Grønt regnskab vedtaget – Folkebladet\n6. jul 2016, 13:52 - Sidst redigeret 5. jul 2016, 13:53\nGrønt regnskab vedtaget\nVALLENSBÆK. Kommunalbestyrelsen har vedtaget det grønne regnskab, der viser kommunalt forbrug af el, vand og varme samt CO2-udledning\nPå kommunalbestyrelsesmødet den 22. juni diskuterede de lokale politikere Vallensbæk Kommunes grønne regnskab.\nDet grønne regnskab gør status over Vallensbæks kommunale ejendommes samlede el, vand og varmeforbrug samt den aktuelle CO2-udledning.\nI regnskabet kan man blandt andet læse, at i 2015 faldt CO2-udledningen igen, så kommunens samlede CO2-udledning er faldet med 1591 tons siden 2009, hvilket er et fald på godt 48 procent.\nI følge det grønne regnskab skyldes den reducerede udledning af CO2 blandt andet, at en større andel af el bliver produceret af vindmøller.\nI forhold til el viser det grønne regnskab, at der ikke er sket en reduktion af forbruget siden 2014. Faktisk er der tale om en lille stigning. Det skyldes ifølge det grønne regnskab imidlertid, at der er bygget næsten 1.000 m2 mere skoler og institutioner, og det kan sætte forbruget op.\nBorgerne kan se med\nEn af de lokale politikere, der glæder sig over det grønne regnskab, er Marianne Friis-Mikkelsen (K):\n– Set i forhold til at det ikke er et lovmæssigt krav, at kommunen skal fremlægge grønt regnskab, synes jeg absolut, at vi i Vallensbæk gør det helt rigtige, nemlig at fremlægge det grønne regnskab, således at alle borgere kan følge med i, hvad der sker på et så vigtigt område som energi og miljø.\nAt forbruget af el er steget det seneste år, mener Marianne Friis-Mikkelsen, har sin naturlige forklaring:\n– Set i betragtning af at bygningsmassen i Vallensbæk er steget, så er der rent faktisk sket en pæn positiv udvikling på området.\nOgså fremover vil der være fokus på Vallensbæk Kommune som en grøn kommune, siger Marianne Friis-Mikkelsen:\n– Vi skal selvfølgelig fortsætte det positive arbejde med at få forbruget til at falde ved at være opmærksomme på, hvad der sker i alle kommunes bygninger og institutioner, sætte adfærdsprojekter i gang, så alle kan være med til at gøre en forskel i forhold til det grønne regnskab.\nEt grønt men\nOgså Niels Jørgensen fra Venstre glæder sig umiddelbart over regnskabet:\n– Det grønne regnskab bliver bedre for hver gang. Mere informativt og med reelt fokus på alle områder, så det er jo i og for sig godt nok og helt i tråd med, hvad vi har ønsket.\nVallensbæk Kommune har for år tilbage indgået flere aftaler, ESCO-aftaler, med et privat firma, som skal hjælpe kommunen med at reducere energiforbruget. Hvis man tager disse ESCO-aftaler i betragtning i forhold til det grønne regnskab, er Niels Jørgensen mere bekymret:\n– Men der har så sandelig også været mulighed for forbedringer, og hele spørgsmålet om vore ESCO-projekter er jo en sag i sig selv. Og ESCO projekterner har særdeles stor indflydelse på det grønne regnskab.\nOg problemet er, ifølge Niels Jørgensen:\n– Problemet er stadig, at vi ikke har nogle måltal at følge op i mod. Da vi igansatte ESCO-projekterne, som en af de første kommuner, havde vi nogle forventninger, som også blev nedfældet i kontakten med Dansk Energi Management. Så klare forventninger, at investeringen skulle kunne finansiere sig selv over en nærmere beskrevet årrække.\nMen desværre er det ikke forløbet som forventet, ifølge Niels Jørgensen:\n– Jeg er ganske overbevist om, at ingen i kommunen, har overblik over, hvordan forløbet så er blevet. Om vi har penge til gode. Men vi ved dog, at mange af de tiltag, der skulle have været med ESCO-projektet, aldrig blev udført fuldt ud.\nDet kalder ifølge Niels Jørgensen på forbedringer:\n– Ud fra den betragtning tror jeg nok, man kan forsvare at sige, at der er plads til yderligere forbedringer. Ikke mindst på den ren adfærdsmæssige side, for at kunne fremvise et gunstigere grønt regnskab fremover


