede sig om. Men børn har også brug for frirum, der kan stimulere deres fantasi og det indre sprog. Under et interview siger en vuggestuepædagog: For en vesterlænding er et rum tomt, for japaneren er det fyldt med muligheder, fordi japanere perciperer åbenbart på en anden måde. De ser ikke væggen, huset slutter ikke med væggen, væggen omslutter ikke, væggen udgør en mulighed, ligesom i deres havekunst. Dér er det sådan sætstykker nærmest, hvor der hele tiden åbenbarer sig et nyt rum. Sådan vil jeg gerne have eller tro, at børn også opfatter rum, nemlig som fyldt med muligheder, og at de selv etablerer rummene. ( ) Vi skal give børn materialer, og vi skal give dem muligheder, men vi skal passe på, at vi ikke besætter rummene og giver dem én betydning, og det tror jeg også gælder sådan noget som dekorationer. Der må være frirum i daginstitutionen, også sproglige frirum. Ind imellem må de voksne tie for at lade hvert barn komme til orde for sig selv. Børnenes indre rum er fyldt med nye muligheder for sprog. Det indre sprog er på japansk vis fyldt med sætstykker, hvor der hele tiden kan åbenbare sig nye rum. Sprog som medlemskort til socialt samvær Hvordan lærer Lille Lise sig bedst at mestre de mange slags sprog? Det gør hun, når hun har fri adgang til at øve sig og til at få en positiv reaktion på de anstrengelser, hun gør sig. Det betyder fx, at der er et højt lydniveau i en daginstitution, fordi både børns og voksnes gøremål hele tiden ledsages af sprog. Når de voksne bruger gøresprog samtidig med, at de udfører deres mange gøremål, så imiterer børnene dem. De gentager og søger samtidig at få den voksnes bekræftelse på, at det virker. Især i vuggestuen er børnene tydeligvis meget glade for og afhængige af den direkte overensstemmelse mellem handling og sprog. Det giver både tryghed og mod til\n16 16 GULDGUIDEN Læring i dagtilbud I TEMAER I LÆRING 1 DEN SPROGLIGE DIMENSION I LÆRING AF Herdis Toft at fortsætte med nye øvelser. Sproget bekræfter, at man er en del af det sociale samvær. I børnehaven bliver børnene mere optaget af at opnå en sådan bekræftelse hos de andre børn. Jeg er på besøg i en børnehave i Hirtshals. En drengegruppe ligger på gulvet og kigger i et Beyblades-katalog, som én af dem har med. De peger på billederne, taler og råber i munden på hinanden: Ved du hvad, ham dér han kan lave tigerklo / JA, den der kan den der kan lave tigerklo, og den der kan lave robot- robotangreb / Det er Max's bigdyr / JA, og DEN har jeg den DER den, og DEN er det, er den der / MEN MEN JEG JEG JEG Nikolaj, JEG JEG gider hellere være ham der Tyson / Nej, fordi Tyson han er bare en taber / Tyson? / SÅ SÅ SÅ gider jeg hellere være ham der / Ja ham er ikke en taber / Jo ham ER, det har jeg selv set / Tyson har tabt til mange / MEN MEN MEN men men de der, de der er gode, de der er gode, ikk' oss' / Også vundet mange gange / Jo, jeg har set dem, de var også gode, og jeg jeg / MEENN JEEEGG gider hellere være ham der / Nej, jeg gider hellere være ham der.. En gruppe drenge forsamlet omkring et Beyblades-katalog bruger nok sproget til at udpege, hvad der tales om. Men drengene bruger i endnu højere grad sproget til at få bekræftet deres medlemskab af gruppen og deres interne status i denne. De forhandler sig frem til et fællesskab, og de forhandler i fællesskab. De gentager og godtager dermed den stærkere drengs ytringer, eller de modsiger den svagere drengs. Sproget er som legetøjet et medlemskort til socialt samvær og må bruges med lydhørhed, uanset hvor ophidset man i øvrigt er. Det betyder også, at megen sprogbrug er ritualiseret. Ritualer er i sig selv gentagelser, og ritualer er knyttet til ganske bestemte handlinger i det sociale samvær. Fx er der faste ritualer, når børnene ankommer om morgenen, sidder og spiser sammen, får læst højt af en bog, de på forhånd kender, leger den samme leg, spiller det samme spil igen og igen eller bliver hentet af forældrene om eftermiddagen. Det sanselige sprog Alle slags sprog har en æstetisk dimension. Det betyder, at sproget ikke kun opfanges af hjernen, men også rammer sanserne og dermed hele kroppen. Nogle ord smager ekstra godt, de ligger godt på tungen, og der er en kropslig og sanselig glæde ved at bruge dem: Halleluja, Hurra, Tre-to-en-fuuuld skrue. Iiiisskoldt. Sådanne ord eller replikker kan børn gentage og variere med fryd, alt mens de sanseliggør dem med kroppen. Også denne æstetiske side af sproget har en funktion i samværet mellem børnene. Ofte i form af ritualer. Ordene siges i bestemte sammenhænge og vækker fælles begejstring og en følelse af samhørighed. Sproget gentager sig og fornyr sig Nøglen til forståelse af børns sproglige udvikling er begreberne gentagelse og fornyelse. Børn elsker som sagt gentagelsen, fordi de derved opnår fortrolighed og ejerskab til sproget. Men når de først har opnået dét, elsker de fornyelsen og variationen eller springet. I den vuggestue i Århus, jeg besøgte, kunne et barn springe fra først at synge med på Halleluja i vuggestuens rundkreds i julemåneden over til at råbe Halleluja som hilseceremoni på gaden. I den børnehave i Hirtshals, jeg besøgte, kunne et barn springe fra i børnehaven at læse og synge billedbogen I en skov en hytte lå til at inddrage jægeren herfra i en fortælling om sit eget liv. Sådanne spring er også erkendelsesspring. De forskellige sprog hører ganske vist hjemme i bestemte sammenhænge og situationer, men de kan også flyttes rundt, sådan at helt nye verdener opstår, fx en verden med en billedbogsjæger og en børnehavepige side om side. Denne nye verden er skabt ved hjælp af sprog, og man kan udforske den yderligere ved hjælp af sprog. Barnet er blevet en mester, netop fordi det mestrer at produktudvikle sproget. Og det er måske de voksnes fornemste rolle i relation til børnenes sproglige udvikling: at holde øjne og øren åbne for, hvornår børnene øver sig på at gentage, og hvornår de vover springet til at forny sproget. Den gode pædagog bekræfter på den ene side de sproglige tegns hverdagsbetydning i sit samspil med børnene, fx når hun spørger: Skal du ha' mere mælk? alt mens hun løfter mælkekartonen over mod et barn. På den anden side står den gode pædagog på spring til at bekræfte de mulige nye betydninger, vi mennesker kan give de sproglige tegn, fx når hun med store armbevægelser hilser tilbage til barnet på gaden med et glad Halleluja. Børn vokser ganske vist op i en verden, som allerede er fyldt med færdige tegn. Men det er en verden af tegn, af sprog, som er dynamisk. Børnene kan altså selv være med til at ændre den. Når det sker, følger der som regel et godt fælles og indforstået grin med. A\n17 I TEMAER I LÆRING 1 DEN SPROGLIGE DIMENSION I LÆRING AF Mette Nygaard Jensen Hvordan lærer børn sprog? Om hvordan børn tilegner sig talesproget og skriftsproget, og hvilken rolle dagtilbuddene spiller i børns sproglige udvikling. Børns sprogtilegnelse begynder endnu før de er født og fortsætter op gennem barndommen. 