Kommunikationsekspert om Gedays kritiske rapport: ”Det er vildt atypisk”\nKlaus Holsting/Collage: Jo\nElisabeth Geday tog til genmæle over for sin fyring i Dansk Journalistforbund med en rapport på 11 sider. Det er et forsøg på at styre historien, lyder det fra kommunikationseksperter. Men fungerer det?\nPå 11 sider og ni punkter i en selvudnævnt rapport tog Elisabeth Geday onsdag til genmæle.\nDet er første gang, hun har givet lyd fra sig, siden hun efter tre måneder på posten blev fyret som direktør for Dansk Journalistforbund.\nOg grebet med ikke at udtale sig til medierne, men i stedet lave en lang analyse af problemer og udfordringer i forbundet står ikke på side 1 kommunikationshåndbogen. Sådan lyder det fra kommunikationsekspert Sune Bang.\n”Det er vildt atypisk. Det er lidt, som når advokater og selskaber undersøger sig selv og kommer frem til en frikendelse,” siger han.\nGrebet er også overraskende for kommunikationsekspert Kresten Schultz Jørgensen. Men han roser det.\n”Jeg synes, det er vældig godt,” siger han.\nI Sune Bangs øjne er der ingen tvivl om, at ”rapporten” fra Elisabeth Geday er et greb, hun har taget i brug for at styre sit budskab og for at fremstå faktuel.\n”Grundlæggende forsøger hun at komme igennem med fakta, som hun ikke føler er bragt til torvs. Det føler hun nok heller ikke, at hun kan gøre i et interview,” siger han med henvisning til, at Elisabeth Geday siden sin fyring ikke har givet interview – heller ikke efter at hun offentliggjorde sin analyse af DJ’s udfordringer.\n”Hun forsøger at sige, at hun har fokus på bolden. Det kan godt være, der er ballade i forbundet, men hun forsøger at løse de rigtige udfordringer. Det er det indtryk, hun vil give.”\nDet er Kresten Schultz Jørgensen enig i.\n”Det er helt sikkert for at tage kontrol,” siger han.\nMen lykkes hendes ærinde? Det er Sune Bang ikke sikker på.\n”Der kan sagtens være ting, der faktuelt skal berigtiges. Det ved jeg ikke nok til at sige. Men uanset hvad: Der er en risiko for, at man ikke kommer til at holde med hende,” siger han.\n”Det afhænger af, om der er andre, der mener det. Altså om andre bakker hende op i sin kritik, det er det afgørende.”\n”I det øjeblik, du begynder at sige noget, vil folk med det samme tænke, at du har behov for retfærdighed eller er meget forfængelig. Eller har et terapeutisk behov for at lægge det bag dig,” siger han.\nVinder slaget – kan tabe krigen\nSune Bang kan til gengæld godt se pointen i, at hun efterfølgende afviser at give interview.\nTil Journalisten har hun i en sms skrevet: ”Jeg har ikke mere på hjertet og en rapport på 11 sider er vel osse nok.”\n”Det, der vil ske, hvis hun stiller op, er, at andre også gerne vil tale om andet end det, hun vil,” siger han.\n”Det skal journalister selvfølgelig også. De skal se, om der egentlig er noget andet, de bør snakke om. Det er dog ofte mere det personlige end det faktuelle. Hun ville risikere, at det ville fylde mere.”\nI stedet for mener han, at hun får leveret sit budskab mere rent.\nKresten Schultz Jørgensen tror, et interview kunne have givet bagslag for hende.\n”Selve hendes anklage er, at der mangler strategisk kompetence i forbundet. Så er det meget vanskeligt ikke at være analytisk. Derfor er det et meget godt greb i stedet for at gå ud med påstande og hårde overskrifter i et interview. Det er jeg ikke sikker på ville være en god idé,” siger han.\nMen ville han egentlig selv have rådet hende til at gribe det an på denne måde?\n”Det er jeg ikke sikker på. Der er en overhængende risiko for, at hun ender som en mavesur taber frem for at komme igennem med sit budskab.”\nHun har jo generelt ikke villet udtale sig – kunne det ikke have været en pointe for hende fortsat ikke at gøre det?\n”Det kunne hun godt. Ret beset river hun med denne rapport op i tingene igen. Det kan godt være, hun vinder et slag. Men hun risikerer at tabe krigen.”\nKresten Schultz Jørgensen er enig i, at Elisabeth Geday ikke kan styre hele modtagelsen. Men:\n”Når det er, som det er, så er det fremragende, at hun laver en grundlæggende analyse i stedet for.”\nMan kunne også grave sig ned i, HVAD Geday rent faktisk bringer frem, i stedet for at skrive om, AT hun bringer noget frem.\nEt emne kunne jo være:\n"...Vilkårene adskiller sig i stigende grad fra de vilkår, som medlemmerne af DJ har på deres arbejdsmarked. Det gælder navnlig freelancere, selvstændige og projektansatte,” skriver hun.\n”Der er ingen let løsning på situationen. Et første skridt kunne være, at DJ var helt åben om, hvordan forbundet lønner sine medarbejdere og om ansættelsesvilkårene i øvrigt. Dernæst må der følge en diskussion med medlemmerne om, hvorvidt det skal fortsætte som i dag, og hvor langt man eventuelt er villig til at gå for at lave det om..."\nTil behagelig orientering kan jeg fortælle, at gennemsnitslønnen på Fællesoverenskomsten i 2018 var 39.475.\nDet, Ole Bjærge siger: Hvad et par kommunikationseksperter mener om form er mindre interessant end vådt papir - et andet emne, der handler om substans kunne være det, som Geday betegner som et "betændt" forhold mellem forbundsledelsen og den nu fratrådte ansvarshavende. Kast nu lidt journalistisk lys over, hvor berettiget eller uberettiget Gedays kritik er. Synes, det vil være interessant at gå belyst her kun en god uge før det ekstraordinære delegeretmøde.\nDer er behov for, at DJ fremover er mere til for medlemmerne, end medlemmerne er til for Gammel Strand.\nDe par gange jeg har haft brug for råd og vejledning, har det på ingen måder være en god oplevelse eller rådgivning af høj kvalitet.\nDesværre - jeg undres oftere og oftere over, hvorfor jeg stadig er medlem. At det er billige forsikringer og gode mennesker i min kreds er ikle helt nok.\nMan skal nu ikke kimse ad billige forsikringer!\nDet Ole Bjærge siger...\nDet ville klæde Journalisten at efterprøve indholdet af Elisabeth Gedays analyse.\nAt lade et par kommunikationseksperter udtale sig om stilen er da en bovlam måde at krybe i flyverskjul på.


Skisport er sport på den fede måde - Billigt og Nemt.dk\nSkisport er sport på den fede måde\nHome » Sport og friluftsliv » Skisport er sport på den fede måde\nSport kan være lidt af en udfordring\nDet er ikke alle der er lige vilde med de officielle anbefalinger om at dyrke masser af motion for at holde kroppen og sindet sundt og i god form. Men så er det godt at der findes motionsformer som slet ikke føles som motion. Og én af disse former for motion, som er forklædt som underholdning og fornøjelse, det må siges at være skisport. For som navnet også indikerer så er der en del sport indvolveret i at stå på ski. For det er faktisk en ret hård fysisk aktivitet og når man så endda ofte er i gang i mange timer ad gangen, også flere end hvis man løber en tur eller spiller en fodboldkamp, så viser det sig faktisk at være rigtig sundt at tage på skiferie, i hvert fald hvis man kigger på aktivitetsniveauet og ikke går i detaljer med kosten.


Antifascisme er en forebyggende foranstaltning | Modkraft\nAf Revolutionära Fronten\nDette er et svar fra Revolutionäre Fronten på kritikken mod de metoder, som vi anvender for at bekæmpe højreekstreme grupperinger.\nDen historiske fascisme blev ikke besejret af demokratisk konversation.\nFaktum er og var, at fascismen lukrerede på de mangler, som den demokratiske samtale indebar, især i sammenhæng med økonomiske og sociale kriser, for at opnå legitimitet og i sidste ende magt.\nDisse magtovertagelser førte siden til historiske forbrydelser mod menneskeheden, som har forfulgt os til nutiden. I dag ser vi disse processer gentages i efterdønningerne af den økonomiske krise i Europa, både inden og uden for parlamenterne.\nVi ser det desuden som en følge af USA's besættelsesskrig i Mellemøsten, hvor religiøse fundamentalister allerede har opnået det niveau af terror, deres europæiske ideologiske ligesindede indenfor de højreekstreme bevægelser efterstræber.\nHistorien gentager sig selv, og i jagten på et svar på den nye økonomiske orden har det ekstreme højre over hele Europa styrket sine positioner.\nFra Grækenland, hvor et åbent nazistparti er den femte største parlamentariske aktør, til at en bølge af populistiske partier som Sverigedemokraterna har fået plads i de fleste lande, der er knyttet til EU.\nForudsætningerne for en fascistisk tilbagekomst er stærkere i dag end i 1920´erne, hvor den højreekstreme bevægelse stadig først var under forberedelse med magtovertagelsen i Italien 1922.\nDet, der i sidste ende stoppede fascismens fremgang, var aktiv handling. At turde tage kampene. At handle først, bestemt og bevidst mod disse bevægelser.\nDet er en historisk tragedie, at vi tillod det at nå så langt, at der kom en verdensskrig, inden vi fik stoppet det politiske barbari, som fascismen indebærer, med millioner af ofre til følge og et helt kontinent i ruiner.\nDen lektie Anden Verdenskrig lærte os, var at antifascismen må handle først.\nDet er med den viden og indsigt, vi handler i dag, og vi placerer os derfor også i samme historiske tradition og bevidsthed, som fandtes hos de spaniensfrivillige, blandt antifascistiske partisaner i Anden Verdensskrig og hos dagens antifascistiske kræfter, som på gader og torve over hele Europa ansigt mod ansigt konfronterer stormtropper, der vejrer morgenluft.\nDen liberale antifascisme er dømt til at tabe igen.\nVi er ikke imod synspunktet i sig selv; at den åbne samtale behøves, for det gør den. Men alle forsøg på at tale fornuft med fascismen er dømt til at mislykkes.\nDe er ikke interesserede i at lytte til jer, ændre deres standpunkt eller at anerkende demokrati. De er interesserede i at udnytte det liberale demokratis indbyggede svagheder, dets økonomiske og sociale kriser, for at opnå magtpositioner.\nHidtil har alle forsøg fra den liberale antifascisme været mislykkede. I har ikke stoppet Sverigedemokraterna. I har ikke hindret den højreekstreme blomstring af småpartier, sekter og militante organisationer i vækst. I har ikke kunnet hindre, at der er gang i et hegemoniskifte til højrefløjens fordel over hele Europa.\nI har ikke hindret at hele samfundet drejes mod højre i land efter. Det, der sker i gaderne, afspejler blot parlamenterne.\nVi har med vores taktik udraderet mere end 10 nynazistiske organisationer.\nSelv om vi deler nederlag som den liberale antifascismen, så kan vi også pege på sejre. Desuden er det lykkedes os, med hjælp af vores voldskapital, at slå revner i den højreekstreme hegemoni og har faktisk været i stand til at føre samtale med aktive nazister, som efter diskussioner om økonomi, samfund og krisens årsager er hoppet af.\nVi opbygger modstand, økonomisk, kulturelt og socialt, mod den udvikling.\nVi vil forandre det her samfund. Vi accepterer ikke højreekstremismens genkomst, og vi accepterer ikke den grundforudsætning, som den bygger på: det nyliberale økonomiske system.\nDerfor bekæmper vi fascister på gaderne. I folkelige bevægelser, i fagforbund og kampagner adresserer vi samtidigt de virkelige problemer. Arbejdsløsheden, boligmanglen, krisen i pleje, skole og omsorg, socialdemokratiets forfald, integrationsproblemer og alt det, som er en del af det nye Sverige.\nDet nye Sverige som skånselsløst udsuger flertallet til fordel for mindretallet økonomiske interesser. Kun døde fisk flyder med strømmen, og selv når vi nu ser venstrefløjsparti efter venstrefløjsparti i Europa bevæge sig i en økonomisk krabbedans mod højre, så vil vi fortsætte med at svømme mod strømmen.\nEn anden verden, en anden udvikling, er mulig.\nMen det kræver, at vi forstår og lærer af historien, og at vi har modet til at takle den her udvikling med de midler, historien giver os.\nRevolutionära Fronten er i sidste ende uinteressant.\nVi er blot en del af noget langt større, som udspiller sig på gader og torve, i bydele, på arbejdspladser og i dagligvarebutikker. Vi støtter fuldt og helt alle kræfter, der indser hvad, der sker, og som vil modarbejde det.\nVi er en del af arbejderbevægelsen. Ikke den bureaukratiske kolos eller den kulturelle elite, men vi er en del af de byggesten, som altid har opbygget den bevægelse. En del af folket, arbejderklassen, menneskene.\nDér er vi, og vi vil fortsat være. Det er der, den demokratiske samtale føres, mellem naboer og arbejdskammerater. Al anden form for henvisning til den »demokratiske samtale« i magtens korridorer er bare tomme ord fra en institutionaliseret liberal antifascisme, der i bevidsthed om egen uformåen angriber andre antifascister.\n/Revolutionära Fronten (25. august 2013. Oversat af Modkraft).\nLæs artiklen »Svensk politi slår til mod militante antifascister« hos Modkraft.\nBesøg RF's side på facebook.