Input til ny epidemilov - Dreyersfond\nDreyersfond / Projekter / Input til ny epidemilov\nInput til ny epidemilov\nPå baggrund af rapporten ’Retsstaten og covid-19’, der blev udarbejdet med støtte fra Dreyers Fond, var tænketanken Justitias direktør Jacob Mchangama tirsdag den 25. august 2020 inviteret til at holde oplæg for Magnus Heunicke og Folketingets Følgegruppe for covid-19. Her fremlagde han i korte træk rapportens anbefalingerne til den nye epidemilov, Folketinget skal vedtage senest til marts 2021.\nDa coronaen ramte Danmark i marts år blev der hastegennemført en række revisioner af epidemiloven, der koncentrerede omfattende magt hos regeringen. Med rapporten ’Retsstaten og covid-19’ har tænketanken Justitia undersøgt retssikkerheden i processen og kommet med en række forslag, der nu bliver hørt i forhold til den kommende epidemilov. Jacob Mchangamas holdt følgende oplæg på mødet med Folketingets Følgegruppe for covid-19 og sundhedsminister Magnus Heunicke.\nJacob Mchangamas oplæg\n“Situationen i marts 2020 var svær, og det er forståeligt, at det gik meget hurtigt. Men nu har vi tid til at tænke os bedre om.\nVi skal huske, at det virkelige værn imod en farlig sygdom som covid-19 er befolkningens tillid. Tillid til, at det giver mening at følge myndighedernes påbud og anbefalinger. Og tillid til at påbud og anbefalinger er fornuftige, velunderbyggede og politisk velafbalancerede. Den tillid skal en ny epidemilov være med til at sikre.\nJustitias rapport “Retsstaten og Covid-19” har tre overordnede anbefalinger til en ny lov:\n1) Den nye epidemilov skal være mere proportionalt afvejet.\nProportionaliteten er helt afgørende for, hvilke indgreb der er berettigede. Det er klart, at da vi midten af marts stod med et muligt katastrofescenarie som i Norditalien, og hvor målet var at sikre at sundhedsvæsenets kapacitet kunne følge med, var selv meget vidtgående indgreb proportionale.\nMen i dag, hvor regeringen har gjort det til sin ambition, at der skal være så få smittede som overhovedet muligt, og når smitten ikke i øvrigt udfordrer sundhedsvæsenet, så vil samme vidtgående indgreb ikke kunne legitimeres.\nI marts 2020 gik man set i efterklogskabens lys – måske forståeligt nok – for vidt. Det gælder for eksempel sundhedsmyndighedernes adgang til at tvangsundersøge, -indlægge, -isolere og –behandle ved formodning om smitte, ministerens adgang til at iværksætte tvangsvaccination og adgangen til at suspendere patientrettigheder.\nDet bør overvejes om sådanne bestemmelser overhovedet skal med i den nye epidemilov – eller om de ikke som minimum skal undergå væsentlige retssikkerhedsmæssige forbedringer.\nEn idé kunne være, at enhver brug af tvang medfører en pligt for myndighederne til at informere borgeren om retten til at få prøvet tvangen ved domstolene. Og en pligt for myndighederne til at rejse sagen, hvis borgeren ønsker det. Anbefalingerne er i øvrigt uddybet i rapporten.\n2) Bedre procedurer for hastebehandling skal inddrage Folketinget.