0-6 årsalderen er en vigtig periode i denne udvikling. Der findes forskellige teorier om, hvordan børn tilegner sig sprog. Nogle argumenterer for, at børn er født med særlige forudsætninger for at lære sprog (nativisterne, fx Chomsky). Andre mener, at sproget udvikles på samme måde som andre kognitive færdigheder (fx Piaget), og atter andre lægger vægt på den sociale interaktion som det centrale led i sprogtilegnelsen (fx Bruner). Disse teorier adskiller sig især fra hinanden på spørgsmålet om, hvor stor en betydning henholdsvis arv og miljø har for sprogtilegnelsen. I Guldguiden går vi ud fra den forståelse, at mennesket er født med en evne til at lære sprog, men at miljøet, herunder den pædagogiske kultur samtidig er helt afgørende for en normal sprogudvikling. Børn tilegner sig sprog i samspil med andre. I samtalen med de voksne om hverdagens gøremål, gennem planlagte sprogstimulerende aktiviteter, og i legen med de andre børn. Børns sprog påvirkes både af, hvor meget sprog, de møder, og kvaliteten af det. Ifølge Hagtvet (2004) udvikler de fleste børn et funktionelt talesprog, uanset hvordan omgivelserne bruger sproget over for dem. Men noget tyder på, at et stimulerende miljø, hvor barnets omsorgspersoner taler med barnet og bruger et sprog, der er tilpasset barnet, læser bøger og synger sange og i det hele taget giver barnet mange muligheder for at høre og bruge et varieret sprog, er en forudsætning for udviklingen af mere avancerede sproglige færdigheder, fx evnen til at bruge sproget problemløsende og uafhængigt af situationen her og nu. Fra 3-4 års alderen bliver samspillet med andre børn stadig vigtigere for sprogudviklingen, men de voksne har stadig en væsentlig rolle at spille (Høigård 2001). Sproget i brug og sproget som system Tilegnelse af sprog indebærer i grove træk at lære selve sprogsystemet (form og indhold), og lære hvad sproget bruges til og hvordan. At lære sprogets system handler dels om at lære, hvad ord betyder isoleret og i sammenhæng (indhold), og dels om hvordan ordene er bygget op af enkeltlyde, hvordan ord dannes og bøjes, og hvordan ord sættes sammen til grammatisk korrekte sætninger (sprogets form). At lære, hvad sproget bruges til og hvordan, handler for det første om at lære at bruge sprogets forskellige funktioner; fx lære at fortælle noget, opnå noget eller påvirke nogen, udtrykke sig selv og sine egne tanker og følelser, få og opretholde kontakt, lege med sproget og få gode oplevelser gennem sproget, betragte sproget udefra og kunne tale om det (Høigård 2001). Derudover må børnene lære at tage initiativ til og opretholde en samtale, tage ordet og give andre ordet, forstå samtalepartnerens kropssprog, vurdere, hvor meget relevant baggrundsviden, samtalepartneren har, og tilpasse sit sprog efter det. Børnene må også lære, at den sociale sammenhæng, samtalen finder sted i, fx hvem man taler med, har indflydelse på, hvad der kan tales om, og hvilke ord og sætninger, der må bruges. I nogle tilfælde kan det være mest effektivt at sige giv mig bolden, mens det andre tilfælde kan være mere hensigtsmæssigt at spørge: må\n18 18 GULDGUIDEN Læring i dagtilbud I TEMAER I LÆRING 1 DEN SPROGLIGE DIMENSION I LÆRING AF Mette Nygaard Jensen jeg få bolden? eller må jeg bede om bolden? Fortællekompetence Sprogtilegnelse handler også om at forstå og selv producere sammenhængende tekster eller fortællinger som en del af en dialog eller en længere monolog. Ordet fortælling bruges om mange teksttyper, både mundtlige og skriftlige, og dækker over forskellige genrer, fx opdigtede hændelser, eventyr og historier eller egne beretninger om virkelige hændelser. Når små børn fortæller om noget, de har oplevet, er det den voksne, der styrer samtalen. Gradvist udvikles barnets fortællekompetence, så det til sidst kan fortælle sammenhængende uden støttende spørgsmål fra en voksen (Høigård 2001). Denne udvikling fortsætter op i skolealderen. At fortælle (og forstå) en sammenhængende fortælling indebærer, at barnet kan strukturere en fortælling, hvor de enkelte hændelser overordnet hænger sammen og følger efter hinanden i tid (typisk med en indledning, en midterdel og en afslutning), og at barnet ved hjælp af sproget kan binde ord og sætninger sammen. At fortælle noget for nogen, der ikke kender indholdet fra tidligere, forudsætter desuden, at barnet kan bruge sproget situationsuafhængigt, at barnet kan tage modtagerens perspektiv, og at barnet kan fortælle uden dialogstøtte, dvs. uden opklarende spørgsmål fra den, der lytter (Høigård 2001). Situationsuafhængig brug af sproget betyder, at det, der tales om, ikke er bundet til en fælles her-og-nu-oplevelse. I daglig tale bruges sproget ofte situationsafhængigt. Når børnehaven er på tur i skoven og ser en død fugl, er det nok at pege på fuglen og sige den er død. Så forstår de andre, hvad der tales om. Hvis barnet senere skal fortælle sine forældre om oplevelsen, må der imidlertid flere informationer til, hvis forældrene skal forstå, hvad den refererer til, og de må også have at vide, at børnehaven var i skoven. For oplevelsen, der skal fortælles, er ikke længere bundet til en fælles her-og-nu-oplevelse. Dette hænger tæt sammen med at tage modtagerens perspektiv. Forældrene har ikke samme baggrundsviden som barnet, fordi de ikke var med i skoven. Derfor må de have flere oplysninger. I en sammenhængende fortælling må der altså tages hensyn til modtagerens forudsætninger og baggrundsviden. Og fortællingen må kunne forstås uafhængigt af en fælles her-og-nu-oplevelse. Det betyder, at fortælleren må vurdere, hvilke forudsætninger, modtageren har for at forstå det, der bliver fortalt, og hun må ved hjælp af sproget forklare den situation, fortællingen skal forstås på baggrund af. Alt det, der skal formidles, må udtrykkes ved hjælp af ord. En beretning om oplevelsen med den døde fugl i skoven kan således lyde: i dag var vi på tur i skoven med børnehaven, og der så vi en død fugl. Fortællekompetence udvikles gennem samtaler og historier Dagtilbuddene kan være med til at støtte udviklingen af børns fortællekompetence på flere måder. Først og fremmest ved at skabe muligheder for, at børnene selv kan fortælle, for børn lærer at fortælle ved at fortælle. Samtaler, hvor børnene fortæller og den voksne stiller uddybende spørgsmål, hjælper børnene til tage modtagerens perspektiv; og samtaler om, hvad der skal ske før en aktivitet, og bagefter hvad der er sket, kan være med til at udvikle børnenes færdigheder i at fortælle om noget, der ikke er bundet til situationen her og nu. Flere KiD-projekter giver eksempler på, hvordan eventyr, billedbøger, drama og børnenes egne fortællinger og genfortællinger bruges i dagtilbud til at styrke børns fortællekompetence, herunder brug af Hver morgen er der morgensamling med sang i vuggestuen. Ved morgensamlingen giver pædagogen børnene mulighed for på skift at vælge, hvilken sang der skal synges. Børnenes valg støttes med bøger, hvor rim, remser og sange er illustrerede med farvebilleder. Emilia peger i sangbogen og siger edderkop. Pædagogen sætter ord på Emilias ønske med sætningen Emilia vil gerne have, at vi synger Lille Peter Edderkop. Emilias ønske indfries, og sangen synges. Emilia deltager i sangen med stor nydelse. Hun har endnu engang konstateret, at det nytter noget at kommunikere sine ønsker og behov til omverdenen. (Fra bogen Kan man spise huller, der er skrevet på baggrund af KiD-projektet: Børns sproglige kompetencer og læringskultur, i Århus Kommune).