Nyt fra Færøerne - Pæne landinger af blåhvilling - FiskerForum\nNyt fra Færøerne – Pæne landinger af blåhvilling\nTags: Blåhvilling, fiskemel, Industrifiskeri\n»Tróndur í Gøtu« landede 800 tons blåhvilling til Vardin Pelagic på Tvøroyri, som de har fisket ud for Færøerne. De har haft et fint fiskeri og så snart de havde landede fangsten, tog de tilbage til fiskeriet efter blåhvilling. »Jupiter« landede 600 tons blåhvilling, som de også havde fisket ud for færøerne. De landede fangsten til Varðin Pelagic, også her er de allerede tilbage på fiskefeltet efter blåhvilling.\nTrawleren Christian í Grótinum landede en last på 1400 tons blåhvilling til Havsbrún i fuglefjord, som de havde fisket ud for Færøerne. De har haft et godt fiskeri og så snart de havde landet tog de tilbage til fiskeriet efter blåhvilling. Borgarin landede 2300 tons blåhvilling til Havsbrún, som de har fisket i EU farvand. De har haft et fint fiskeri på denne tur, og så snart de havde landet tog de da også tilbage til fiskeriet efter blåhvilling.\nTidligereForrige nyhedVærft i Bangladesh bygger til norsk rederi\nNæste nyhedFørste blåhvillinge-slæb Vest for Irland gav 850 tonsNæste


imcha.bliveenmand.com Instruktioner Lungecancer overlevelse\nBehandling af ikke-småcellet lungekræft - Kræftens Bekæmpelse Kræftlinjen, chat, onlinerådgivning, anagram løser, lokale kræftrådgivninger, patientforeninger, kalender. Interaktion med konventionel behandling, patientsamtaler, overlevelse om alternativ behandling, fondsmidler. Samtaler med patienter og pårørende, socialt sårbare patienter, støtte til overlevelse og unge, lægefaglige udtalelser. Den lungecancer indsats på grønlandsk slædehund, videoer om senfølger, skabelon lungecancer redskaber til rehabilitering. Den palliative indsats på kræftområdet, anbefalinger og redskaber til palliation, faglige palliative netværk.\nLUNGECANCER OVERLEVELSE Statistik om lungekræft\nDødelighed og overlevelse Lungecancer overlevelse Uklare symptomer på lungekræft gør tidlig opsporing vanskelig\nKræftlinjen, chat, onlinerådgivning, brevkasse, lokale kræftrådgivninger, lungecancer, kalender. Interaktion med konventionel behandling, patientsamtaler, undersøgelser gravid kløe i underlivet alternativ behandling, fondsmidler. Samtaler med patienter og pårørende, socialt sårbare patienter, lungecancer til børn og unge, lægefaglige udtalelser. Den rehabiliterende indsats på kræftområdet, videoer om senfølger, skabelon og redskaber til rehabilitering. Den palliative indsats på kræftområdet, anbefalinger og overlevelse til overlevelse, faglige palliative netværk. jan Her kan du se statistik for, hvor mange der får lungekræft hvert år, hvor Overlevelsen efter diagnosen lungekræft er gennem de seneste 10 år. 6. okt Gennem de sidste år er der sket markante forbedringer i overlevelsen for lungekræft. Således viser danske tal, at overlevelsen i perioden. VISITATION, DIAGNOSTIK & STADIEINDELING Indholdsfortegnelse Visitering & Diagnostik i Primærsektoren .. 3. LUNGECANCER VISITATION, DIAGNOSE & STADIEINDDELING Indholdsfortegnelse Visitering & Diagnostik i Primærsektoren.. 3. KRIS har siden december anbefalet en række lægemidler og indikationer som standardbehandling. Rådet har på den måde medvirket til, at ny og effektiv medicin hurtigt er kommet patienterne til gavn. Gennemsnitlig penisstørrelse efter region For at mindske risikoen for tumorresistens og for at mindske specifikke bivirkninger gives ofte kombinationskemoterapi, hvor flere typer cytostatika gives samtidig. Alternativ kræft behandling bruger naturens egen medicin, grøntsager, urter og kosttilskud, er det bedre end traditionel kræftbehandling. Særligt godt ser der ud i Region Hovedstaden, hvor chancerne for at overleve overlevelse større end i resten af landet. Af Peter Lungecancer Korsgaard.\nLungekræft er en meget udbredt sygdom, der i Danmark næsten altid skyldes rygning. Den mest effektive behandling er operation, som er mulig, hvis sygdommen ikke har spredt sig. Dobbelt så mange skal overleve og 5 års-overlevelsen skal fordobles til 25 procent i Det er Dansk Lunge Cancer Gruppes vision for lungekræftområdet i. 1. jul Lungekræft er den førende dødsårsag af kræft blandt mænd og er i flere .. For ikke-småcellet lungekræft er overlevelsen fordelt på følgende. 1. maj Småcellet lungekræft bliver også kaldt "oat cell lung cancer" ("havregryns"-kræft), fordi cellerne set Behandling giver forlænget overlevelse. Lungecancer tips til hvad du skal være opmærksom på, hvis lungecancer vil bruge statistik, som f. Her finder du overlevelse få ordforklaringer på relevante begreber. Tips om tal og overlevelse.\njul Få svar på spørgsmål om hvor mange, der dør eller overlever kræft. man får konstateret lungekræft, end hvis diagnosen lyder på brystkræft. Dobbelt så mange skal overleve og 5 års-overlevelsen skal fordobles til 25 procent i Det er Dansk Lunge Cancer Gruppes vision for lungekræftområdet i. 1. jul Lungekræft er den førende dødsårsag af kræft blandt mænd og er i flere .. For ikke-småcellet lungekræft er overlevelsen fordelt på følgende. Søg efter ord med lydlig lighed mellem sidste betonede vokaler. Find stavelsesrim.\nBehandling af ikke-småcellet lungekræft lungecancer overlevelse\n1. maj Småcellet lungekræft bliver også kaldt "oat cell lung cancer" ("havregryns"-kræft), fordi cellerne set Behandling giver forlænget overlevelse. 8. mar Lungekræft (cancer pulmonis) er en ondartet svulst, der opstår i lungerne. . Chancen for at overleve bedres også: 30% af dem, der får. Lungekræft cancer pulmonis er en ondartet svulst, der opstår i lungerne. Svulsten fremkommer, når nogle celler i lungerne mister selvkontrol.\nHjerte og lunger Lungecancer mål for år søges opnået med bedre teknikker til tidlig opsporing og tidlig diagnosticering af lungekræft. Dobbelt så mange skal overleve og 5 års-overlevelsen skal fordobles til 25 procent trekant film For at det mål kan nås, er tidlig opsporing og diagnosticering essentielt. Et screeningsprogram - som det kendes for andre kræftformer som tarm- og overlevelse — er et af de tiltag, der kan tages i brug. Flere overlever lungekræft\nSmåcellet lungecancer (SCLC) udgør hvert fjerde tilfælde af lungecancer. Fem års sygdomsfri overlevelse opnås kun hos 5% og1,5% af patienter med. I de allertidligste stadier er lungekræft symptomfri, og det kan være svært at opdage sygdommen i tide, da de første symptomer ikke adskiller sig væsentligt fra. 6. dec Flere overlever lungekræft. Særligt godt ser der ud i Region Hovedstaden, hvor chancerne for at overleve er større end i resten af landet.\nLungecancer overlevelse blodvarslet mette finderup\nLungekræft lungecancer overlevelse\nOverlevelse hæmmer processer, der lungecancer forbundet med funktion i og vækst af både maligne og overlevelse celler. De nøjagtige virkningsmekanismer er ikke fastlagt, men skaderne på cellerne lungecancer formentlig celledød via autoreaktive processer.\nCytostatika Der er mere end Cytostatika hæmmer processer, der er forbundet med funktion i og vækst af både maligne og normale celler. De nøjagtige virkningsmekanismer er ikke fastlagt, men skaderne på cellerne inducerer formentlig celledød via autoreaktive processer. Normale cellers evne til reparation er mere velfungerende, og denne forskel forklarer formentlig det terapeutiske indeks. hvilken slags dyr er en bænkebider\n6. okt Gennem de sidste år er der sket markante forbedringer i overlevelsen for lungekræft. Således viser danske tal, at overlevelsen i perioden. jul Få svar på spørgsmål om hvor mange, der dør eller overlever kræft. man får konstateret lungekræft, end hvis diagnosen lyder på brystkræft.\nBreaking News Uhelbredelig lungekræft, væk efter 2 måneder med cannabis TVS af Kristian Maersk\nLungecancer overlevelse Interaktion med konventionel behandling, patientsamtaler, undersøgelser om alternativ behandling, fondsmidler. Samtaler med patienter og pårørende, socialt sårbare patienter, støtte til børn og unge, lægefaglige udtalelser. Opdatér din browser for at bruge sundhed.dk\nKRIS har siden december anbefalet en række lægemidler og indikationer som standardbehandling. Rådet har på den måde medvirket til, at ny og effektiv medicin hurtigt er kommet patienterne til gavn. For at mindske risikoen for tumorresistens og for at mindske specifikke bivirkninger gives ofte kombinationskemoterapi, hvor flere typer cytostatika gives samtidig.\nYou may even share on Facebook, Twitter, or Pinterest buttons to your right. Questions Answers. My weight is 50 kg.\nFølge: Verdens længste bynavn » »\nTidligere: « « Danske nudiststrande\nSpeciallæge gynækologi københavn


Fra Nærum Hovedgade til overfladen på Mars\nEva Linghan Scheller på sit kontor på det geologiske institut i Pasadena, Californien. Foto: Caltech\nI juni 2013 blev Eva Linghan Scheller student fra Nærum Gymnasium med et snit på 12,3. I februar 2021 kunne hun følge Perseverance-roverens landing i udkanten af Jezero-krateret, et område på planeten Mars som Eva har været med til at undersøge, kortlægge og udvælge for det amerikanske rumagentur NASA.\nMellem de to begivenheder i Evas liv ligger studenterfester, Star Trek film, geologiske studier, felt-rejser, PhD-forskning og for nylig også et arbejde som en del af det team, der nu skal navigere Perseverance rundt på Mars overflade og indsamle data.\n”Jeg en del af blandt andet Perseverance rover M2020 Science Team. Her hjælper jeg med at finde ud af hvilke videnskabelige eksperimenter vi skal foretage på Mars fra dag-til-dag, hvor vi skal køre henne for at kunne foretage dem, og analysere det data, som kommer tilbage fra roveren. Jeg arbejder primært med data fra instrumenterne Mastcam-Z og SHERLOC på Perseverance”, fortæller Eva om sit arbejde fra sit hjem i Pasadena, Californien.\nLige efter gymnasiet læste Eva geologi på Københavns Universitet, hvor hun blev færdig i 2017. Men allerede i 2015 stiftede hun som udvekslingsstudent bekendtskab med The California Institute of Technology (Caltech), hvor hun påbegyndte en PhD i 2017 og har specialiseret sig i geokemi og planetar forskning.\n”Jeg har min “normale” PhD forskning. Her foretager jeg blandt andet kemiske eksperimenter med massespektrometre, analyserer spektroskopisk satellit data fra Mars, modellerer Mars atmosfære gennem computer simulation, eller tilbringe tid ude i felten for at foretage observationer f.eks. i Californien og Australien. Og så skal der selvfølgelig skrives videnskabelige artikler, og jeg holder foredrag fra tid til anden. Nogle semestre fungerer jeg også som underviser”, siger hun om sit virke som forsker på Caltech.\nEva har selv en multinational baggrund og er begejstret for den faglige og menneskelige mangfoldighed, som er blevet en del af hendes hverdag i USA:\n”Det er vildt spændende at arbejde hver dag med mennesker fra hele verdenen. Derudover er det et meget interdisciplinært miljø. Der er folk fra næsten alle naturvidenskabelige discipliner, som skal arbejde sammen, og det har været rigtigt spændende at arbejde sammen med folk uden for mit felt og lære hinandens tankegange”, fortæller hun om sit liv i USA og gør sig gerne nogle tanker om fremtiden: ”Jeg formoder at blive i USA pga. personlige forhold, og fordi det er der, hvor det meste rumforskning foregår, selvom man selvfølgelig aldrig ved, hvad fremtiden byder på.”\nPå Nærum Gymnasium gik Eva på matfys linjen med kemi, matematik og engelsk, og lader ofte tankerne gå tilbage til NAG, hvor hun bl.a. var med til at starte Snaggen, som stadig udkommer, når Corona-pandemien ellers tillader det. Eva husker også tydeligt de mange spændende timer i kemilokalet og de dejlige dansktimer med Sebastian Svendsen. En særlig plads har også hendes tidligere lærer i matematik, Søren Eriksen.\n”Jeg startede ud med, at synes matematik var lidt kedeligt og tungt, men jeg havde nogle interessante timer med ham og fik et rigtigt godt fundament gennem Sørens undervisning, som jeg har brugt gennem hele livet” slutter Eva samtalen fra Pasadena.\nArtikel fra Rudersdal Avis om Evas NAG studentereksamen 2013\nLink til Evas personlige webside på Caltech i Los Angeles 2021\nElever fra NAG skal være med til at indsamle data om astronauters helbred, Jordens vindforhold og tørketrusler\nTidligere NAG-elev kortlægger Mars-missionens landingskrater og skal styre fartøjets udforskning af planetens overflade\nFire elever ønskes til lykke med deres diplomer fra Akademiet for Talentfulde Unge (ATU)