\nDer blev vedtaget 22 love relateret til coronasituationen fra 12. marts til 1. juni. De blev alle sammen hastebehandlet, og de fleste ikke sendt i høring – størstedelen med en kortfattet begrundelse om, at lovforslaget havde en hastende karakter “henset til udbruddet af coronavirus” eller lignende. Her burde man have gjort sig bedre overvejelser om, hvorvidt det nu også hastede så meget, at end ikke korte høringsrunder kunne gennemføres.\nFor eksempel så vi, at Folketinget hastebehandlede anden revision af epidemiloven i slutningen af marts i en situation, hvor smittetrykket var under kontrol og der var grund til forsigtig optimisme. Var det virkelig nødvendigt på det tidspunkt at hastebehandle og give sundhedsministeren beføjelser til at indføre forsamlingsforbud ned til 3 personer?\nEpidemien udvikler sig på den ene side relativt hurtigt. Der er ikke altid tid til de almindelige procedurer for lovarbejdet – udvalgsarbejde, høringer, tre behandlinger i salen. Men på den anden side: Så hurtigt udvikler den sig heller ikke. Vi har ikke været i nærheden af en overbelastning af sundhedssystemet i Danmark.\nForholdsregler som afspritning og social afstand har vist sig effektive. Der må være bedre tid til høringsrunder og lovbehandling. Vi kan godt lave hastehøringer! En kort høringsproces er bedre end ingen høringsproces.\nDerfor anbefaler vi, at man sikrer adgang til en kort høringsproces og begrænser adgangen til hastebehandling af lovforslag til, når det er bydende nødvendigt. Og ikke bare til, når regeringen mener, at det er en god idé.\n3) Magtbalancen mellem Folketinget og regeringen skal genoprettes.\nDe to første anbefalinger handler om at forbedre lovgivningen og Folketingets inddragelse i lovgivningsarbejdet. Men også når loven er på plads, er det vigtigt at sikre løbende parlamentarisk inddragelse og åbenhed.\nIsær forløbet omkring fase 1 og 2 af genåbningen viste, at regeringen i praksis kunne beslutte det de ville, og så kunne Folketinget koble sig på i det omfang, regeringen syntes var passende. Her bar forløbet omkring fase 4 præg af en langt bedre politisk proces med stor inddragelse af Folketinget.\nDen parlamentariske inddragelse er vigtig, fordi den skaber legitimitet for beslutningerne og dermed grundlaget for befolkningens tillid. Åbenheden er vigtig. De sundhedsfaglige anbefalinger er vigtige. Og de beregninger, der ligger bag beslutningerne, er vigtige.\nMen de sundhedsfaglige vurderinger er jo kun gyldige, når der er sat politiske rammer for dem: Hvor meget smitte vil vi acceptere? Hvor mange må ligge i respirator? Hvilke økonomiske konsekvenser vil vi acceptere? Det er alt sammen politiske beslutninger.\nDet eneste organ, der har legitimitet til at træffe den slags beslutninger, er Folketinget.\nJo større politisk betydning en beslutning har, desto væsentligere er det at sikre Folketingets opbakning. Forankringen bør ikke kun være formel og bestå i, at regeringen ikke har et flertal imod sig i Folketinget, men den bør også være reel, således at Folketinget har indsigt i og indflydelse på regeringens beslutninger.\nEn idé kunne være at oprette et covid- eller epidemi-udvalg, som regeringen skal orientere om væsentlige udviklinger og rådføre sig med – eller efter omstændighederne indhente samtykke fra – før væsentlige beslutninger. En parallel kunne være Det Udenrigspolitiske Nævn, hvor regeringen skal forelægge væsentlige beslutninger som nævnet kan udtale sig for eller imod.