\n19 19 situationsuafhængigt sprog. Men også leg med andre børn som rollelege, fjernsyn, video og computer kan være med til at understøtte børns voksende fortællekompetence. Skriftsproget i dagtilbud Børn lærer normalt ikke at læse på samme spontane måde, som de lærer at tale. Ganske få børn har ikke brug for særlig meget hjælp, men de fleste har brug for hjælp, formelt eller mere uformelt. At lære at læse og skrive er normalt noget, der hører til i skolen, men med indførelsen af de pædagogiske læreplaner i dagtilbud lægges der op til, at skriftsproget allerede skal ind i børnehaven. Tanken er dog ikke, at der skal indføres formel læse- og skriveundervisning, men snarere at børnene skal stifte bekendtskab med skriftsproget allerede i børnehaven, og at deres forudsætninger for at tilegne sig skriftsproget styrkes. Børn kan stifte bekendtskab med skriftsproget gennem bøger; når de får læst op, når de selv sidder med bøgerne og læser, eller når de ser de voksne læse. Men også børnenes egne skriverier, såkaldt legeskrivning, hvor børnene lader som om de skriver, enten med kruseduller eller med rigtige bogstaver, giver børnene en god indføring i skriftsproget (Hagtvet 2004). Det samme gør børnenes egne fortællinger, der skrives ned af en voksen. Gennem leg med rim og remser og andre aktiviteter, der styrker børns sproglige opmærksomhed, fx opmærksomhed på, at kat rimer på hat, og at sol og slange begynder med samme lyd, stifter børnene måske ikke umiddelbart bekendtskab med skriftsproget, men deres forudsætninger for at lære at læse og skrive styrkes (Elbro 2001). Det ser ud til, at børn som regel klarer sig godt i den første læseindlæring, hvis de allerede i børnehavealderen kender mange bogstaver, og hvis de selvstændigt har beskæftiget sig med bøger og skrift. Faktisk er kendskab til bogstaver den færdighed i førskolealderen, der bedst forudsiger, hvordan det går i den første læseudvikling (Elbro 2001). Til gengæld er det usikkert, om børn får en lettere læsestart, hvis de bliver undervist i bogstaver allerede i børnehaven. Bogstaver alene gør det ikke. Der må også være opmærksomhed på de enkelte lyde i ordene. Lidt på samme måde er det med bøger og oplæsning. Flere internationale undersøgelser har vist, at der en sammenhæng mellem, hvor meget børn får læst op i førskolealderen, og hvor let de har ved at lære at læse senere hen, men sammenhængen er ikke så stærk, som man måske kunne tro (Elbro, 2001). Tilsyneladende har det større betydning for børns senere læsefærdigheder at inddrage børnene aktivt i oplæsningen ved at få dem til at svare på spørgsmål til historien og selv fortælle dele af historien, eller ved at snakke om ordene, hvad der står, og hvordan de lyder. Dette betyder ikke, at oplæsning ikke er vigtigt. Der er stadig mange gode grunde til at læse op, også selvom det ikke umiddelbart giver børnene en lettere læsestart. Men det kan måske være en god idé, sommetider at ændre lidt på oplæsningsformen. A Litteratur: Elbro, C. (2001). Læsning og læseundervisning. København: Gyldendal. Hagtvet, B. E. (2004) Språkstimulering. Tale og skrift i førskolealderen. Oslo: Cappelens Forlag. Høigård, A. (2001). Barns språkutvikling. Muntlig og skriftlig. 3. oplag. Universitetsforlaget. Karmiloff-Smith, A. og Karmiloff, K. (2002). Barnets veje til sprog. København: Gyldendal. Et eksempel på, hvordan man kan arbejde med historier i børnehaven Børnehaven Regnbuen i Løkken-Vrå kommune har i en periode læst eventyrene Askepot og Hans og Grethe flere gange for de 3-4 årige børn. Efter hver oplæsning har børnene og de voksne i fællesskab genfortalt eventyrene ud fra billederne. På et tidspunkt er børnenes genfortællinger blevet optaget på diktafon og efterfølgende skrevet ud. Børnenes fortællinger er herefter skrevet på nogle billeder, som børnene har lavet ud fra eventyrene, og billederne er blevet hængt op i børnehøjde, så børnene kan genfortælle eventyrene for hinanden og for forældrene. Sideløbende med oplæsningerne har børnene haft mulighed for at lege i et såkaldt eventyrrum med udklædningstøj og andre rekvisitter. Personalet i Regnbuen har oplevet, at aktiviteterne har været udviklende for børnenes evne til at fortælle, både mundtligt og visuelt gennem historier, som de voksne har skrevet ned, og gennem tegninger, som børnene har lavet.\n20 20 GULDGUIDEN Læring i dagtilbud I TEMAER I LÆRING 1 DEN SPROGLIGE DIMENSION I LÆRING AF Mette Nygaard Jensen 1.3 Sprogtilegnelse i hverdagens aktiviteter I børnehaven er der uendelig mange muligheder for at skabe rum for børns sprogtilegnelse. Det er Børnehaven Hyttefadet kommet frem til gennem deres arbejde med at gøre sprogstimulering til en integreret del af både planlagte og spontane aktiviteter i hverdagen. En pige på år sidder og kigger i bogen Lotte hos tandlægen. En pædagog ser hende og går hen og spørger, om pigen vil læse bogen for hende. Pigen svarer nej og rækker pædagogen bogen, dig skal, siger hun. Pædagogen begynder at fortælle om billederne og spørger, om pigen har været hos tandlægen. Senere kommer to ældre piger til og snakker med om bogen og deres egne oplevelser. Eksemplet stammer fra Børnehaven Hyttefadet, der som en del af Løkken-Vrå kommunes projekt om at kvalificere arbejdet med at indføre pædagogiske læreplaner i dagtilbud, har haft fokus på børns sproglige udvikling. Børnehaven lægger vægt på, at sprogstimulering skal være en integreret del af hverdagen i institutionen og tage udgangspunkt i det enkelte barns sproglige færdigheder, dets motivation og interesser. Personalets opgave bliver hermed at tænke sprogudvikling ind i de daglige aktiviteter, både de planlagte og de, der opstår spontant. Det forudsætter desuden, at pædagogerne bliver bevidste om, hvad det enkelte barn og gruppen som helhed har af behov for input og stimulering, så de kan udtrykke sig verbalt (Hyttefadet s. 5). Fokus ligger på sprogets funktioner og indhold. Det vigtigste er ikke, om barnet taler rent, men om det kan bruge sproget i forskellige sammenhænge. Det er derfor børnenes kommunikative kompetencer, der primært skal stimuleres. Spontane og planlagte aktiviteter For at personalet skal kunne nå rundt om alle børn, har børnehaven tilrettelagt det pædagogiske arbejde, så der er tid til både spontane, børnestyrede aktiviteter og planlagte, voksenstyrede aktiviteter. Begge typer af\n21 21 aktiviteter bygger på nærvær og omsorg, og legen vægtes højt. Eksemplet med den lille pige er et eksempel på en spontan aktivitet, hvor