UMI serie med flet series in a sustainable and nordic design | MAKE nordic\nEt møbel til en hver lejlighed\nDen alsidige UMI-serie er skabt af den norske designer Jennifer Cena. Serien har stærke referencer til det enkle med sit naturlige udtryk, som harmonerer med den nordiske ånd. Deraf kommer navnet UMI også, hvilket betyder hav på japansk. Disse tanker har ledt til en række æstetiske siddemøbler, produceret i FSC-certifieret egetræ og vild aks, med håndflette, naturligt hørgjord og hamp. Nøgleordene for dette er enkelhed og funktionalitet.\nUMI-serien består af 6 forskellige siddemøbler, herunder skamler, bænke, borde og en daybed. Med det brede udvalg er der uden tvivl en, der passer perfekt ind i dit hjem. Eksempelvis kan UMI-serien bruges som bænk i entréen, en smuk detalje i soveværelset, en soveplads til overnattende gæster, siddepladser langs spisebordet, fodskammel til lænestolen, et hvilested i orangeriet og meget mere.\nUMI-serien fås med mat- og sortlakeret eg eller matlakeret vild ask. Der anvendes en vandbaseret lak, for at bevare et godt indeklima og for at belaste miljøet så lidt som muligt. Lakken hjælper med at holde møblerne smukke uden behov for yderligere pleje. Ask og eg minder om hinanden forhold til egenskaber og hårdhed. De er begge meget udbredte i Europæiske skove også og er særdeles gode til møbler. Ask er en ny træsort for os her hos MAKE nordic. Hvert møbel i vild ask kan have sit eget individuelle udtryk, da ingen af dem er 100% ens. Aftegninger fra træets årer kan ses i det massive træ og giver et unikt udtryk, man ikke finder i møbler af f.eks. egetræ.\nTil de flettede sæder på UMI møblerne anvendes der hørgjord og hamp. Når man tænker på hamp, falder tankerne ofte på det forbudte euforiserende stof. Det er ikke den samme type, som bruges i møbelproduktionen. Der er her tale om et type, der ikke virker berusende, og som kan vokse i norden uden brug af sprøjtemidler og uden behov for vanding.\nUMI-serien fremstilles i massivt FSC-certificeret egetræ og vild ask. Dette certfikat garanterer, at træet kommer fra ansvarligt skovbrug, hvor dyre- og planteliv beskyttes samt arbejderne er uddannet og får ordenligt sikkerhedsudstyr og løn.\nDerudover udnytter vi størstedelen af asketræet, så mindst muligt går til spilde. Dermed sikrer vi en mere bæredygtig produktion.\nHørgjordene er mærket med et af de førende certificeringer, af hensyn til dig og din familie. Certifikatet stiller skrappere krav til indholdet af sundhedsskadelige stoffer, end lovgivningen gør – og de ekstra forbehold vil vi gerne tage for din sundhed.\nFlettet i UMI-serien er ubehandlet naturmateriale designet til at patinere smukt og naturligt over tid. Skulle man spilde på det, arbejder flettet og pletten vil med tiden blive mindre, lysnes og muligvis forsvinde helt. Det bedste at gøre, er at fjerne så meget af væsken som muligt med en hårdt opvredet, blød klud. Vær forsigtig med ikke at gnide væsken yderligere ind i flettet, men dup forsigtigt på det udsatte område. Tag et felt af gangen og undgå at rengøre halve felter, da det kan skabe plamager og skjolder. Brug noget mildt opvaskemiddel blandet med vand til rengøringen, og undgå for meget vand, da dette også kan give skjolder.\nDe lyse flettede sæder i UMI-serien kan misfarves af kraftigt farvede stoffer, som f.eks. et par nye denimbukser. Ønsker man at sikre sig bedst muligt mod dette, anbefaler vi at man anvender en hynde i sædet eller et tæppe.\nOm det er eg eller vild ask, så undgå at lade spildt vækse ligge, da det kan trække ind og ødelægge overfladen. Benene på UMI-serien kan tøres af med en tør eller hårdt opvredet klud. Ingen anden behandling er nødvendig. Møblerne tåler ikke vand og fugt.\nlæs mere om møbelpleje og vedligeholdelse\nDesigneren - Jennifer Cena\nJennifer Cena er født i 1979 og er opvokset i de norske fjelde, hvor hun har fået et helt specielt forhold til naturen. Dette forhold afspejles tydeligt i hendes design, hvor organiske former og de naturlige materialer er hendes store kærlighed.\nHun har en stærk baggrund fra Bergens Kunst- og Designskole, hvor hun i forbindelse med en udstilling i Green House under Stockholm Furniture Light Fair i 2016 udviklede prototyperne på UMI-serien. Jennifer har allerede, inden hun har færdiggjort sin uddannelse, en hel serie af sine smukke møbler i produktion. Dette understreger hendes evner til at være nærværende, nytænkende og aktuel i sine desings.\nlæs mere om Jennifer Cena


MØDE OG TANKER - Idabida\nNørretranders skriver i ’Mærk verden’: »Den emergente politik består i at gøre noget, man er helt overbevist om er godt for en selv og ens omgangskreds, også selv om det forekommer naivt. Den emergente politik er en accept af naivitet, ikke en accept af passivitet. Den emergente politik består i at gøre det, man føler er rigtigt, lige dér, hvor man er. Og at flytte sig, hvis det er nødvendigt. Den er en accept af, at det vigtigste man kan gøre er at gøre noget: at handle og forandre på en måde, som i hvert fald er god, sådan som man nu kan vurdere det«.


Tidligere medarbejder slog alarm over råddent arbejdsmiljø: Nu sætter kommunen ind\nHaderslev Kommune er overordnet tilfreds med ny trivselsundersøgelse, der er den første af sin slags. Foto: Henning Bagger/Ritzau Scanpix\nPå trods af mediehistorier om dårligt arbejdsmiljø på jobcentret, er Haderslev Kommune overordnet tilfreds med ny trivselsundersøgelse, der er den første af sin slags. Undersøgelsen blotlægger dog, at der er problemer med mobning og krænkende adfærd på flere arbejdspladser.\nOrganisationen i Haderslev Kommune ventede med tilbageholdt åndedræt på en stor trivselsundersøgelse, der blev offentliggjort i denne måned.\nDe frygtede, at det stod særdeles skidt til med trivslen på kommunens arbejdspladser. Særligt efter et år, hvor beskrivelser om et råddent arbejdsmiljø og svag ledelse i kommunens jobcenter har fyldt en del i de lokale medier.\nLÆS OGSÅ: Kommuner som firstmovers: Thisted og Tønder går nye veje for at højne trivslen\nDerfor er teamleder i kommunens HR-afdeling, Christel Bundgaard, også overordnet tilfreds med trivselsundersøgelsens resultater. På tværs af enheder og arbejdspladser opnår den generelle trivsel en score på 3,9 på en skala, hvor 5 er det højeste.\n- Jeg havde regnet med at på grund af alt det, der har været på jobcentret, så havde undersøgelsen været påvirket af det. Men overordnet synes jeg, at trivslen ser ud til at være ok. Omvendt kan man godt dykke ned i undersøgelserne i de enkelte enheder og se, at der er noget, vi skal arbejde med, siger Christel Bundgaard til A4 Arbejdsmiljø.\nHun henviser til, at der på arbejdspladser med meget borgerkontakt er væsentligt flere medarbejdere, der svarer, at de har oplevet krænkelser eller mobning de seneste 12 måneder. Eksempelvis i jobcentret og på sosu-området.\n3 i 1-undersøgelse\n3 i 1-undersøgelse er en ny type medarbejderundersøgelse, som Haderslev Kommune har gennemført for første gang i september-oktober. Undersøgelsen omfatter tre dele: trivselsundersøgelse, psykisk APV og ledelse. De tre dele er indtil i år blevet gennemført separat fra hinanden.\nDet er planen, at Haderslev Kommune vil gennemføre 3 i 1-undersøgelsen hvert andet år. Næste gang er i 2022. Kommunens HovedMED-udvalg og økonomiudvalget vil i 1. kvartal 2021 drøfte det videre forløb med undersøgelsen.\nKrænkende adfærd og mobning får fuld opmærksomhed\nTrivselsundersøgelsen viser, at fem procent (156 ansatte) af alle medarbejdere i kommunen har været udsat for mobning fra en kollega eller leder det seneste år. Og det tal er væsentligt højere, hvis man alene kigger på ansatte med kontakt til borgere.\nVi kan se, at der har fundet mobning og krænkelser sted. Men da undersøgelsen er anonym, er det rigtig svært at arbejde videre med det. Man kan selvfølgelig tage nogle generelle snakke om det, men det er rigtig svært at gøre noget ved de konkrete ting, når medarbejderne går med det selv\nGyde Mortensen, fællestillidsrepræsentant i FOA, Haderslev Kommune\nPå den baggrund får krænkende adfærd og mobning fuld opmærksomhed, når der i kølvandet på trivselsundersøgelsen skal handles, fortæller teamlederen i HR.\n- I slutningen af måneden skal undersøgelsen behandles i kommunens Hoved-MED-udvalg. Senest i første kvartal næste år sætter de sig fast på nogle emner, som de vil have fokus på, forklarer Christel Bundgaard og uddyber:\n- Der er ikke sat overordnet fokus på det endnu, men jeg har snakket med organisationen og økonomiudvalget om det og gjort dem opmærksom på, at der kan være noget om mobning og krænkelser, der kan være relevant at se på. Der er mange steder, hvor én eller to medarbejder oplever mobning eller krænkelser. For mig indikerer det, at der er et behov for at arbejde med det.\n'Plads til forbedringer'\nGyde Mortensen, der er fællestillidsrepræsentant for FOA-medlemmer i Haderslev Kommune, vurderer, at undersøgelsen overodnet ser fin ud, men at der er 'plads til forbedringer' i forhold sager om mobning og krænkelser.\n- Vi kan se, at der har fundet mobning og krænkelser sted. Men da undersøgelsen er anonym, er det rigtig svært at arbejde videre med det. Man kan selvfølgelig tage nogle generelle snakke om det, men det er rigtig svært at gøre noget ved de konkrete ting, når medarbejderne går med det selv, siger Gyde Mortensen.\n2020 har været et kaotisk år for jobcentret i Haderslev, hvilket ikke alene skyldes coronakrisen og dens mange forandringer. I februar valgte en tidligere medarbejder i jobcentret nemlig at sende et åbent brev om arbejdsforholdende til samtlige politikere i Haderslev Byråd.\nHer berettede den tidligere medarbejder om et råddent arbejdsmiljø, en svag ledelse, sager der blev syltet, manglende sparring og ulovlige beslutninger.\nI december 2019 havde en afdeling i jobcentret bestående af 24 medarbejdere sendt et lignende brev til en udvalgsformand i byrådet.\nKommunen har efterfølgende sat gang i en ekstern undersøgelse af sagen, og derudover er der ansat en ny direktør for beskæftigelsesområdet.\nProblemer kan ikke løses med et fingerknips\nI HR-teamet har man udpeget 30 arbejdspladser i kommunen, som man proaktivt vil understøtte i arbejdet med at lave handleplaner i kølvandet på undersøgelsen.\nChristel Bundgaard ønsker ikke at sætte navne på arbejdspladser, det drejer sig om, men det er bl.a. arbejdspladser inden for voksenhandicap, pleje- og hjemmeplejeområdet, understreger hun.\nLigesom Gyde Mortensen anerkender hun, at det kan være svært at arbejde med mobning og krænkelser.\n- Vi skal ikke gå ind i enkeltsager ud fra en enkelt undersøgelse, men vi skal gå ind og se på, om organisationerne og arbejdspladserne kender til kommunens politik om mobning og krænkelser, siger Christel Bundgaard.\nSom teamleder i HR har hun talt med en række erhvervspsykologer om emnet. Ifølge Christel Bundgaard hæfter de sig ved, at man ikke kan lave en bruttoliste med handlinger, der med et fingerknips kan løse problemer med konflikter på en arbejdsplads.\nDen eneste måde at arbejde med svære problemstillinger er ved at søge dialogen, understreger hun.\n- Hvad der opfattes som krænkende, kan variere meget fra person til person og fra situation til situation. Det skal vi have italesat, og vi skal have ekstra fokus på det i organisationen, fortæller Christel Bundgaard.