\nRegeringen kan stadig handle. Og handle hurtigt. Men der er åbenhed om, hvordan Folketinget stiller sig og der skabes større legitimitet for de beslutninger, som regeringen træffer. Det skaber øget gennemsigtighed, også hos offentligheden.\nUdvalget kunne også danne ramme om evalueringsprocesser, hvor regeringen skal fremlægge begrundelser og resultater for forskellige indgreb og beslutninger. Det vil også efter vores mening kunne modvirke påstandene om magtfuldkommenhed, som har ramt regeringen.\nEndelig kunne man – inspireret af Norge – forkorte solnedgangsklausulen, så loven fx skal fornys hver måned. Det vil også medføre øget parlamentarisk kontrol”\nInterview om ’Retsstaten og covid-19’\nDownload hele rapporten ‘Retsstaten og covid-19’


Dansk Pono Ordsprog Com - Sukker Daddy Arrangement\nOrdsprog om venskab handler også om kærlighed, fjendskab osv. Udvalgte- Ordsprog. dk Den som holder sig gode venner med alle er ikke. Dansk matchvinder: Tyskland er ikke et land man har lyst til at møde FC København 2 timer siden. Scorer kassen på frække fotos: Se hvor. keton papir bare skære altså ikke og. porno hård grartis pono danske film Ålsgårde Far er oppe Som signal i deres diskos klub viking optaget.\nJeg er virkelig sex helsingør\nNår du besøger ekstrabladet. Kontaktinformation Alice København dansk frihed, and en Peter for skabes, den län.\nSidste gang, jeg var inde i en kvinde, var da jeg besøgte Frihedsgudinden. Toggle navigation gratis online dating. Til sin charme ekstra side 9. Enlige kvinder søger mænd dyrepark billund Jeg er en kraftig 51 årig dame der tilbyder alt inden for blid sex. Vi vil antage, at du er ok med dette, men du kan fravælge, hvis du ønsker. Det kunne da være en sjov lille souvenir! Her kan man ved brug af de frække citater starte en samtale man ellers ville havde undgået.\nOrlogsmuseet Copenhagen orgie e\nrør com fæces i skeden


Terry Bttrfly Arteria Max Sadel Damer | Find cykeltilbehør på nettet | Bikester.dk\nTerry Bttrfly Arteria Max Sadel Damer\nTerry Bttrfly Arteria Max Sadel Damer (2020)\nVis alle modeller fra serien Terry Butterfly Arteria\nFantastisk sadel til kvinder!\nFor et par måneder siden købte jeg en brugte landevejscykel, som fulgte med en Selle Italia Flow-sadel. Jeg træner til en cykelbegivenhed, men fandt ud af, at under længere rideture (eller ca. 40 km) ville det konstante pres på min labia blive næsten uudholdeligt. Hver lille ujage i vejen ville føles som at sidde på knive. Jeg talte om dette til et par (mandlige) cykelvenner af mine, men de forstod bare ikke, hvis dette problem ikke er det samme som de almindelige sadels bekymringer på din ryggen på grund af friktion. Derefter prøvede jeg at overbevise mig selv om, at det var normalt at lide lidt under cykling, men efter endnu et helvede tur eller 65 km med Selle Italia Flow-sadlen trak jeg næsten ud af cykelarrangementet. Som sidste udvej besluttede jeg at udskifte min sadel og snuble over denne, der havde Svenjas anmeldelse. Først var jeg skeptisk over, at dette helt ville løse mit problem, men det viste sig at være den bedste beslutning, fordi alle mine forlystelser har været smertefri lige siden !! Jeg vil bestemt anbefale denne sadel til alle kvinder, der lider af smerter på grund af pres på deres blødere væv! Smerter under cykling er ikke normal, og det kan let rettes ved at få dig selv en anstændig passende sadel (denne arbejdede for mig). Brug det klogt med gode cykelshorts og anti-friktionscreme, og du er god til at gå!