en pædagog er opmærksom på et enkelt barns interesse og behov her og nu og griber situationen til at stimulere barnets sprog ud fra barnets sproglige niveau. I denne situation kan pædagogen støtte barnets udvikling helt på barnets præmisser. Planlagte aktiviteter kan være for blot en lille gruppe børn med udgangspunkt i deres særlige interesser og behov, eller de kan være for alle børn delt i små eller store grupper. Fordelen ved små grupper er, at de giver bedre mulighed for fordybelse, nærvær og hensynstagen til det enkelte barn. Til gengæld giver den store gruppe samhørighed og følelsen af at være en vigtig del af gruppen. Et eksempel på en planlagt aktivitet for en mindre gruppe børn er et gymnastiksalsprojekt for de 4-5 årige drenge. Gennem sanglege, rim og remser, og lege, hvor børnene bruger kroppen, ønsker personalet at styrke børnenes brug af sproget og deres begrebsudvikling, særligt begreber om kroppen og begreber som over, under, foran og bag. I dagene efter er pædagogerne opmærksomme på at snakke med børnene om, hvad de lavede i gymnastiksalen og få børnene til at benævne kropsdelene. Det er med til at slå begreberne fast. En andet eksempel på en planlagt aktivitet er et forløb med gåture rundt i byen for de kommende skolebørn. På gåturene tager børnene billeder af det, de ser, og hjemme igen fortæller de om billederne og placerer dem på et kort over byen. Børnene besøger også Falckstationen og kirken. Når børnene oplever nye ting og samtidig får mulighed for at tale om det, de oplever eller har oplevet, er der grobund for, at de kan tilegne sig nye ord og begreber. Når de hjemme i børnehaven igen fortæller om, hvad de har oplevet, er det samtidig en øvelse i at fortælle om noget, der ikke er bundet til situationen her og nu. Endelig giver turene mulighed for at øve sproget i brug, fx at modtage kollektive beskeder, vente på tur og række hånden op. På rette vej? Gennem arbejdet med læreplaner med fokus på sprog er personalet i Hyttefadet blandt andet kommet frem til, at der er uendelige muligheder for at skabe rum for børns sprogtilegnelse, og at arbejdet med sprogudvikling også påvirker andre udviklingsområder end lige sprog, blandt andet sociale og personlige kompetencer. Børnehaven har ikke forsøgt at måle, hvordan indsatsen har påvirket børnene sprogligt, men ved at snakke med børnene om de aktiviteter, der har fundet sted, og ved at observere børnenes leg, ser pædagogerne efter tegn på, om det enkelte barn er på rette vej. Tegn kan være, om børnene bruger nye begreber, og om de kan fortælle om, hvad de har hørt eller oplevet. Også forældrenes observationer og respons indgår i dokumentationen. Selve processen i de planlagte aktiviteter er blevet dokumenteret gennem billeder, tekster og børnenes egne produktioner. A\n22 22 GULDGUIDEN Læring i dagtilbud I TEMAER I LÆRING 1 DEN SPROGLIGE DIMENSION I LÆRING AF Mette Nygaard Jensen 1.4 Lad ord følge handling Pædagogisk personale i vuggestuer og dagpleje kan være med at til støtte børnenes sprogtilegnelse ved at lade ord følge handling og ved at følge op på børnenes initiativ til dialog og fælles opmærksomhed. At lade ord følge handling, at støtte børnenes opmærksomhed og at møde børnene sprogligt på deres præmisser er nøglesætninger i arbejdet med de små børn i vuggestuen. Det mener Peter Clausen, der har været ansvarlig for et udviklingsprojekt i Århus om 0-3 årige børns opmærksomhed og kommunikative kompetencer. Formålet med projektet har været at integrere praktisk og videnskabeligt baseret viden og derigennem inspirere til videreudvikling af den pædagogiske praksis. Metodisk er det blevet gjort ved, at videooptagelser af hverdagssituationer i to vuggestuer er blevet analyseret ud fra en teoretisk viden om børns udvikling af opmærksomhed og kommunikative kompetencer og efterfølgende diskuteret med personalet i vuggestuerne. Dette er der kommet en bog og en video ud af, rettet mod pædagogisk personale og andre interesserede. I bogen og videoen, der har fået titlen Kan man spise huller? er der en række konkrete eksempler på, hvordan børn i vuggestuealderen tilegner sig sprog, og hvordan det pædagogiske personale kan være med til at støtte sprogtilegnelsen i hverdagen. Jeg vil trække nogle af eksemplerne frem her. Sæt ord på handlinger I bogen Kan man spise huller? (s ) beskrives en situation, hvor en pædagog hjælper et barn på to år med at få vasket hænder. Undervejs sætter pædagogen ord på genstande og på det, hun gør, fx så tager jeg sæben og nu lukker jeg op for vandet. Ifølge Peter Clausen og Anne Nielsen, der har skrevet bogen, styrker dette børnenes begrebsudvikling, fordi ordene bliver gennemskuelige, når de knyttes til en fysisk handling. Noget andet, forfatterne lægger vægt på i håndvasksituationen, er den fælles opmærksomhed, barnet og pædagogen har på det, de gør. Børns og voksnes fælles opmærksomhed på en handling eller en genstand er ifølge Clausen og Nielsen barnets væsentligste grundlag for at forstå, at sproget er et system af lydlige symboler for blandt andet konkrete genstande og handlinger, og det er samtidig den væsentligste motivationsfaktor for selv at tilegne sig ord (Kan man spise huller? s. 20). I det omtalte eksempel beskrives det som en fordel, at barnet ikke behøver dele den voksnes opmærksomhed med andre børn. Byg videre på børnenes sproglige udtryk I et andet eksempel fra bogen og videoen illustreres det, hvordan børns sproglige udvikling kan støttes, når de voksne sætter ord på handlinger og bygger videre på børnenes forsøg på at udtrykke sig. Eksemplet stammer fra en spisesituation i en af de medvirkende vuggestuer. På et tidspunkt hører drengen Casper en pædagog sige, at skålen med øllebrød er næsten tom. Casper gentager ordet\n23 23 tom. Pædagogen griber Caspers udspil og gentager den fulde sætning. Casper siger nu helt tom og efter pædagogens tredje gentagelse af sætningen siger han, næsten helt tom. Ifølge Peter Clausen og Anne Nielsen, bygger pædagogen her et stillads omkring barnets sprogtilegnelse (dette kaldes også scaffolding). Pædagogen demonstrerer en sproglig vending, som Casper imiterer (gentager). Imitation er her ikke lig med passiv efterabning, men ses som et redskab, barnet bruger til at nå til selvstændig mestring af det pågældende sproglige udtryk. Viljestyret opmærksomhed Det sidste eksempel, jeg vil trække ud fra projektet, stammer også fra den omtalte spisesituation. Drengen Casper begynder at tale om nogle billeder, der hænger på væggen, og pædagogen går med på samtalen og stiller spørgsmål, fx hvad er der på billederne?, og drengen på billederne er glad. Hvordan ser du ud, når du er glad? (Kan man spise huller? s. 20). Ved at følge op på Caspers opmærksomhed på billederne og skabe en dialog omkring dem, er pædagogen ifølge Peter Clausen og Anne Nielsen blandt andet med til at støtte barnets viljestyrede opmærksomhed. Viljestyret opmærksomhed handler om, at barnet kan fokusere vedholdende på noget og kan rette