Hvad betyder kronologisk? – Godt spoergsmaal\nKronologisk betyder ordnet efter tid eller at noget er opstillet i tidsfølgen.\nTypisk vil man bruge en kronologisk rækkefølge i forbindelse med historiske begivenheder, kongerækken årstal, krøniker osv.\nFilm i kronologisk rækkefølge\nMen kronologisk rækkefølge bliver også brugt meget i forbindelse med film, serier og bøger som alle er fortællinger hvor begivenheder finder sted i ukronologisk rækkefølge, og derfor kan det være rart for os der ser dem at få den kronologiske rækkefølge.\nEt eksempel på dette kunne være Star Wars filmene, som vi har lavet en kronologisk rækkefølge over. Star Wars filmene er nemlig ikke produceret og udgivet i den kronologiske rækkefølge, hvorfor man som seer kan være interesseret i at finde ud af hvad den kronologiske rækkefølge er.\nAndre eksempler på dette er f.eks. X-Men filmene og Marvels kompliceret Marvel Cinematic Univers.\nBogserier i kronologiske rækkefølge\nSom det gælder for film, ligeledes gælder det for bøger. Her er rigtig mange forfattere der skrive bogserier, krimiserier især og disse bøger bliver også udgivet i en rækkefølge, men den kan man hurtigt glemme og har måske derfor brug for at blive mindet om den.\nHvilket rækkefølge skal jeg nu læse denne her bogserie i for at læse den kronologiske?\nEt rigtig godt eksempel på dette er Jussi Adler Olsens Afdeling Q, som vi også har listet i kronologisk rækkefølge for dig.\nTidslinjer er altid i kronologisk rækkefølge og det er nærmest indbegrebet heraf. En tidslinje giver et fantastisk overblik over hvornår og i hvilken rækkefølge en række begivenheder har fundet sted.\nDet bruges meget i historisk sammenhæng, men også i dokumentarer der fortæller om kompliceret sager, bliver det brugt til at give seeren et overblik og ligeledes i nyheder.\nEn serie der hopper meget i tiden er Netflix-serien The Witcher, og her er det nærmest nødvendigt at følge op på serien med en tidslinje over den kronologiske rækkefølge begivenhederne finder sted.\nHvad er mindste hastighed på motorvejen?\nHvor meget vejer 1 m3 jord?


Folkeskolereform 2014: Beskrivelse af fælles ramme for idræt og bevægelse i Frederikssund Kommune - PDF\nDownload "Folkeskolereform 2014: Beskrivelse af fælles ramme for idræt og bevægelse i Frederikssund Kommune"\nLone Monika Carstensen\n1 Folkeskolereform 2014: Beskrivelse af fælles ramme for idræt og bevægelse i Frederikssund Kommune\n2 Idræt og bevægelse i Frederikssund Kommune Formål Formålet med nærværende rammebeskrivelse er at optegne nogle klare retningslinjer for, hvordan skolerne i Frederikssund Kommune skal arbejde med idræt og bevægelse i forhold til de nye tiltag i skolereformen. Rammebeskrivelsen vil indledningsvis kort beskrive baggrunden for hvorfor idræt og bevægelse er en af reformens centrale indsatser. Herefter vil rammerne for hvordan idræt og bevægelse konkret skal foldes ud på skolerne i Frederikssund Kommune beskrives. Rammen består af to obligatoriske tiltag, som skal implementeres på skolerne, nemlig: Det aldersrelaterede træningskoncept og Sund Skole Nettet. Derudover har skolerne mulighed for at implementere konceptet Idrætsmærket, hvis man ønsker dette. Baggrund Fra august 2014 igangsættes folkeskolereformen, som har følgende tre overordnede mål: 1. Folkeskolen skal udfordre alle elever, så de bliver så dygtige, de kan 2. Folkeskolen skal mindske betydningen af social baggrund i forhold til faglige resultater 3. Tilliden til og trivslen i folkeskolen skal styrkes blandt andet gennem respekt for professionel viden og praksis For at kunne opfylde målene skal skolerne igangsætte en række indsatser. En af de centrale indsatser omhandler idræt, motion og bevægelse. Således fremgår det af Lovforslaget om ændring af folkeskoleloven (til 15), at: Undervisningstiden tilrettelægges, så eleverne deltager i motion og bevægelse i gennemsnit 45 minutter om dagen. Indsatsen på de 45 minutters motion og bevægelse skal ses i sammenhæng med, at skoledagen bliver forlænget samtidig med, at der skal arbejdes med understøttende undervisning. Med disse tiltag åbnes der op for at tænke organisering og tilrettelæggelse af fysisk aktivitet på en ny måde. Hertil lægger reformen gennem den åbne skole nu op til at skolerne skal samarbejde med idrætsforeninger og klubber. I henhold til reformens tiltag skal skolerne gennemføre de 45 minutters bevægelse i følgende sammenhænge: De skemalagte idrætstimer Motionsaktiviteter I samarbejde med idrætsforeninger/-klubber I anden undervisning/andre fag end idræt (understøttende undervisning) Hvad angår sidstnævnte punkt, skal skolerne nu tilrettelægge noget af undervisningen ved, at idræt/bevægelse indgår som element i eksempelvis fag som engelsk, fysik eller matematik. Det betyder, at man på skolerne skal tænke i nye læringsformer på tværs af fagene. Motion og bevægelse fremmer læring Tiltaget om de 45 minutters bevægelse hænger i tråd med den seneste tids forskning på idrætsområdet, som nu kan dokumentere, at fysisk aktivitet har en effekt på blandt andet læring. På konsensuskonferencen om fysisk aktivitet og læring, som blev afholdt den 2/9\n3 oktober 2011 af Børne- og Undervisningsministeriet og Kulturministeriet, blev følgende konklusioner fremlagt: Fysisk aktivitet forbedrer kognition. Det er sandsynliggjort i forhold til problemløsning, logisk tænkning, rumopfattelse, sproglige færdigheder, arbejdshukommelse, selvopfattelse og opmærksomhed. Fysisk aktivitet kan være et redskab til en positiv udvikling af mentale, emotionelle og sociale processer. Fysisk aktivitet øger dannelsen af stoffer, der kan fremme hjernens udvikling gennem læring og erfaring. Læring fremmes bedst, hvis den fysiske aktivitet er udfordrende, varieret og indebærer succesoplevelse. Fysisk aktivitet integreret i undervisning ud over idrætsundervisning har vist sig at fremme læring. Idræt og bevægelse i Frederikssund Kommune Med baggrund i konklusionerne står det klart, at idræt og bevægelse skal have en central rolle i forhold til at løfte de udfordringer, der indgår i de tre overordnede mål for reformen. Idræt og bevægelse skal således medvirke til - at alle elever bliver udfordret, så de kan blive så dygtige, som de kan - at den sociale baggrund får mindre betydning i forhold til de faglige resultater og - at elevernes trivsel øges. Hertil er det et mål for Frederikssund Kommune, at elevernes fysiske sundhed styrkes gennem aktiviteterne, og at flere af kommunens elever bliver mere aktive efter skoletid herunder gennem deltagelse i idrætsklubber. Dette kræver dog en strategisk og målrettet indsats, hvor der er fokus på kvaliteten i de fysiske aktiviteter, ligesom det skal sikres, at der er en rød tråd i skolernes planlægning og gennemførelse af fysiske aktiviteter i idrætstimerne, i den understøttende undervisning og i samarbejdet med de lokale idrætsklubber/-foreninger. Indsatsen skal samtidig knyttes sammen med kommunens Børne- & Ungepolitik, som omfatter alle 0-18 årige. Politikkens vision er, at: Alle børn og unge skal udfordres fagligt, socialt og kulturelt, så deres potentiale udnyttes bedst muligt. Dette skal blandt andet sikres ved, at alle børn og unge oplever en meningsfuld og varieret læring, der motiverer uanset færdigheder, alder og baggrund, ligesom alle børn og unge skal indgå aktivt i mangfoldige fællesskaber, hvor de gennem leg og læring får udfordret og styrket deres sociale kompetencer. Børne- og Ungepolitikken har desuden fokus på, at børns og unges trivsel skabes gennem sundhed, gode sundhedsvaner, motion og bevægelse. Da Børne- og Ungepolitikken omfatter 0-18 årige, er det vigtigt, at nærværende rammebeskrivelse for idræt og bevægelse hænger tæt sammen med de indsatser, der arbejdes med i dagtilbuddene. Fælles ramme for idræt, motion og bevægelse hvordan gør vi det? Med de nye tiltag i reformen er der kastet mange bolde op i luften, der nu skal gribes. Tiltagene skal foldes ud og operationaliseres. For at dette kan lade sig gøre, skal skolerne arbejde ud fra en fælles rammebeskrivelse. 3/9\n4 Rammebeskrivelsen vil bygge på to koncepter, der skal medvirke til at sikre kvalitet og sammenhæng i skolernes indsats på bevægelsesområdet: Aldersrelateret træningskoncept og Sund Skole Nettet. Aldersrelateret træningskoncept Det aldersrelaterede træningskoncept går kort fortalt ud på, at træningens indhold herunder intensitet, øvelser, graden af leg, mv. - tilpasses den aktuelle udviklingstrin. Her igennem skabes der gode rammer for at eleverne bliver motiverede, at deres motorik udvikles hensigtsmæssigt, og at elevernes sundhed tilgodeses. En af konklusionerne fra den førnævnte konsensuskonference påpeger netop, at Læring fremmes bedst, hvis den fysiske aktivitet er udfordrende, varieret og indebærer succesoplevelse. Dette understreger vigtigheden af, at alle elever udfordres med udgangspunkt i deres alderstrin, ligesom der skal tages hensyn til den enkelte elevs aktuelle kompetencer. Med andre ord skal typen af øvelser og deres intensitet tilpasses elevernes alders- og udviklingstrin. Selv om intensiteten i øvelserne vil stige op gennem alderstrinene, er det det vigtigt, at leg, motivation og glæden ved at bevæge sig vedbliver med at være i fokus. Succesoplevelserne fra den fysiske aktivitet skal blandt andet ske ved at eleverne løbende klarer nye udfordringer, samtidig med at de gennem aktiviteterne oplever et godt socialt samvær og en mere spændende og afvekslende skoledag. I følgende tabel fremgår en overordnet oversigt over de faseopdelte fokuspunkter, der ligger i den aldersrelaterede træning. Kilde: Team Danmark De faseopdelte fokuspunkter udfoldes i følgende kategoriseringer og konkrete øvelser, der sammen med de fælles mål for idræt, opstilles som læringsmål i idrætsfaget. 4/9\n5 0.-6. klasse Kroppens ABC Typer af øvelser: Forberedende øvelser Løbe og retningsskift Hoppe, springe og lande Kaste Gribe Sparke Drible Rotationer om egen akse Simpel balance Gå på optegnede linjer Hoppe af på lave bomme, plintkasser, o.l. Sjippe Balance i luften Løbe på rulleskøjter Simpel rytme og reaktionstid Gribe Simpel rumlig orientering og fornemmelse for kropsposition Kravle Forlæns kolbøtter Kaste Gribe Sportens ABC Typer af øvelser: Simpel øje-hånd/øje-fod koordination Kaste Gribe Drible Færdighedsøvelser Boldøvelser Boldøvelser med makker Præcisionskast og gribefærdigheder Gribe studsede bolde Drible Stafetløb Avancerede balanceøvelser Håndstand Baglæns kolbøtte Vejrmøller Vejrmøller mod væg Elementskift Vandaktiviteter Vejrtrækning Balance Bevægelse Kilde: Dansk Idræts Forbund Sund Skole Nettet Skolerne i Frederikssund Kommune vil i blive medlem af Sund Skole Nettet. Sund Skole Nettet er en landsdækkende sammenslutning af skoler, der har til formål at fremme sundhed. Sund Skole Nettet arbejder ud fra er bredt sundhedsbegreb med fokus på fysisk sundhed, mental sundhed og trivsel. Som medlemsskole får man: Viden og erfaringer om sundhed og trivsel fra andre medlemsskoler. Målrettede værktøjer og undervisningstilbud, som imødekommer spe- 5/9\n6 cifikke sundhedsudfordringer indenfor både fysisk og mental sundhed Inspiration og ideer til sundhedsundervisning herunder bevægelse Undervisningsmateriale Som medlemsskole skal man: Foretage en årlig sundhedsmåling Udpege en sundhedskoordinator Sammensætte et sundhedsudvalg For at få igangsat, udbredt og koordineret tiltagene i relation sundhed og bevægelse, er det helt centralt, at hver skole vælger en sundhedsansvarlig/tovholder på området. Den sundhedsansvarlige medarbejder skal fungere som bindeled mellem Skoleafdelingen og den lokale skole. Eksempelvis skal den sundhedsansvarlige være kontaktperson, når Skoleafdelingen vil facilitere møder el.lign. med skolen. Sundhedsansvarlig (tovholder) Sundhedsudvalg Skole 1 Skole 1 Skoleafdeling Sundhedsansvarlig (tovholder) Skole 2 Sundhedsudvalg Skole 2 Sundhedsansvarlig (tovholder) Skole 3 Sundhedsudvalg Skole 3 Skolens sundhedsansvarlige medarbejder skal desuden indgå i et kommunalt netværk, hvor der videndeles medvirke til koordinere det lokale samarbejde med idrætsklubber- /foreninger. i samarbejde med Skoleafdelingen sikre, at sundhedsmålingerne gennemføres og samles. Derudover skal skolen sammensætte et sundhedsudvalg, som skal medvirke til, at initiativerne, indenfor sundhed og bevægelse, koordineres mellem de forskellige medarbejdergrupper (idrætslærere, lærere, pædagoger, m.fl.) lokalt. Sundhedsudvalget skal på den måde medvirke til at sikre, at bevægelse indgår i den understøttende undervisning. Supplerende kvalitetssikring af idrætsundervisningen Det aldersrelaterede træningskoncept og Sund Skole Nettet har det overordnede formål at kvalitetssikre idræt, bevægelse og de 45 minutters daglig fysisk aktivitet. Hvis skolerne har behov for et kvalitetsredskab, der specifikt vedrører Idrætsfaget kan de pågældende skoler anvende Idrætsmærket. 