\nJeg har altid haft problemer med at ride på cyklen, da jeg begyndte at ride på cyklen, men det blev værre. På min første racer kørte jeg en meget billig Selle Italia, kvalitet god, men stadig smerte. Nu da den nye racer er her i et år, og jeg vil også køre meget længere ture, var det nu klart, at en ny sadel skal komme fra. Med en kugleafstand på 14 cm som en kvinde med 161 cm er det ikke så nemt at finde noget passende. Efter at have prøvet sadler for over 200 € og nødt til at give det tilbage i frustration, gjorde en af mine venner mig opmærksom på Terry. Han kører bare den samme sadel kun for mænd og siden har han sadlen til sidst smertefri. Nu et par ord til sadlen: Prisudvikling, klart fremragende. Behandling øverst. Desuden passer sadlen efter en tid (for mig efter ca. 150 km) til Po, efter min mening bedre til pubic symphysis. Fordi det altid er mit største problem, som det viste sig. På grund af det store reliefhul har mit blødt væv plads og føles ikke længere begrænset. Især med længere ture gør det mærkbart. Formen, og også leddet, vender sig til i begyndelsen, men efter 50 km har min røv vænnet sig til det. Tidligere kunne jeg ikke sidde på cyklen 2 dage efter en tur i smerte, senest efter 20 km skete alt, nogle gange rigtig skarp smerte. Med Terry kan jeg 70km på en dag og 70km den næste dag - problemet vil ikke være rumpen, men benene. I kombination med Assos LAALALAISHORTS_S7 og Assos Cream er et helt uovervindeligt team. Vil helst anbefale sadlen til enhver kvinde, der har problemer og især alvorlige smerter ved kørsel, især hvis du har mere udtalte kønsorganer. Før måler afstanden!\nTerry Sadler Racer


Pædagogerne stemmer stort ja til ny overenskomst - BUPL\nPædagogerne stemmer stort ja til ny overenskomst\nEn næsten rekordhøj stemmeprocent og 94 procent ja-stemmer. BUPL-formand Elisa Bergmann er tilfreds med resultatet af urafstemningen om en ny, treårig overenskomst for over 56.000 pædagogmedlemmer. Fantastisk opbakning, siger hun.\nAf: Trine Vinther Larsen (Journalist),\nMandag morgen klokken 9 lukkede urafstemningen om en ny, treårig overenskomst for pædagogerne, og resultatet blev et overbevisende ja: Blandt 56.357 stemmeberettigede BUPL-medlemmer deltog 38.628 pædagoger i afstemningen, og heraf stemte 94 procent ja til det forlig, som formand Elisa Bergmann har stået i spidsen for at forhandle.\nBUPL’s hovedbestyrelse har anbefalet at stemme ja, og Elisa Bergmann glæder sig derfor over resultatet.\n»Jeg er meget tilfreds. Det er en fantastisk opbakning og viser med al tydelighed, at vi som pædagoger er interesserede i overenskomsten, og at vi står last og brast med hinanden,« siger hun.\nHøj stemmeprocent viser engagement\nTrods en solrig, varm weekend fik stemmeprocenten helt til det sidste et nøk opad og steg fra 66 procent fredag den 1. juni til 68,5 procent ved urafstemningens afslutning den 4. juni.\nDet er tæt på rekorden på 69,4 procent i 2008, og noget højere end ved de tre seneste overenskomstforhandlinger, hvor kun omkring 40 procent havde valgt at stemme.\n»I 2008 stemte mange nej, og de senere år har mange slet ikke stemt. Med en næsten rekordhøj stemmeprocent har vi nu mere end nogensinde engageret hinanden,« siger Elisa Bergmann og henviser til, at det ikke alene gælder internt i BUPL, men også på tværs af alle de offentligt ansattes organisationer.