opmærksomheden mod det, der er mest relevant i en given situation. Dette er blandt andet en væsentlig forudsætning for tilegnelse af kommunikative kompetencer. Sprogtilegnelse gennem aktiviteter voksne sætter i gang Ovenstående eksempler viser, hvordan personalet i vuggestuen kan støtte børnenes opmærksomhed og sproglige udvikling ved at være opmærksomme på, og gribe børnenes selvigangsatte sproghandlinger. Projektet har dog også flere eksempler på voksenigangsatte forløb, som kan støtte børns opmærksomhed og virke sprogstimulerende. En maleaktivitet, hvor der sættes ord på genstande og farver, kan fx være med til at styrke børnenes ordforråd, og et rytmikforløb med sanglege gør det muligt for børnene at koble sproget med kropslig handling, hvilket ifølge Clausen og Nielsen især har betydning for børnenes forståelse af udsagnsord (fx hoppe, løbe og kravle) og forholdsord (fx op og ned). Samtidig vil ordene i rim, remser og sange ofte blive udtalt tydeligere end i almindelig tale, og det kan være en hjælp, når børnene tilegner sig nye ord og skal finde ud af, hvordan de udtales. Videnskabeligt baseret viden i den daglige praksis Personalet i de to vuggestuer, der har været med i projektet, synes generelt, de har fået meget ud at projektforløbet, hvor praktiske eksempler fra hverdagen er blevet optaget på video og analyseret ud fra en teoretisk viden om sprog og sprogtilegnelse og efterfølgende diskuteret på møder mellem projektkonsulent Peter Clausen og det pædagogiske personale i vuggestuerne. Lederne og to pædagoger, der efter projektet er blevet spurgt om deres erfaringer med at integrere teori og praksis, peger blandt andet på, at den nye viden, de har fået om børns sprogtilegnelse, har haft betydning for den måde, de er sammen med børnene på. Blandt andet er de blevet mere bevidste om at tage imod børnenes invitationer til fælles opmærksomhed på en genstand, og de er blevet bedre til at tale om det, der interesserer børnene og sætte ord på forskellige handlinger, fx når børnene får tøj på i garderoben. Også i tilrettelæggelsen af nye aktiviteter inddrages den teoretiske viden om børns sprogtilegnelse. En pædagog fortæller, at hun har indført en navnesang i morgensamlingen, som hun mener, styrker børnenes fælles opmærksomhed og sprog. Endelig nævner personalet, at de gennem projektet har fået en ny, fælles viden, som er et godt udgangspunkt for faglig refleksion og faglige tilbagemeldinger på hinandens arbejde (Århus 1 s. 5). A\n24 24 GULDGUIDEN Læring i dagtilbud I TEMAER I LÆRING 1 DEN SPROGLIGE DIMENSION I LÆRING AF Herdis Toft 1.5 Børns gøremål og gøresproget I daginstitutioner er både voksne og børn optaget af mange hverdagslige gøremål. Man dækker bord, spiser, går tur, leger, læser højt, skifter bleer, tager støvler af osv. I alle disse situationer bruger man sprog. Gøresprog som fortæller, hvad man gør. Med gøresprog udpeger man de handlinger, der udføres. En sådan sprogbrug har sine særlige kendetegn. Det er et professionelt sprog, som børn lærer sig at bruge i deres samvær med de voksne. Og det er en sprogbrug, som har både fordele og ulemper. Men hvad vil der ske, hvis pædagoger holder op med at bruge gøresprog? I daginstitutioner er der mange gøremål for både børn og voksne. De kan groft sagt sorteres i tre slags: (1) voksnes egne gøremål, (2) børns egne gøremål og (3) voksnes og børns gøremål sammen. Vi bruger ofte talesproget som en ledsager til de handlinger, vi udfører. Derfor har de tre slags gøremål også et særligt sprog tilknyttet, nemlig et gøresprog, som fortæller, hvad der gøres. Sproget udpeger handlingen. Når voksne og børn sammen gør i sprog Når voksne er optaget af deres egne gøremål, bruger de det hverdagslige voksensprog. Når voksne og børn er optaget af de samme gøremål, forsøger de hver især at tilpasse deres sprog til situationen. De voksnes stemme skifter klangfarve, tonen bliver lysere og slutter i en stigning. De voksnes tale bliver langsommere og mere pointeret i korte, tydelige sætninger eller det, man kalder sætningsemner. Med store kropslige bevægelser understreger de yderligere ordenes betydning. De voksne benytter i sådanne tilfælde et pædagogisk sprog, det vil sige et sprog specialiseret til brug i daginstitutioner og skoler, hvor voksne kommunikerer professionelt med børn. Børnene søger omvendt i deres tale at kopiere de voksnes sprog, idet også de forsøger at sætte tempoet ned og tydeliggøre talen. Især i vuggestuen oplever man, hvorledes både voksne og børn tillige bekræfter udsagn ved at gentage og eventuelt korrigere dem. Jeg er i en vuggestue i Århus. Pædagogen sidder ved den sidste dreng, der snart bliver hentet. Han leger med en bil og siger: Biler biler den kør. Pædagogen svarer: Ja nu kører den. Drengen: Den kører der der den kører ind ad bakken. Pædagogen: Den kører ned ad bakken. Især voksne overholder så vidt muligt de regler for samtale, som man kalder turtagningsregler. Det er uskrevne regler, som fx angiver, at man ikke taler i munden på hinanden, at man respekterer andres taleret, og at man med nik og anden støtte bekræfter hinanden i det fællesskab, en samtale er udtryk for. Børnene lærer sig altså også, at der er en forventning om overholdelse af sådanne regler, når de samtaler med voksne i institutioner. Når børn gør sammen i sprog Når børnene er optaget af deres egne gøremål i indbyrdes leg, er sproget også en ledsager til handlingen. Det kan være den hand-\nPædagogisk læreplan Børnehuset Tusindfryd\nDet er desuden et mål for os, at barnet bliver præsenteret for forskellige genrer indenfor litteraturen. (se bilag).\nSproglig udvikling Sammenhæng: Dit barns sproglige udvikling- et fælles ansvar. Der er ingen tvivl om at sproget er en vigtig del af vores hverdag. Vi bruger sproget til at tænke med, og til at kommunikere\nTi gode råd om dit barns sprog\nTi gode råd om dit barns sprog Ishøj Kommune 1 2 Ti gode råd om dit barns sprog Barnets sprog er et fælles ansvar for både forældre og de voksne i daginstitutionerne. Har du talt med dit barn i dag? Sådan\nLæreplaner 2015/2016 Afdeling: Æbletræet\nLæreplaner 2015/2016 Afdeling: Æbletræet Indhold AFDELINGENS LÆREPLAN 2015 / 2016... 3 SKEMA TIL BRUG FOR MEDARBEJDERNES BESKRIVELSE AF LÆREPLANSTEMA... 11 RefHeading Toc424734885 1 2 Åbyhøj Dagtilbud


Her har vi samlet alle vores rammer med målet 30x40, hvilket svarer til formatet A3. Hos Desenio finder du et stort udvalg af rammer, både klassiske og moderne alternativer, som kan kombineres på smukkeste vis. Vores fotorammer fås i forskellige farver og materialer og er udstyret med plexiglas, hvilket gør rammen mere robust. Takket være høj kvalitet og billige priser er vores 30x40-rammer et godt supplement, når du skal hænge dine yndlingsplakater i vores sortiment op. Blandt vores A3-rammer har vi også den stilrene Moebe-ramme, som er et trendy alternativ til den klassiske ramme. I denne kategori finder du også vores passepartout og plakatophæng (31 cm) med et mål på 30x40.