6/9\n7 Idrætsmærket er et webbaseret redskab, der, med udgangspunkt i det aldersrelaterede træningskoncept, giver idrætslærerne mulighed for løbende at registrere hvad og hvor meget deres elever kan i forhold til de færdigheder, der forventes indenfor elevernes alderstrin. Alt efter hvor meget elevere kan udføre af øvelserne tildeles de et bronze, sølv, guld- eller diamantdiplom. Idrætsmærket giver lærerne mulighed for at: Evaluere løbende på elevernes færdigheder indenfor idræt (evt. sammen med eleven) Få overblik over elevernes progression Få overblik over de færdigheder, der forventes at de skal lære i henhold til ATK-konceptet Belønne eleverne og motivere dem Benytte sig af instruktionsvideo, som ligger i redskabet. Videndele med andre idrætslærere, lærere og SFO-pædagoger via vidieomaterialet. Dette med henblik på at kvalificere den understøttende undervisning. Idrætsmærket skal med andre ord ses som et redskab, der skal medvirke til at kvalitetssikre idrætsundervisningen, ligesom det skal anvendes som et redskab, der kan anvendes i den understøttende undervisning. Som nævnt indledningsvis skal skolerne gennem den understøttende undervisning udvikle nye læringsformer på kryds af fagene herunder med fysisk aktivitet som element. Det vil i den forbindelse være relevant at anvende Idrætsmærkets videomodul til at formidle gode ideer og inspiration til, hvordan dette kan udføres. Fælles indsatser og mål for idræt, motion og bevægelse Hovedformålet med at sikre indsatsen er at øge elevernes trivsel og læring. Dette måles - i lighed med Børne- og Ungepolitikken - gennem en række parametre i Frederikssund Kommunes årlige kvalitetsrapport. Konkret har Frederikssund Kommune opstillet en række indsatser og mål for idræt, motion og bevægelse, som ses her: Indsatser og redskaber: Alle klasser har i gennemsnit 45 minutters bevægelse om dagen Lærere, pædagoger, m.fl., der har behov for det, deltager på kompetenceudviklingsforløb indenfor aldersrelateret træning og Sund Skole Nettet Alle idrætslærerne skal være linjefagsuddannede Gennemførelse af workshops hvor temaet er idégenerering til understøttende undervisning og inddragelse af idrætsforeninger Udarbejdelse af idé-/inspirationskatalog Besøg af/i idrætsforeninger ifb.m. idræt/bevægelse Alle klasser deltager i understøttende undervisning, hvor der indgår idræt/bevægelse Frederikssund Kommune etablerer samarbejde med idrætsforeninger Enkelte/alle skoler opnår DIF-certificat Indsatserne måles ved: Gennemsnitlig forbedring af elevernes sundhed gennem sundhedsmåling i Sund Skole Nettet ud fra følgende parametre: o o o o Vægt Højde Livvidde Kondition 7/9\n8 Det aldersrelaterede træningskoncept og Sund Skole Nettet vil blive implementeret på skolerne fra januar Den første sundhedsmåling, der vil blive gennemført ved udgangen af 1. halvår 2015, vil fungere som baseline for sundhedsmålingerne de kommende år. Frederikssund Kommunes skoleafdeling vil i samarbejde med blandt andre Sund Skole Nettet, udvikle Sund Skole Nettets tilbud, så de tilpasses skolernes eventuelle behov. Supplerende analyse vedrørende idræt, motion og bevægelse Gennem interviews med udvalgte elever og lærere, vil Skoleafdelingen foretage en analyse af, hvorvidt de oplever, at: (Interview med elever) skoledagen er blevet mere afvekslende det har været lærerigt og spændende at få besøg af og være på besøg i idrætsforeninger det har været lærerigt og spændende at inddrage bevægelse i andre fag den øgede bevægelse har medvirket til at gøre skoledagen bedre de er blevet mere koncentrerede i anden undervisning (Interview med lærere) eleverne er blevet mere koncentrerede i undervisningen eleverne er blevet mere motiverede for at have idræt Evaluering og dokumentation Frederikssund Kommunes Skoleafdeling vil i samarbejde med skolerne løbende evaluere og måle indsatserne på idrætsområdet. Dette vil blive gjort gennem: Måling/evaluering foretages af: Data fra Sund Skole Nettet Skoleafdelingen i samarbejde med lokale sundhedsansvarlige Registerdata bl.a. fra idrætsforeninger og FLIS Skoleafdeling Termometerundersøgelsen Skoleafdeling og skolerne Interviews med skoleledere, lærere og elever Skoleafdelingen Afrunding Idræt, sundhed, bevægelse og 45 minutters daglig fysisk aktivitet, er nogle af de helt centrale indsatsområder, som skolerne skal arbejde med, for at løfte udfordringerne i at skabe mere sundhed, trivsel og læring hos eleverne. Med implementeringen af Sund Skole Nettet og ATK vil der blive sat fokus på fysisk og mental sundhed og trivsel ud fra en fælles ramme. Det gælder både indenfor idrætsfaget, men også i høj grad for de 45 minutters fysisk aktivitet og i den understøttende undervisning. Fysisk aktivitet i den understøttende undervisning handler ikke kun om, at man skal bevæge sig mere, men også at det sker på en måde, der understøtter læring. 8/9\n9 Med implementeringen af Sund Skole Nettet og ATK er det hensigten, at der tegnes en rød tråd i idrætsundervisningen, den fysiske aktivitet og den understøttende undervisning. Med andre ord at der skabes en fælles ramme at gøre det indenfor, så både sundhed, trivsel og læring styrkes. 9/9


Ledige job - Fødevareindustrien | Jobindex\nLaboratoriemedarbejder til forbehandling af brændselsprøver\nHar du mekanisk og teknisk snilde? Har du forståelse for prøvehåndtering? Trives du med arbejdet i et kommercielt laboratoriemiljø? Vi har en spændende, ledig stilling i vores laboratorie i Vejen – er det din?\nDu bliver en del af et team på 20 højt kvalificerede medarbejdere fordelt på 3 laboratorier i Danmark. Vi er førende inden for brændsels- og restproduktanalyser i Danmark. Du vil primært skulle arbejde med at forbehandle brændselsprøver fra store emner til et niveau, hvor prøverne kan analyseres i vores kemiske analyselaboratorium.\nDin hverdag bliver præget af travlhed og selvstændig opgaveløsning, og arbejdet kan medføre lange arbejdsdage, så det er nødvendigt, at du er fleksibel med hensyn til arbejdstid.\nServiceminded piccoline/piccolo (deltid)\nEr du fuld af smittende, positiv energi? Vil du være det tandhjul, der får hjulene til at dreje uden problemer? Så er du måske vores nye blæksprutte!\nPå vores kontor i Hørsholm får du en varieret hverdag med både faste, daglige rutiner og ad hoc-opgaver og i tilgift mere end 200 søde kollegaer. I samarbejde med receptionisten, køkkenchefen og viceværten får du ansvaret for de mange opgaver, der får hverdagen til at fungere.\nat afløse i reception og omstilling – også ind i mellem på vores kontor i Brøndby eller Lyngby\nin- og ekstern postekspedition\nat give viceværten en hånd med, hvor det er nødvendigt\nProjektleder til projekt- og installationsafdelingen\nMercuri Urval søger for AGA A/S i Ballerup\nVil du være med fra start til idriftsættelse af gasinstallationer\nSom selvstændig projektleder i projekt- og installationsafdelingen indgår du i et dedikeret team af ingeniører. Du er med hele vejen – fra den indledende projektering og kalkulation, kontraktforhandling over eksekvering til endelig aflevering til kunden.\nFagligt spænder jobbet særdeles bredt. AGA leverer gasinstallationer i tæt samarbejde med byggebranchen til den farmaceutiske og kemiske industri, hospitaler, universiteter og fødevaresektoren. Inden for procesindustrien håndteres alt fra fryserinstallationer med flydende nitrogen i fødevareindustrien til højtemperatur oxyfuel brændersystemer i metallurgisektoren.\n2 procesoperatører til Color-produktion\nEr du industrislagter, bager, smed, eller har du en anden erhvervsfaglig uddannelse og søger et brancheskift, så kig nærmer her, måske er dette din næste arbejdsplads. Vi søger to procesoperatører til vores farvefabrik i Avedøre. En til aftenhold og en til nathold.\nFarvefabrikken i Avedøre fremstiller naturlige farver til næsten alle fødevareindustrier i hele verden, vores produkter er af høj kvalitet, og vi prioriterer et godt arbejdsmiljø. En optimal udnyttelse af vores moderne fabrik stiller store krav til både medarbejdere og udstyr, og vi samarbejder derfor om at indfri fælles mål. Vi arbejder i små teams men hjælper på tværs af teams og områder.\nTapning af naturlige farver\nCarsoe A/S, Aalborg\nCarsoe står midt i en spændende tid – præget af vækst og udvikling på alle markeder. Til at understøtte denne udvikling søger vi til en nyoprettet stilling en naturlig og pragmatisk leder til at varetage den overordnede ledelse af Spare Parts-afdelingen herunder også indgå i den daglige drift.\nDu får en hverdag med koordination og sikring af daglige driftsopgaver, ligesom du bliver ansvarlig for diverse udviklingsprojekter eksempelvis effektivisering, prissætning og reservedelsaftaler\nIndgå i After Sales ledergruppen\nTilbud/ordre håndtering (del af gruppen)\nUdvikling af afdelingen generelt\nSenior EHS Specialist, ARINCO – Videbæk\nHar du en solid teknisk baggrund og erfaring med H&S, og kan du bane vejen for en effektiv og sikker dagsorden for arbejdsmiljøet - også på den lange bane? Så kan du være den nye Senior EHS Specialist vi leder efter til Arla Foods Ingredients, ARINCO.\nDu bliver drivkraften bag at sikre løbende opfølgning af fx performance og etablering af standarder samt efterfølgende vedligeholdelse heraf. Du skal desuden:\nLevere relevant viden og input omkring arbejdsmiljø – next step\nSikre gennemførelse af APV, sikkerhedsgennemgange, evakueringsøvelser osv.\nSikre overholdelse af AFI EHS-standarder osv. i samarbejde med AFI globale funktioner\nDu er uddannet ingeniør inden for fx miljø eller kemi, som du supplerer med en naturlig interesse for arbejdsmiljøet generelt.\nCarsoe er kendt og anerkendt for at levere gennemtænkte og velkonstruerede løsninger af høj kvalitet. Alle løsninger tager udgangspunkt i kundernes unikke behov, og fundamentet for virksomhedens succes er dygtige og motiverede medarbejdere. For at sikre at den relevante viden forankres – og videreudvikles, søger vi til en nyoprettet stilling en ingeniør til at indgå som specialistressource i Carsoes AnyTray-team.\nDu bliver en del af et erfarent team, der i meget tæt samarbejde sikrer, at kunderne får en unik leverance og oplevelse ved at være kunde hos Carsoe. Kunderne er større nationale som internationale slagterier og andre fødevareproducenter. Vi kan tilbyde en hverdag, hvor dine primære opgaver inden for konstruktion og beregning er\nStandardisering af produkter\nOpbygning af tegningsmaster\nOpdatering af brugermanualer\nLogistics Coordinator - Arhus\nKan du yde førsteklasses service til interne og eksterne kunder, og kan du lide at arbejde med mange forskellige opgaver i et internationalt miljø? Så er du måske vores nye Logistics Coordinator i Customer Care i Arla Foods Ingredients (AFI).\nDu får selvstændigt ansvar for et geografisk område, hvor dit fokus vil være på at servicere kunderne, så de oplever et effektivt og højt serviceniveau.\nI den forbindelse løser du en række opgaver såsom:\nudfærdigelse af dokumenter\nkoordinering af forsendelser herunder transportbookings og eksportbehandling\nOperatør til afvejning Nutra produktion - daghold\nI Fertin Pharma har vi travlt, og i forbindelse med udvidelse og forstærkning af vores aktiviteter i Non-Pharma segmentet søger vi operatører til afvejning på daghold.\nDin hovedopgave er at afveje råvarer til produktfremstilling, hvor betjening af maskiner og teknik indgår som en væsentlig del af jobbet.\nDu får ansvar for afvejning og dosering af råvarer til produktion samt foretager omstilling, line clearance og lettere rengøring\nDu afhenter og klargør råvarer til afvejning, hvor primær håndtering sker ved hjælp af sækkepåslag\nDu får ansvar for at indstille og styre afvejestationen, hvor processtyring er en væsentlig del\nAfdelingsleder – Nr. Vium\nDu står som garant for, at processen fungerer upåklageligt. Dit ansvar dækker fra råvaren modtages til det færdige produkt står klar til at afsække. Ved hjælp af Lean fokuserer du på udvikling, forankring og løbende forbedringer. Du sætter høje mål for afdelingen og har hele tiden fokus på, at målene bliver indfriet både med hensyn til kvalitet, kapacitet og tid.\nOperatører til produktion i weekenden\nVil du være en del af vores produktion af medicinsk tyggegummi i en af verdens førende B2B-virksomheder inden for vores område?\nVi søger snarest nye kollegaer til weekendhold i vores produktion.\nI samarbejde med resten af afdelingen er du med til at sikre en god kvalitet i produktionen, hvor der produceres under sundhedsmyndighedernes GMP-regler (Good Manufacturing Practice).\nJobbet indebærer blandt andet, at:\nDu får ansvar for betjening og overvågning af procesanlæg\nDu får ansvar for rengøring af produktionsudstyr\nDu følger faste regler, rammer og retningslinjer inden for produktionsfremstilling, housekeeping, hygiejne og sikkerhed\nDu bliver en del af Vedligehold, der tæller ca. 55 engagerede kolleger med bred teknisk og administrativ baggrund.\nVedligehold er ansvarlig for det kontinuerlige drift af automationssystemer samt vedligehold af fabriks- og utility anlæg og bygninger og håndtering af mindre projekter med henblik på at opretholde høj leveringssikkerhed med fokus på personsikkerhed, kvalitet og omkostningseffektivitet.\nGlæd dig til et alsidigt og udfordrende job, hvor du opnår stor faglig indsigt og indflydelse, og muligheden for at videreudvikle dig. Samtidig får du en central rolle i den daglige drift samt i spændende projekter, som dels skal sikre den høje leverancesikkerhed og dels gøre det muligt at integrere ny teknologi i de eksisterende systemer for dermed at være med på teknologiudviklingen.\nCarsoe har en særdeles stærk markedsposition og fortsætter den ekspansive vækst. Som et led i strategien ønsker Carsoe at udvide indkøbsfunktionen med en strategisk indkøber med henblik på at styrke de interne processer og strategier for både indkøb og strategisk sourcing.\nI rollen som strategisk indkøber skal du identificere og kvalificere eksisterende og potentielle nye leverandører på kendte og nye markeder. Du vil ligeledes blive ansvarlig for at sikre optimale leverandøraftaler for udvalgte strategiske leverandører.\nDine primære ansvarsområder i relation til professionalisering af indkøb bliver:\nBidrage til udvikling og eksekvering af overordnet indkøbsstrategi\nProjektorienteret sourcing og indkøb\nUdvælge og sikre stærk og loyal leverandørportefølje, herunder bidrage til udvikling af leverandørperformance-program\nEffektiv og stringent sourcing/indkøbsproces\nUdvikling af tværorganisatorisk samarbejde\nCarsoe står fortsat midt i en spændende tid – præget af vækst og udvikling på alle markeder. Som et led i denne vækst søger vi til en nyoprettet stilling en selvstændig og pragmatisk servicemontør til at udføre forskellige former for service og montageopgaver.\nDit arbejde vil i høj grad være præget af stor forskellighed i såvel størrelse som kompleksitet. Vi ved dog, at vi med garanti kan love dig en varieret og udfordrende hverdag, hvor du kommer til at arbejde tæt sammen med Carsoes loyale og større kunder samt med ansvarsområder inden for gennemførelse af service på rustfrit procesudstyr til fødevareforarbejdning, eksempelvis på mejerier og slagterier.\nVi kan tilbyde dig en yderst selvstændig hverdag, som med udgangspunkt starter sammen med dine kollegaer på fabrikken i Aalborg. Dine kunder bliver såvel nationale som internationale, hvorfor der også kan forekomme planlagt rejseaktivitet.\nSom Area Sales Manager er din hverdag yderst varieret og præget af teknisk komponentsalg fra udarbejdelse og eksekvering af salgsstrategi på egne kunder/markeder til at drive egne salgsprojekter fra kalkulation og tilbudsgivning til tæt dialog med projektlederne under produktion og montage. Vores stærke tekniske løsninger afsættes primært gennem forhandlere og der er potentiale Worldwide – men vi fokuserer primært på nærmarkeder, da der er et stort uudnyttet potentiale.\nDrive og sikre salg til større internationale virksomheder eks. kølefirmaer – primært gennem forhandlere\nMarkedet afhænger af din erfaring men kunne være Skandinavien og Europa\nUdvide virksomhedens netværk indenfor området gennem selvstændigt planlagte kundebesøg, messe-aktivet mm.; 60-80 rejsedage/årligt\nAd hoc assisterer projektledere på kundeprojekter – troubleshooting\nKonsulent til Solution Services\nSkandinavisk Computer Rekruttering A/S søger for Danish Crown i Randers\nVi søger, for Danish Crown, en forretningsorienteret og analytisk tænkende konsulent, der sammen med den øvrige organisation skal sikre en fortsat succesfuld implementering af dataopsamling og produktionskontrol på fabrikkerne.\nVirksomheden tilbyder en spændende og udfordrende konsulentstilling med et bredt spænd mellem IT, forretning og produktion, hvor du har rigtig gode muligheder for at gøre karriere.\nIndustrielektriker til vedligeholdelsesafdelingen i Roskilde\nDu vil blive en del af teamet Maintenance Operation, som består af 8 medarbejdere. Teamets rolle er, at udføre kalibreringer, planlagt og nedbrudsvedligehold på produktions og QC udstyr. Teamet er en del af Maintenance Roskilde, som består af 2 teams (Operations og System &Support). Afdelingen har endvidere driftsansvaret for de fleste utilityanlæg (Damp, køl, HVAC m.fl.). Vi producerer 24/7 og derfor har vi efter normal arbejdstid ophør en vagtordning, som du på sigt vil indgå i.\nVi planlægger vores daglige arbejde i vores vedligeholdelsessystem APIpro.\nDaglige opgaver indenfor el-området, både selvstændigt og som tovholder på underleverandører\nFejlfinding på proces og utility udstyr\nDeltagelse i mindre ændringsprojekter i samarbejde med afdelingens supportere\nFagligt stærk laborant\nEssentia Protein Solutions, Hobro og Møldrup\nEr du en fagligt stærk, fleksibel og engageret laborant, som har et skarpt fokus på at levere den bedste kvalitet og service? Har du lyst til at arbejde både i Hobro og Møldrup, er du måske vores kommende kollega?\nDu vil indgå i et ambitiøst sparringsmiljø med engagerede laboranter og de øvrige af fabrikkernes medarbejdere. Ud fra en arbejdsplan skal du arbejde både på laboratoriet i Hobro og Møldrup. Du vil få reference til lederne af laboratoriet i henholdsvis Hobro og Møldrup.\nPå de to laboratorier vil du primært arbejde med:\ndaglig kvalitetskontrol af virksomhedernes produkter og indgå i driften af laboratoriet\nkemiske og fysiske analyser\noprettelse af prøver til eksterne laboratorium, evaluering af analyseresultater


Kernesund familie: En krig, der kun havde ofre | Information\nDet var naboens datter, der gjorde mig opmærksom det. Hun er lige så bange for sygdomme og død som jeg, og vi forstår hinanden på et dybere niveau, selv om hun er 27 år yngre.\nJeg var klar over, at jeg ikke burde tage imod ernæringsråd fra en niårig, men hendes store interesse for død og usundhed gav hende alligevel en vis autoritet i mit hoved.\n»Det er bare mælk. Det er da ikke giftigt,« sagde jeg, næsten spørgende og lidt for usikkert i forhold til, at der var tale om en ernæringsfaglig diskussion med et barn.\n»Det er komælk,« præciserede hun. »Det giver kræft.«\nJeg kiggede på hende i nogle sekunder uden at kunne sige noget.\nHele min hovedbund rykkede sig en centimeter bagud, og jeg tog mig til kirtlerne på halsen. De føltes hævede. Jeg prøvede at se patroniserende og selvsikker ud, mens hun blev ved med at stirre på mig.\n»Nå-nå. Ja-ja,« svarede jeg stærkt igen.\nJeg havde godt hørt om mælkeadvarslerne fra den Kernesunde Familie, men med vilje forsøgte jeg ikke at sætte mig ind i dem af frygt for, hvad de ville gøre ved mig. Jeg hældte mælken ud i vasken – den var alligevel snart for gammel – og fulgte med pigen over til naboen for at høre nærmere om giften.\nMin nabo er filminstruktør, og selv om hun ikke kunne henvise til anden videnskab, end den hun selv havde bedrevet på sin egen families krop, var hun så overbevisende, at jeg omgående stoppede med at drikke mælk og kastede mig ind i det, der senere skulle blive kendt som Mælkekrigen (2007-2011).\nDet viste sig, at komælk ikke er til mennesker, men til kalve, og tilsyneladende var det koblet til bryst-, prostata- og æggelederkræft, snot, slim, Parkinsons syge og en række diagnoser inden for adfærdsforstyrrelser. Jeg fik en smoothie med gojibær, mandelmælk og vanilje og blev enig med mig selv om, at man jo lige så godt kunne skifte kalvens mælk ud med ... mandlens.\nI starten forsøgte jeg ikke at fodre min ængstelighed med yderligere research, men hvis man har sit barn i en Rudolf Steiner-vuggestue, behøver man ikke aktivt at opsøge den slags. En morgen, hvor jeg famlede mig vej igennem mørket til min søns sivkurv (Steiner-institutioner bruger ikke elektrisk lys, man følger solen), lå der en artikel i den. Den var skrevet af læge og akupunktør Per Bennicke, der har maelkebloggen.dk, og han gentog ordret min nabos mælkeangreb.\nFå timers research var rystende læsning. Mælkekrigen havde på det tidspunkt raset i årevis, viste det sig. Særligt blev den udkæmpet af daværende ægtepar og kernesunde familie Morten og Ninka-Bernadette Mauritson, Sundhedsstyrelsen og sundhedsekspert Arne Astrup. Krigen havde kun haft tabere, og især klarheden og eksperterne var gået til. Godt nok var Arne Astrup professor og havde en doktorgrad i medicin, og Morten og Ninka havde mest sig selv, alligevel var debatten så polariseret og fuld af beskyldninger, at det var umuligt at finde et fast ståsted som lægmand.\nI dag, her nogle år efter krigens tragiske udfald, drikker jeg stadig ikke mælk i det omfang, jeg gjorde før krigen. Det gør de fleste, jeg kender, heller ikke. Jeg tror ikke, der er nogen af os, der helt ved hvorfor. Måske af frygt for at få mellemørebetændelse.\nLykkelig, det var familien Mauritson. Det var tydeligt for enhver, i det øjeblik man så omslaget på ægteparrets bog Kernesund familie – Sådan. Bogen er fra 2007 og på forsiden er der smukke billeder af den storsmilende familie – Morten, Ninka-Bernadette og deres to drenge Melvin og Bertram på fem og otte. Men bladrede man bare lidt i bogen, stod det klart, at det ikke altid havde været så lykkeligt.\nPå før- og efter-billeder, der gaber over et æstetisk spænd mellem Anders Tuxens Det gør ondt mor og fransk Vogue, lades der ingen tvivl tilbage om, at denne familie tidligere havde haft et tungt, trist og forkert liv og nu havde fundet lykken, hinanden og meningen med selve livet i en ny livsstil.\nNinka og Morten var begge journalister og havde levet et usundt og syndigt liv med charterferie, flødeis, pomfritter og Coca-Cola på bredden af en klorblå pool. Det ser man på de grynede, overbelyste farvefotos, der er før-portrætterne. De er overvægtige, solskoldede og triste. Særligt deres yngste søn, Bertram, ser trist ud på billederne, som han sidder der med pomfritterne, og man kan læse, at han var diagnosticeret med autisme.\nMen pludselig en dag havde fanden taget ved Ninka-Bernadette, og hun havde med lån fra den allerede verserende amerikanske detox-trend taget begrebet til Danmark og skabt en lokal udgave, der kort fortalt gik ud på at undgå alle de fødevarer, der er hvide – dvs. mel, og gluten, sukker og fremfor alt mælkeprodukter. Derudover skulle det, man så spiste, helst være økologisk.\nTonen i bogen er skråsikker, ligefrem og mange steder krydret med referencer til konventionelle forskeres arbejde, rotteforsøg og statistikker, der er svære at modsige uden at kende substansen.\nKuren havde øjensynligt haft en helt utrolig effekt på familien og skulle ligefrem have frelst deres autistiske søn fra hans diagnose, sendt ham i almindelig skole og ændret livet for hele familien. For det utrænede øje – eller måske i sær for et øje som mit, der godt kan lide at opfatte sig selv som trænet, men ikke rigtigt er det – er det en virkelig overbevisende bog.\nDer var flere detox-bøger, der kom frem de år, men ingen slog så bredt igennem og havde så voldsom appel til helt almindelige mennesker som Kernesund familie – Sådan. Det er stadig uklart, hvad de ramte, eller hvordan de gjorde det, men præsentationen, argumentationen, kommunikationen fungerede bedre end nogen anden religion i tiden.\n180.000 købte bogen, hvilket gjorde det til den bedst sælgende kurbog i danmarkshistorien og ægteparret afsindig rige og berømte. De blev selve symbolet på en sundhedsbølge, der skyllede ind over landet de år.