EFFEKT - Kræftens Bekæmpelse\nI marts 2012 vandt EFFEKT i samarbejde med entreprenørfirmaet Hoffmann A/S og ingeniørfirmaet Lyngkilde konkurrencen om at bygge Livsrum i Næstved.\nKræftrådgivningen i Næstved tegnet af EFFEKT\nI konkurrencen var EFFEKT i skarp konkurrence med Phoam Studio og WE architecture.\nHer under følger dommerpanelets begrundelse for hvorfor valget faldt på EFFEKT (uddrag af dommerbetænkning).\nDerfor vandt EFFEKT, Hoffmann A/S og Lyngkilde\nForslagsstilleren placerer Livsrum så det lave bygningsanlæg omfatter hele grundstykket, og herved opstår indre attraktive gårdrum. Samtidig nedskaleres det store anlæg i syv forsatte huse hvorved der sker en tilpasning i forhold til villakvarteret og Ringstedgade. De enkelte huse udtrykkes gennem saddeltage der opdeler hele kompositionen i en 'lille landsby' med sin helt egen identitet og karakter.\nIndgang sker fra hospitalssiden, midt ind i husets centrum, Livsrummet, som derved naturligt former sig som husets hjerte der opdeler bygningskroppens store gårdrum. Mod syd placeres primært personalefaciliteter og mod nord aktivitetsrum.\nDet er en overbevisende enkel og logisk plankomposition med fine rumlige oplevelser i bevægelsen rundt omkring de indre gårdrum og Livsrum. Den sammenhængende plan med livsrummets centrale placering er forbilledlig fleksibel, og det er muligt at aflukke personaleafsnittet f. eks. ved aftenarrangementer.\nSærlig markant er den sammenhængende loftflades rumlige bølgende bevægelse når man bevæger sig nord-syd igennem de forskellige funktionszoner der således struktureres og differentieres af de forskellige loftshøjder. Loftsfladen er rigt bestykket med ovenlys hvor det er hensigtsmæssigt og projektets overordnede dagslysforhold er fint disponeret.\nBevægelsen omkring gårdrummene beriges af forslagets følsomme behandling med nicher, reoler og huler ind i facadevæggene. Herved skabes gangforløb med integrerede funktioner der kan henvende sig både til de indre funktioner som til de ydre gårdrum.\nHovedindgangen er velplaceret, tilbagetrukket med god plads til afsætning, cykler og handicapparkering. Selve ankomsten ind i Livsrum er måske lidt voldsom direkte ind i siddegruppen, men en enkel omdisponering af fællesarealerne, med lidt mere rummelighed omkring køkken/opholdsarealer/spisegruppe vil berige projektet. Således ønsker brugerne også køkkenfunktionen som et mere aktiverende element i rumoplevelsen.\nDet mest aktive funktionsafsnit med træningsrum og værksted ligger hensigtsmæssigt mod nord og kan - om ønsket - lukkes helt af. Enkle plandisponeringer overflødiggør hermed gange - dog kunne man ønske en separering i køn af omklædningsfaciliteterne (selvom der i konkurrence-programmet var åbnet op for at disse kunne være unisex). Et meget overbevisende funktionelt træk i træningsrummet er skydedørene der herved muliggør en sammenhængende brugszone fra træningsrum via gårdrummet til Livsrummet der ligeledes har skydedøre mod gården.\nIndgangen for personale ligger fint i det sydvestlige hjørne, så de mere lukkede servicefunktioner danner buffer mod naboen syd for.\nMedarbejderdelen er i rimelig forbindelse med husets hjerte - måske kunne lidt mere transparens via gårdrummet medføre at man kan følge med i aktiviteten i Livsrummet.\nSelve indretningen af kontorfunktioner skal bearbejdes, men projektet besidder den nødvendige konstruktive og funktionelle robusthed så brugernes ønsker kan indpasses. Måske kunne personaleafsnittet have nytte af et par ovenlys i den nordvendte tagflade.\nFacaderne afspejler bygningsanlæggets lette opbygning, og projektets konstruktive og bygningstekniske opbygning virker således logisk og også selve udførelsesfasen virker gennemtænkt.\nUd mod de trafikerede omgivelser er facader beklædt med en cementbaseret plade på klink som vil give et robust men profileret udtryk. I de indre gårde dominerer trægavle som markering af opholdskarakteren. Selve hovedindgangen markeres ligeledes med træpartier. Denne hoveddisponering af materialeholdningen er glimrende men kræver også en nøje opfølgning omkring detaljens udformning så de mange skotrender m.v. fremstår afklarede og støtter forslagets præcise geometriske former. Endvidere er det vigtigt at drift- og vedligehold ikke påvirkes uhensigtsmæssigt af de valgte materialer.\nDe tekniske forhold i konkurrenceforslaget er generelt godt bearbejdede og vurderes at overholde de stillede krav. Bygningen angives at overholde energikravet i.h.t BR2010, energirammeberegning vedlagt.\nDer er ikke redegjort nærmere for brandtekniske forhold.\nBygningen er konstrueret af præfabrikerede trækassetter.\nPrisen er overholdt  14,5 mio. kr. ekskl. moms, og nettoarealet er 644 m2 i forhold til de ca. 550 m2, der er lagt op til i konkurrenceprogrammet.\nKonkluderende er der tale om et meget gennembearbejdet forslag der har et overbevisende hovedanslag, er konstruktivt, funktionelt og arkitektonisk afklaret. Dermed danner forslaget et fint grundlag for en optimering i dialog med brugerne.\nForslaget indstilles således til at være konkurrencens vindende forslag.\nLæs mere om EFFEKT:


Filmland.dk » The Campaign *** 3 Stjerner\nThe Campaign *** 3 Stjerner\nSubmitted by Søren Lyng on tirsdag, 15 januar 2013Ingen kommentarer\nNår man kender de to skuespillere, og ved hvilken stil de står for, ved man også at man kan forvente sig alt fra disse to fyre. Filmen The campaign er lige så opskruet og forskruet som man kunne forvente, og derfor er den også ganske morsom for sin genre.\nKort anmeldelse af filmen The Campaign\nSom nævnt, er begge hovedrolleindehavere kendt for finurligt, overskruede og bizarre komedier, og The Campaign er også sådan en. Der er masser af gode punch-lines, selvom det bliver en smule belastende i længden. Dog er The campaing en ganske morsom film i sin genre.\nKort om filmen The Campaign\nMens to kandidater kæmper om et sæde i Kongressen, bliver Cam Brady (Will Ferrell), som har siddet på pladsen i fire perioder, blandet ind i en skandale, så magthaverne beslutter at indsætte den nytilkomne Marty Huggins (Zach Galifianakis) som en brik i spillet mod ham i den mest beskidte og morsomme politiske kamp nogensinde… i hvert fald indtil næste valg\nFakta om filmen The Campaign\nReleasedato: 15 Januar 2013