\nCoop ændrede sortimentet i landets supermarkeder, og en hel tv-serie blev af TV 2 tilrettelagt på baggrund af kuren. Familien optrådte i tv-programmer, avisartikler og holdt foredrag over hele landet, indtil den konventionelle videnskab omsider trådte ind på scenen for at sætte tingene på plads.\nSundhedsstyrelsen udsendte en række advarsler mod diæten, der ifølge dem kunne være decideret skadelig. Ernæringsrådet anført af professor i human ernæring Arne Astrup fra Københavns Universitet langede i interviews hårdt ud efter familien.\n»Vi har vores holdning – I har jeres,« lød den provokerende besked tilbage til ernæringseksperter og forskere, der måtte se deres autoritet udfordret af almindelige mennesker, der delte deres erfaringer på nettet og i chatfora. Eller som Morten Mauritson sagde:\n»Der er en masse mennesker, som har fulgt myndighedernes kostråd og fundet ud af, at de bliver syge af dem. Og det kan godt være, du er professor, Arne Astrup, men jeg kan godt finde ud af min egen sundhed.«\nArne Astrup var rødglødende. Sammen med de andre eksperter blev han ved med at kræve den videnskabelige baggrund fremlagt og kaldte familien både manipulatorisk og løgnagtig:\n»Som offentligt ansatte forskere er vi nødt til at rådgive befolkningen om, hvad der reelt er videnskabeligt belæg for. Vi kan ikke love, at hvis du spiser på en bestemt måde, så bliver din autistiske søn rask, for det er der ikke belæg for. Ligesom der heller ikke er dækning for, at mælk er årsag til allergi, snotnæser osv. Tværtimod er der masser af dokumentation for at magre mejeriprodukter har gavnlige virkninger.«\nMen måske havde Arne Astrup undervurderet det, han var oppe imod, eller måske var tiden løbet fra den videnskabelige evidens og kitlernes hegemoni. I hvert fald vendte sagen sig mod ham selv, og modstanderne begyndte med den kernesunde familie i spidsen at så tvivl om hans troværdighed.\nDet kom frem, at Astrup allerede i 2003 havde haft et uheldigt makkerskab kørende med sukkerindustrien, samtidig med han var formand for Ernæringsrådet, og nu anklagede modstanderne ham for at være sendt i byen af Mejeriforeningen, som han indirekte skulle være i lommen på. Det var særlig Per Benniche fra maelkebloggen, der var fremførte den teori.\n»Men forskere er udsat for et stort pres for at tiltrække penge,« forsøgte Arne Astrup og sendte skylden videre til politikerne, men da var det for sent. Autoriteten var tabt og da han i efteråret 2013 kom i nye vanskeligheder efter at have anbefalet Kærgården i et DR-program, trak han sig helt fra offentligheden og bekendtgjorde, at han ikke ville udtale sig offentligt mere.\nTil gengæld havnede han, hvor Ninka og Morten begyndte, og udgav i efteråret en kurbog. Den er blevet til sammen med tv-værten Christian Bitz og er udkommet på samme forlag som Kernesund familie – Sådan!.\nNinka og Mortens liv tog også form som en sær forfaldshistorie, for som det er med de fleste succeser, der bliver for store, vendte folkestemningen sig pludseligt mod parret, der blev kaldt plattenslagere og overfladiske.\nIsær Ninka gjorde det måske heller ikke lettere for sig selv, da hun slog sig sammen med andre af tidens selvhjælpsstjerner, Christine Eilvig og Kirsten Stendevads, der havde skrevet bogen Millionøsemetoden. Sammen tonede de tre frem på Youtube med mutanten Kernesund Millionøse, der lovede både sundhed og millioner med enkle coachingtrick på fem teleworkshops.\nKort herefter blev ægteparret skilt, og de sidste par år er det Ninka, der solo har videreført detox-begrebet for viderekomne. Det hele er stadig foregået i tæt parløb med sin egen personlighedsudvikling, så da hun nåede til sin seksuelle frigørelse gennem den italienske verdensklasseelsker Gianfranco Di Vito fra Napoli, blev det også forsøgt gjort til forretning i konceptet sexloveandhappiness.com, der blandt andet bød på en ’Jalousi detox’, som skulle kunne frigøre dig til at leve i et åbent parforhold, hvor manden må have sex med alle de kvinder, han vil, og kvinden også må have sex med alle de kvinder (ikke mænd) hun ville.\nNinka berettede lystigt om højlydt sex for åbne vinduer, og på et tidspunkt kunne hun også på sin videoblog grædende berette om, at hun ikke kunne finde sin klitoris – på det tidspunkt var det for længst forbi med Gianfranco.\nEt hav af videoblogindlæg er siden sendt på nettet som led i Ninka-Bernadette Mauritson selvudvikling – nogle af dem er også fjernet, hvis de har vist sig for voldsomme for offentligheden, herunder også en video, hvor hun danser Zumba, der ellers var en stor viral succes.\nI dag er hun som sundhedsguru både skandaliseret og marginaliseret. Det ser ud til, at hun mest er optaget af hormoner og vitaminer, som man kan se hende junke direkte ind i blodet på hendes hjemmeside.\nMen da jeg nyligt læste et ældre avisportræt af hende (fra før Gianfranco), gik det op for mig, hvor tæt hendes figur var forbundet til 68’erne og hippiernes opgør med autoriterne og deres selvudviklingsprojekt. Hun er selv opvokset i kollektiv med biodynamik og alternativ behandling, fremgik det, og hun bekender sig helt og aldeles til sine forældres idealer:\n»Jeg danser de samme danse, spiser meget af den samme mad, synger de samme sange og fremstår på mange måder egentlig ret meget, som det jeg selv kommer fra,« siger hun i portrættet, men tager dog afstand fra én ting:\n»Der går klart en lige linje fra min barndoms hippieidealer til Kernesund, men mange er blevet stødt over, at man kan tjene penge på sundhed. Vi blev opdraget med, at penge er noget skidt, og at de rige er onde. Det er en grundholdning, som jeg ikke kan forstå.«\nMorten Mauritson hedder ikke længere Mauritson og har fundet tilbage til sit gamle job som journalist, og at dømme ud fra de billeder, DR har lagt frem af deres værter, ser det også ud til at han har fået sin gamle kropsform tilbage.\nMåske har han ligesom os andre fundet tilbage til en vis grad af normalitet. Selv om jeg nu for altid har tabt min blinde tiltro til mælk og, hvad værre er, til autoriteter. Det er der stadig ingen, der kan hjælpe mig med. Mælkekrigen brød kun ned. De gamle autoriteter bliver aldrig det samme.\nTeksten er et uddrag fra singlen ’Hypokonder i den kreative klasse – Jagten på sygdom, autoritet og endelig detox’, som Information udgiver i næste uge.\n09. marts, 2014 - 23:04\nJeg kan meddele at ingen har fået mig til at hoppe på diverse "ekspertråd", og at jeg drikker mælk som jeg altid har gjort.\nJesper Bernøe, Henrik Klausen, Rune Petersen, Dana Hansen og Steffen Gliese anbefalede denne kommentar\n09. marts, 2014 - 23:57\nSelveste WHO anbefaler rent faktisk at man ikke for meget sukker, eller salt. Især børn synes ikke at have godt af det stads/skidt. [Og mange sygdomme kan faktisk forbedres eller måske endda helbredes hvis man spiser den korrekte - sunde - mad; lægemiddelindustrien, sundhedsstyrelsen og landbruget fortæller det bare ikke. Hvorfor mon?]\nOg ja, komælk er dårligt for os mennesker. Hvorfor tror Lasse Lavrsen at vi drikker så meget komælk i Danmark? Ikke for vores sundheds skyld! Det skyldes udelukkende, at man i 1950erne i landbruget havde et overskud af mælk! Selv i dag skal der komælk i alt. Selv i den danske pesto som er inspireret af den italienske er der skummetmælkspulver i!\nPalæo-diæten eller stenalderkostdiæten er der vist heller intet videnskabelig belæg for, vel? Alligevel er alle ved at falde bagover og taler om denne 'naturlige' diæt. Og hvad består den så i? At lade være med at spise brød - stort set. Og kun spise kulhydrater og proteiner....stort set...\nOg manden, Morten Mauritson, har fundet tilbage til en normalitet? Hvad består denne normalitet da i? At spise de samme fødevarer som han gjorde før.....eller hyr?\nOg masser ad dokumentation for at (magre) mejeriprodukter er gavnlige? Hvordan kan det så være, at i de lande, hvor man ikke drikker komælk, ja der har man f.eks. et langt færre tilfælde knogleskørhed end hertillands (I DK!).\nOg sådan som jeg husker denne her historie gik det egentlig udmærket for parret bag de her bøger; den dag de offentliggjorde, at de skulle skilles, vendte folkestemningen mod dem. Ikke før...\nOg nej, Lasse Lavrsen, det er aldeles ikke uklart for mig, hvorfor 180.000 mennesker i dette land, dette Danmark købte bogen Kernesund Familie - Sådan (2007). Mange mennesker i dette land har i det mså følt det samme som den her familie, mange mennesker i dette land har de samme erfaringer som den her familie; så snart det holdt op med at drikke komælk og drak sojamælk f.eks. i stedet for, forsvandt deres hovedpine, deres søns eller døtres mellemørebetændelse forsvandt også. Og de fik det bedre når de ikke spise f.eks. chips eller drak cola hver dag.\nOg faktisk har de officielle kostråd lige fra min barndom altid lydt: lad være med at spise hvidt brød, inkl. wienerbrød mv. Spis groft brød, helst rugbrød, masser af frugt og grønt mv. Problemet som jeg ser det er at staten aldrig har interesseret sig for at udgive opskrifter ift. hvordan man kan lave denne sunde mad. Og det var der altså i bogen Kernesund Familie - Sådan (2007) - gode, slide opskrifter på, hvordan man lavede god sund (enkel) mad.\n10. marts, 2014 - 12:41\nVi har ikke brug for 'smagsdommere' og andre 'eksperter'.. Nånå.. jaja..\n10. marts, 2014 - 13:09\nProblemet synes vist at være, at man i alt for høj grad tror, at disse ting er almene; men formodentlig er der snarere tale om, at kroppen indstiller sig fra barnsben på, hvad der er mulige fødeemner.\nodd bjertnes og Peter Taitto anbefalede denne kommentar\n10. marts, 2014 - 13:18\nMmm. Der er nu næsten ikke noget bedre, end et glas iskold mælk.\nJeg har endnu ikke hørt nogle ordentlige argumenter for, hvorfor jeg skulle stoppe med et drikke sådan et om morgenen, så det har jeg tænkt mig at blive ved med. Og mine fremtidige børn får også et.\nHenrik Klausen, Rune Petersen, Dana Hansen og Steffen Gliese anbefalede denne kommentar\n10. marts, 2014 - 13:25\nFor mig at se, så handler det i øjeblikket om, at undgå diverse kemikaler og gmo fødevarer!\nSpis så økologisk, som din pengepung giver dig mulighed for, og så varier din kost. En mulighed er at varierer den efter årstiden.\nHanne Koplev, Benjamin Bach og Steffen Gliese anbefalede denne kommentar\nJeg er ret sikker på, at mine tænder er så stærke, fordi jeg drikker så meget mælk. Når jeg tænker på, hvor forsømmelig jeg i årenes løb har været, er der ingen anden god forklaring.\n10. marts, 2014 - 14:14\n” En krig, der kun havde ofre. Da kurbogen ’Kernesund familie – Sådan!’ udkom i 2007, startede en bevægelse, der sønderbombede staten ”\nKRIGEN – SØNDERBOMBNINGEN er blevet almindelige ord i beskrivelsen af almindeligheder.\nAlmindeligheder bliver KRIG og almindelige bevægelser SØNDERBOMBER.\n” Kun bevæbnet med egne erfaringer og professionel kommunikation angreb bevægelsen mælk … ”\nTeksten beskriver bevægelsen havde en manglende bevæbning.\nAt bevægelsen ”kun bevæbnet … ” udtrykker bevægelsen kunne være bevæbnet langt bedre.\nBrug metaforer med omhu selvom det kræver tænkning!\nodd bjertnes, Eva eldrup, Niels Mosbak, Ingrid Uma, Niels Duus Nielsen og Thomas Borghus anbefalede denne kommentar\n10. marts, 2014 - 22:23\nDer er godt at kende sin biokemi, hvis man skal fremstå med en seriøs kritik.\nEn almen kendt hypotese om årsagen til autisme er belastning med miljøgifte, deriblandt kviksølv.\nKviksølv har den virkning, at det specifikt ødelægger enzymet Dipeptidylpeptidase 4, som skal nedbryde gluten (gluten er et stof som bl.a. findes i hvedemel) og kasein (ostestof, som findes i mælkeprodukter).\nDelvist nedbrudt gluten og kasein er bioaktive peptider med en opiat-virkning, hvilket konkret ses ved, at visse individer med intolerance bliver hyperaktive eller uklare i hovedet, når de får hvedemel / mælkeprodukter.\nBåde kviksølv og disse delvist nedbrudte peptider af gluten og kasein har negativ effekt på immunforsvaret, hvilket medfører øget hyppighed af autoimmune og allergiske sygdomme samt kræftsygdomme.\nSå jo ! Det giver masser af mening at antage, at hvedemel / mælkeprodukter ikke er godt til individer, som kan være belastede med kviksølv.\nOg faktisk kan man være født med kviksølvforgiftning / kviksølvbelastning, idet alt, hvad der kommer af giftstoffer fra moderen og over i fosteret, vil forblive i fosteret, idet et foster ikke har nogle udskillelsesveje.