Titan Gel Gold gennemgang WOW! Sandheden afsløreret: absolut...\nBrugeroplevelse med Titan Gel Gold - Var styrkeforøgelsen virkelig opnåelig i eksperimentet?\n8.6/10 10:01 Jano Kaur\nMan kunne næsten tro, at Titan Gel Gold virker vidundere. I det mindst er dette en neutral observatørs konklusion, hvis du ser de mange bekræftende testrapporter med premiumproduktet, som for nylig er blevet delt af entusiastiske købere. Vil du gerne være bedre med hensyn til din arbejdskraft? En ordentlig erektion, som ikke vil forlade dig ude i regnen - lyder det ønskeligt for dig?\nUden spørgsmål har du også bemærket, at dette produkt kan have virkelig meget positive anmeldelser og attester. Som et resultat, hjælper Titan Gel Gold faktisk med at forbedre styrken og erektil funktion? Du finder ud af det i denne gennemgang.\nØnsker du, at din kone skal fortælle dig om din standhaftighed foran andre kvinder?\nVil ikke enhver mand det? Den standhaftighed giver information om, hvor maskulin en mand er, fordi de, der ikke er i stand til at tilfredsstille en kvinde, kun betragtes som en halv mand.\nDet lyder måske åbenlyst, men til sidst fører problemer og erektionsproblemer uundgåeligt til selvtvivlighed såvel som forhold eller endda ægteskabsproblemer.\nDu mangler måske endda modet til at tale med en dame, bare fordi du har erektil dysfunktion. Og det går langt ud over det:\nDine problemer med maskulinitet - selvom det er dit personlige mysterium - opfatter andre mennesker, især det modsatte køn. Du opfører dig bare ikke maskulint eller attraktivt.\nTitan Gel Gold skal stoppe problemerne for evigt.\nBedre ydeevne i sengen, længere udholdenhed og en tilfreds kvinde - det er det, tilfredse kunder taler om.\nHvis du har tillid til positive anmeldelser, skal du straks få din Titan Gel Gold kur og komme i gang.\nDu kan ikke miste noget her. Den, der gør det samme, bør ikke blive overrasket over, at intet ændrer sig i deres situation.\nHvad skal du vide om Titan Gel Gold?\nTitan Gel Gold blev tilsyneladende udviklet med det formål at forbedre styrken og erektil funktion. Kunder bruger produktet på kort og lang sigt - afhængigt af de ønskede resultater og de forskellige effekter på dig. Meget tilfredse brugere skriver om de vidunderlige resultater med Titan Gel Gold. De mest afslørende oplysninger i korte træk:\nGennemsnittet er baseret på årene med praktisk erfaring fra den originale producent inden for dette problemområde. Du vil helt sikkert finde denne kendsgerning nyttig, når du realiserer dine beslutninger. Med sin næsten naturlige struktur kan du være sikker på, at du tåler Titan Gel Gold perfekt. Dette kan gøre det mere nyttigt end Extenze.\nFremstillingsvirksomheden sælger Titan Gel Gold, et middel, der især bruges til at øge styrken.\nDette middel blev udelukkende designet til denne opgave - du ser det ikke ofte, især da aktuelt udviklede retsmidler har tendens til at målrette mod flere funktioner på samme tid, så fabrikanten kan annoncere dem som en slags universalmiddel.\nOg ved nærmere undersøgelse betyder det, at de effektive ingredienser tilsættes meget sparsomt eller slet ikke, hvorfor de samme midler er ubrugelige.\nTitan Gel Gold producenten sælger også produkterne online. Dette gør det usædvanligt billigt.\nLad os overveje sammensætningen af supplementet:\nHvis du ser nærmere på ingredienserne i Titan Gel Gold, er disse repræsentanter især iøjnefaldende:\nBortset fra hvilke kemiske ingredienser nøjagtigt er inkluderet i det ernæringstilskud, spiller den nøjagtige mængde af disse ingredienser en vigtig rolle.\nTilfældigt har kunderne hos Titan Gel Gold slet ikke brug for at bekymre sig om doseringen - tværtimod er disse ingredienser meget stærkt koncentreret med hensyn til forskning.\nEgenskaber, der gør Titan Gel Gold bemærkelsesværdigt:\nHelt naturlige ingredienser og materialer sikrer perfekt kompatibilitet og let brug\nMidler, der understøtter stigningen i styrke, kan ofte kun fås med recept - Titan Gel Gold kan bestilles behageligt og ekstremt billigt online\nPå grund af diskret implementering på Internettet, behøver ingen være opmærksom på dit problem\nProduktets fænomenale effekt blev opnået netop fordi sammensætningen af de enkelte komponenter fungerer så godt.\nFor at opnå dette gør den denne komplekse struktur af den menneskelige organisme til sin egen ved at bruge de allerede eksisterende handlingsmekanismer.\nKroppen har faktisk udstyr til at forbedre styrken og erektil funktion, og det handler om at få disse funktioner i gang.\nEffekterne, der nu vises, er umiskendelige:\nDen aktive ingrediens har den virkning at gøre karene større, hvilket betyder en større blodforsyning, og du får dermed en mere maskulin erektion\nPå grund af den forbedrede effekt på hævelsen af penis, behøver brug af Titan Gel Gold ikke at være præcist tidsbestemt\nDette er de effekter, der er mulige med Titan Gel Gold. Du skal dog være opmærksom på, at disse resultater naturligvis kan være stærkere eller blødere fra person til person. Kun en individuel kontrol bringer sikkerhed!\nSom et resultat fungerer produktet med kroppen og hverken imod eller ved siden af, hvilket til en vis grad udelukker ledsagende omstændigheder.\nEr der en mulighed for, at præparatet kan virke lidt underligt i starten? At brugere har brug for lidt tid til at vænne sig til det, for at være sikre på, at de unikke effekter vil mærkes?\nJa! Fysiske ændringer er altid mærkbare, det være sig en kortvarig forringelse eller bare den usædvanlige følelse - dette er udbredt og falder efter en periode.\nAnmeldelser fra brugere af produktet viser også, at bivirkninger normalt ikke forekommer.\nHvem skal Titan Gel Gold?\nHvem er Titan Gel Gold ikke den bedste beslutning for?\nEndelig er det klart, at enhver kvinde, der kæmper med styrkeforbedring, kan opnå succes hurtigere ved at tage Titan Gel Gold.\nForetag imidlertid ikke fejlen, du kan simpelthen Titan Gel Gold & alle klager forsvinder øjeblikkeligt. Du skal være realistisk omkring dette.