\nFørst når barnet fødes og dets egne udskillelsesmekanismer modnes, vil barnet begynde at rense sig for de giftstoffer, som er overført fra moderen.\nSukker er er godt substrat for gærcelle-svampen Candida Albicans, som findes i overvækst i den usunde tarm-flora.\nCandida Albicans har den egenskab, at det kan metylere kviksølv. Metyl-kviksølv er let optageligt, hvorfor et individ med en Candida Albicans infektion kan oparbejde en kviksølvforgiftning, idet kviksølvet ikke udskilles på normal vis.\nSå med lidt kendskab til biokemi, er der masser af logik bag Den Kernesunde Families kostråd til autistiske børn.\nJan Bisp Zarghami, Eva eldrup og Ingrid Uma anbefalede denne kommentar\n10. marts, 2014 - 22:33\nMen man skulle jo tro at det var en folkesygdom de havde sat sig for at udrydde.\n11. marts, 2014 - 00:08\nHer kunne Information træde til med links til solid ernæringsforskning. Ja, jeg er en doven læser, som bare vil oplyses!\n11. marts, 2014 - 08:37\nJeg har på det sidste set flere og flere forskningsresultater der viser at proteinerne Kassein (fra komælk) og gluten (fra hvede og byg) er med til at danne en mild kronisk inflammation i tarmen hos folk der indtager det jævnligt.\nSelv om man ikke har typiske inflammationsproblemer lader det til at der opstår en del følge problemer hos mange med denne inflammation. Såsom udmattelse, koncentrationsbesvær og dårligt humør, samt at det ofte forstærker neurovariationer som ADHD, bipolær syndrom, schitzofreni og autisme...\nHanne Koplev og Eva eldrup anbefalede denne kommentar\n11. marts, 2014 - 09:53\nMan kunne også se den anden vej. Hvad har menneskeheden overlevet på siden de satte foden på Moder jord. Grøntsager, frugt, bær nødder, kød, fisk og frisk kildevand. Tidligere var man nomader som fulgte med dyrene hvor der var foder. For 6000 år siden begyndte man at forædle græsser med henblik på at dyrke foder til dyrene så man kunne etablere bopladser. Disse græsser blev til kornsorter. Uheldigvis kom de til at male kornet og bruge det til menneskeføde. Det lider vi så under i dag.\n11. marts, 2014 - 16:16\nLars Hareskov: "Hvad har menneskeheden overlevet på siden de satte foden på Moder jord." Menneskekød. Er det noget du synes vi skal ophøje til et statsligt kostråd?\n11. marts, 2014 - 16:50\nSom Lars skriver, fandtes der også mennesker for 6000 år siden. Dengang var der ikke nogen som kendte kostpyramiden. Man spiste hvad man havde, og næste måned spiste man ofte noget andet. Man skal ikke kimse af evolution i den sammenhæng. Selvom datidens kost ikke kan have været specielt varieret, overlevede man. Faktisk tyder undersøgelser af skeletrester på, at f.eks. op mod 60% af mændene i nogle stammer, på trods af kosten, døde af vold. Deri kun indregnet dem, hvor man kunne se det på skelettet. Indrømmet de blev ikke 80 år gamle, men...\nFor nogle år siden skulle vi drikke rigtigt meget vand. Mennesker rendte konstant rundt med en flaske med kildevand, og de skulle hele tiden tisse. Da en journalist spurgte verdens førende forsker indenfor menneskets væskeballance, om det virkeligt kunne være rigtigt når Sunhedsstyrelsen anbefalede min 3 liter vand om dagen, svarede forskeren at de fleste mennesker havde behov for langt under 3 liter, og at hvis man lyttede til kropens signaler (tørst!), var det oftest rigeligt. Adspurgt måtte Sunhedsstyrelsen indrømme at de ikke havde noget belæg for at sige som de gjorde, udover at "det vidste alle da".\nDet er fint med forskning, men med mindre den er ledsaget af formler, statistik, peer-reviews mm. kan det betale sig at være skeptiker ;)\n11. marts, 2014 - 16:57\nSelvom det er lidt ufedt, er det et videnskabeligt faktum, at vi fødes omnivore. Ser man på chimpanzer, som er de menneskeaber vi minder mest om, spiser de også kød (inkl andre chimpanzer og små gazelle kid med Bambi øjne). Det havde helt klart været bedre hvis vi havde været tættere beslægtet med bonobo aber, men sådan skulle det desværre ikke være. Jeg tror ikke på reinkarnation, men tager jeg fejl, vil jeg gerne reinkarneres som bonobo. :)\n11. marts, 2014 - 21:20\nYeah. "Make love, not war"!\n11. marts, 2014 - 22:01\nDen kristne kultur lider under den store skavank, at den - i modsætning til jødedommen og muhamedanismen - ikke indeholder religiøst betingede regler for, hvad man må spise eller ikke spise. Det giver anledning til stor angst og usikkerhed.\nNinka er noget af det sjoveste dansk underholdningsbranche længe har budt på.\nDer er i øvrigt et paradoks:\nMan kan åbenbart udråbe sig selv til ekspert ved at postulere, at ingen har brug for eksperter\n12. marts, 2014 - 07:54\nUden at blande mig i den store 30-års krig om kostrådene og hvordan kroppen ernæres optimalt vil jeg pege på den udvikling der er sket i selve grundlaget for fødevareproduktionen.\nIndustrialisering af landbrugsproduktionen på marker og i stalde.\nIndustrialisering af foderstofproduktionen til husdyr.\nSvindel med produktion af foderstoffer.\nEt industrielt affaldsprodukt som gylle hældes på markerne og indgår i produktion af fødevarer.\nIndustrialisering af husdyrhold. Dyrene lider.\nUdpining af jorden med tab af spor- og mineralstoffer til følge.\nAldrig før i Danmarkshistorien har kød været så billigt som nu.\nJamen, forbrugerne vil jo ikke betale for kvalitet, siges det.\nHvilke handlemuligheder har vi som forbrugere ?\nEfterspørge og betale for økologi ? Er der andre veje ?\n12. marts, 2014 - 17:57\nJa nemt er det ikke, at vide... Jeg holder mig til økologisk, når muligt og mangfoldighed.\n14. marts, 2014 - 09:45\nAt sundhedsstyrelsens autoritet lige fik en rystetur, er vel ikke så skidt at det ikke er godt for noget. En langt alvorligere kritik af selv samme styrrelse, flugter med den her omtalte problemstilling, nemlig da det kom frem at kostrådende var udformet under større hensyntagen til landbrugets afsætningsmuligheder end til sundheden.\nAt man som forbruger føler sig fortabt i for meget information og for lidt tid til at sætte sig ind i det, er vel en realitet som offentlige institutioner kun kan skærme os fra i begrænset omfang. At de gør det godt langt hen af vejen, fritaget dem jo ikke fra at skulle håndtere kritik. Det er kun sundt.\nMælke entusiasmen er kulturelt funderet her til lands, mens Harvards forskere bl.a. Ikke ser de helbrende egenskaber i deres resultater: http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC1380936/pdf/amjph00505-0106.pdf\nHmm.. Man kunne også overveje om ikke der ligger en interessant pointe i det forhold, at det koster mange penge at bedrive grundig forskning, således er der kun et begrænset antal investorer, der er villige til at financiere forskning ved udsigt til et lille eller intet afkast. Polemisk sagt er forskningsresultater en vigtig del af markedsføring i dag. For små forskningprojekter kan give modstridende resultater, og ved et tilstrækkeligt antal forsøg, kan man ofte få de resultater, der fremmer ens interesser.\n15. marts, 2014 - 12:22\n1. resultat af abstract på PubMed søgeord: ASD + milk: (har ikke tid til at søge yderligere:-))\nNutr Neurosci. 2014 Feb 12. [Epub ahead of print]\nNavarro F, Pearson DA, Fatheree N, Mansour R, Hashmi SS, Rhoads JM.\nObjectives Studies have suggested a link between diet and behavior in children with autism spectrum disorders (ASDs). Parental reports of behavioral changes upon exposure to gluten and/or casein are common in clinical practice. An association between diet type, intestinal permeability (IP) ('leaky gut'), and behavior has been long proposed but not substantiated. We explored this possible association in this trial. Methods This randomized double-blind, placebo-controlled study explored the effects of gluten and milk on IP and behavior in children with ASDs over a period of 4 weeks. IP assessed by lactulose:mannitol (L/M) sugar permeability test and behavior assessed by the Aberrant Behavior Checklist and Conners Parent Rating were measured. Gastrointestinal symptoms in both groups were also monitored. Results Neither the L/M ratio nor behavioral scores were different between groups exposed to gluten/dairy or placebo. The changes observed were noted to be small and not clinically significant. Discussion Our study although underpowered to show small differences does not support an association between dietary gluten/milk, IP, and behavioral changes in subjects with ASD.\n02. januar, 2018 - 17:32\nSekter kommer i mange udformninger og indpakninger, og de finder også altid deres proselytter til deres selvopfundne dogmer, som de udråber som videnskab, selvbehandling med resultat ingen andre kan eller må betvivle, og videnskaben skal bøje sig for.


NOVANA-rapport: Miljøet er stadig i fremgang\n/ For medlemmer / L&F Landbrug & Politik / 2017 / P-nyhedsbrev uge 3, 23-01-2017 / NOVANA-rapport: Miljøet er stadig i fremgang\nResultaterne fra NOVANA-programmet for 2015 blev offentliggjort i mandags, og rapporten viser klart, at miljøet er i fremgang.\nResultaterne fra NOVANA-programmet for 2015 blev offentliggjort i mandags. Det er en omfangsrig overvågning, men særligt N-udledningen har trukket overskrifter, mens gode takter for grundvand og Natura-2000-områder har fået mindre opmærksomhed.\nTabet af N til vandmiljøet er steget en anelse for tredje år i træk. Poul Nordemann Jensen, chefkonsulent ved DCE og en af rapportens hovedforfattere, kommenterer på dette i et interview i Altinget den 17/1. Han slår fast, at der skal ses på det større perspektiv, ikke kun en ganske kort årrække, og kvælstofudledningen er reduceret med 44 % siden 1990. Han nævner ligeledes, at den svage stigning kan henføres til stigende temperaturer eller mere vinternedbør. Der er således ikke noget i NOVANA-programmets statistikker og målinger, der indikerer, at landbruget er årsag til en øget udvaskning, eller at der i det hele taget skulle være tale om en ændret trend.\nKvælstofudledningerne er i rapporten korrigeret for den årlige nedbørsmængde, men også tidspunktet har stor betydning. Vinternedbør, særligt i kombination med høje temperaturer, giver stor udvaskning, ligesom et vådt efterår kan betyde sen eller ringe etablering af efterafgrøder og vintersæd. Derudover vil der altid være udsving og variationer, når der arbejdes med biologiske sammenhænge.\nNår det kommer til grundvand, er der godt nyt i NOVANA-rapporten. Andelen af pesticidfund over grænseværdien fortsat falder, og særligt i det ”unge” grundvand (0 – 20 m) går udviklingen mod, at vandet bliver endnu renere. Fra Landbrug & Fødevarers side foreslår vi at udarbejde en opgørelse over hvilke pesticider, der findes i forskellige dybder. Det kunne være rigtig interessant at få klarlagt, om der er fund af de godkendte midler, der anvendes i dag, eller om det, noget mere sandsynligt, er for længst udfasede midler, der stadig trækker spor.\nDet ses i rapporten, at Natura 2000-indsatserne virker. Der er generelt en bedre tilstand inden for habitatområderne end udenfor, særligt for de lysåbne naturtyper hvor indsatsen er med til at stoppe tilgroning. Uden for Natura 2000-områderne er udviklingen ikke lige så positiv, så her er der behov for en yderligere indsats. Fra Landbrug & Fødevarer er der gentagne gange peget på, at det er svært at løfte den store opgave med naturpleje alene med de midler, der findes i landdistriktsprogrammet. Der er således behov for at finde andre midler og nye måder at sikre naturplejen på, og også en forbedret overvågning af plante- og dyrearter vil kunne sikre mere målrettede og effektive indsatser. Fra 2016 indeholder NOVANA-programmet en overvågning af effekten af naturplejeprojekter; en evaluering af den indsats, der gennemføres, er noget, vi længe har efterspurgt.\nObligatorisk målrettet efterafgrødekrav fremsat som lovforslag\nFortsat lysere udsigter for landbruget\nÅbent brev til Folketingets politikere om landbrugets rammevilkår\nKvælstofudledning: DN fortsætter farcen\nMiljø. Positiv kvælstofudvikling er ikke stoppet\nLandbrugspakken overskyggede alt for planteproducenterne i 2016\nThor Gunnar Kofoed genvalgt til formand for Frøsektionen\nSEGES: Klimaregnskaber i landbruget er ikke vejen frem\nNy teknologi kan løfte fødevareklyngen\nEt stærkt brand øger forbruget\nDette print er foretaget fra http://lf.dk/for-medlemmer/p-nyhedsbrev/2017/3/novana d. 20/6-2018 klokken 16:59.