\nØget styrke er en udviklingsproces, der kræver tålmodighed.\nVi har fundet det billigste tilbud på Titan Gel Gold:\nDette tager nogen tid.\nTitan Gel Gold understøtter realiseringen af ønsker. Stadig skal du gøre dit hjemmearbejde. Så hvis du er i lovlig alder og ønsker at øge styrken, så invester kulet i Titan Gel Gold, gennemgå proceduren og kan snart være glad for at få succes.\nKorrekt indtagelse af Titan Gel Gold\nDen vigtigste ting du skal gøre for at bruge Titan Gel Gold nøjagtigt er at lægge en vis indsats i at kontrollere produktet.\nDet anbefales derfor slet ikke at lave ideer i betragtning af virkningerne. En ting, du skal internalisere, er, at det er let at bruge produktet hver dag og overalt - uanset hvor du er.\nDette bevises ved kundrapporter fra et stort antal kunder.\nAl information om brug, dosering og styrke samt yderligere information om produktet er tilgængelig i pakken og kan endda åbnes på World Wide Web.\nGenerelt bliver Titan Gel Gold genkendelig efter den første brug, og ifølge fabrikanten kan der opnås mindre succes inden for få måneder. Dette gør det bestemt mere nyttigt end Winstrol.\nI testen blev Titan Gel Gold ofte tildelt en akut påvirkning af forbrugerne, som oprindeligt kun varede et par timer. Ved gentagen anvendelse bekræftes disse resultater, så resultaterne er lange, selv efter ophør med brug.\nBrugere er så overbeviste om produktet, at det bruges i et par dage som sædvanligt, selv efter nogle få år.\nDet er derfor ikke en god ide at give anmeldelserne en meget høj værdi, der fortæller om resultater, der er alt for store. Afhængigt af brugeren kan det tage et stykke tid at få de første synlige resultater.\nDet er ekstremt vigtigt at finde ud af, hvor tilfredse andre mænd er med det. Tilfredse kunders synspunkter er det bedste bevis på et værdifuldt produkt.\nFør og efter sammenligninger strømmer anmeldelser og konklusioner fra brugere ind i vurderingen af Titan Gel Gold. Så lad os se på de lovende måder og midler:\nFlere brugere er glade for Titan Gel Gold succes:\nSom forventet er dette isoleret feedback, og produktet kan påvirke alle i forskellige grader. Generelt er fundene fascinerende, og jeg tror, at resultatet også vil være helt tilfredsstillende for dig.\nVi kan rapportere, at du som forbruger af dette produkt utvivlsomt er glad for følgende:\nTakket være en hård og langvarig erektion er et godt humør, når man elsker, garanteret\nHusk, hvordan det ville være, hvis din frygt for fiasko og styrkeproblemer blev sprængt ud af det blå?\nDa jeg selv har testet forskellige medicin, kan jeg med ren ånd sige, at Titan Gel Gold ekstremt lovende.\nMåske har du fået dig selv til at tro, at der også er andre store ting på jorden, men vær ærlig: hvor kommer den ubehagelige følelse fra, når vi diskuterer intime ting? Logisk set er selv samleje vigtigt for dig. Altid et tilstrækkeligt incitament til at stoppe impotens en gang for alle!\nJo gladere en person er med deres erektionsevne og krop, jo stærkere er effekten på det modsatte køn og jo sundere deres selvtillid. Ikke mere at være deprimeret eller se på jaloux pornoskuespillere - endelig ikke længere at eje vanskeligheder.\nDette bekræftes åbenlyst af anmeldelser og oplevelser fra entusiastiske mennesker, der alle taler om, hvordan opfyldt seksualitet øger den generelle glæde af livet.\nVores syn: Prøv produktet rettidigt.\nSå snart et produkt fungerer lige så pålideligt som Titan Gel Gold, forsvinder det ofte fra markedet kort derefter, da effektive produkter naturligvis ikke er velkomne af visse interessegrupper i branchen. Så hvis du vil prøve, tøv ikke for længe.\nDet faktum, at et sådant produkt kan købes billigt og i overholdelse af loven, varer ofte kun i kort tid. I øjeblikket ville det stadig være tilgængeligt via den nævnte internetbutik.\n> Her kan du få Titan Gel Gold hurtigt og meget billigt <\nPå denne måde risikerer du heller ikke at få en farlig efterligning.\nTror du, at du har viljestyrken til at gennemgå behandlingen i lang tid? Hvis din reaktion her er "Jeg ved ikke", prøv det ikke overhovedet. Chancerne er trods alt, at du er motiveret nok til at blive involveret i processen, især hvis du får en effektiv forstærkning som Titan Gel Gold hun tilbyder.\nEn hel del berørte mennesker har allerede gjort ting, som du under ingen omstændigheder bør gentage:\nUnder ingen omstændigheder bør du risikere at prøve uautoriserede tredjepartsudbydere i stedet for webstedet for den originale Titan Gel Gold.\nPå disse websteder kunne du ikke kun få et nytteløst produkt, men også tage en risikabel risiko!\nFor at købe det sikre og effektive middel skal du bestille fra den originale udbyder.\nJeg kontrollerede omhyggeligt alle tilbud på Internettet og kom til den konklusion, at netop dette produkt kun kan findes hos dets producent.\nHvordan finder du de seneste tilbudspriser?\nGem nu dig selv ideelt farlige søgeforsøg, som du ender med en forfalskning til sidst ved at klikke på et af de link, der er kontrolleret af mig her. Disse kontrolleres regelmæssigt, så prisen, betingelserne og leveringen altid er den bedste.\nSynes du at Titan Gel Gold er værd at prøve? Fantastisk, men hold øje med kopivarer og urimelige priser.


Ny stor dansk-litauisk ordbog af Indre Løvheim Pedersen\nNy dansk litauisk ordbog af Indre Løvheim Pedersen\nNy stor dansk-litauisk ordbog\nSpecial-pædagogisk forlag har i februar 2014 udgivet en ny dansk-litauisk ordbog, udarbejdet af Indre Løvheim Pedersen.\nDen nye ordbog henvender sig især til litauere, som er i gang med at lære dansk eller generelt ønsker at forbedre deres danskkundskaber. Danskere, der interesserer sig for litauisk sprog og kultur, kan også have stor glæde af bogen.\nOrdbogen indeholder ca. 30.000 danske ord med udgangspunkt i Lars Hansens ordliste. Den oprindelige ordliste er undervejs blevet udvidet og revideret, så den bygger på moderne sprogbrug og følger de gældende retskrivningsregler.\nOrdbogen kan købes direkte fra forlaget: www.alinea.dk\n1. udgave 2014, 2. oplag oktober 2020