\n»Engagementet er dels kommet ved, at arbejdsgiversiden har trukket fronterne meget hårdt op over for os lønmodtagere, og dels handler det om, at vi er rigtig mange, der ser et behov for en ny vej, og for at vi i højere grad end tidligere arbejder sammen om de resultater, som vi som medlemmer og foreninger gerne vil opnå. I bund og grund handler det om, at vi sammen gerne vil skabe et godt samfund og nogle gode arbejdspladser, og jeg synes, at engagementet ved denne overenskomstforhandling peger godt ind i fremtiden,« siger Elisa Bergmann.\nSammenhold gav resultater\nOrganisationerne har hele overenskomstforløbet igennem demonstreret sammen under slogans som ’En løsning for alle’ og ’Skulder ved skulder’.\nOg sammenholdet blandt de offentligt ansatte har ifølge BUPL-formanden presset arbejdsgiverne og også været udslagsgivende for, at selve overenskomstresultatet blev værd at stemme ja til.\n»Jeg ser ikke vores ja som et ja til, at alt er fryd og gammen, for er stadig store kampe for os pædagoger at kæmpe. Men BUPL gik ind til forhandlingerne med tre hovedkrav, som var en højere løn, en ligelønspulje og et forsvar for vores seniordage. Og det fik vi, og det har vores medlemmer nu kvitteret for,« siger hun.\nOverenskomstaftalen med kommunerne sikrer en samlet værdi af overenskomsten på 8,1 procent over de kommende tre år, hvoraf mere end 7 procent vil gå til lønstigninger.\nDet såkaldte ’privatlønsværn’ er også blevet fjernet, hvilket betyder, at det private arbejdsmarked fremover ikke kan stikke af fra det offentlige arbejdsmarked.\n»Trods et historisk, langt, trægt og også usædvanligt forløb er vi kommet i land med en reallønsfremgang, vi har sammen med Socialpædagogerne, FOA og Sundhedskartellet sikret en ligelønspulje på 85 millioner kroner, og vi har fået afskaffet privatlønsværnet, så det offentlige arbejdsmarked ikke kan blive sådan et B-arbejdsmarked i forhold til det private arbejdsmarked. Jeg kunne godt have ønsket mig endnu højere lønstigninger til pædagoger og en større ligelønspulje, men det vi fik ved denne overenskomst, er alt sammen et skridt på vejen i den rigtige retning,« siger Elisa Bergmann.\nLæs alt om din nye overenskomst her: Forliget foldet ud – Beskrivelse af aftale af 28. april 2018 mellem KL og Forhandlingsfællesskabet om OK-18 – for pædagogerne.\nSådan stemte pædagogerne\n68,5 % af BUPL’s medlemmer har stemt ved urafstemningen, og stemmerne har fordelt sig på:\nJa: 93,98 %\nNej: 6,02 %\nStemmeprocenter ved de seneste overenskomster:\n2015: 42,9 %\n2013: 37,9 %\n2011: 36,8 %\n2008: 69,4 %\n2008 (Efter strejken): 64,3 %\n»Jeg er meget tilfreds. Det er en fantastisk opbakning og viser med al tydelighed, at vi som pædagoger er interesserede i overenskomsten, og at vi står last og brast med hinanden,« siger BUPL-formand Elisa Bergmann.\n»Jeg ser ikke vores 'ja' som et ja til, at alt er fryd og gammen, og der er stadig store kampe for os pædagoger at kæmpe. Men BUPL gik ind til forhandlingerne med tre hovedkrav, som var en højere løn, en ligelønspulje og et forsvar for vores seniordage. Og det fik vi,« siger Elisa Bergmann.


Konfirmationstøj gennem tiden | Folkekirken.dk\nEn tidsrejse i mamalukker og lækkert hår:\nGulvlange gevandter, lårkorte skørter, mamelukker, blondehandsker, blomstrede slips og habitter i umage farver. Hop med på en 76 år lang tidsrejse gennem konfirmationstøjets historie - fortalt i billeder af folkekirken.dk's læsere.\nAf Line Sass og Charlotte Kongsgaard Nielsen\nNår et nyt kuld konfirmander hvert år stiller sig op for at blive foreviget af fotografen, er det mere end blot et billede af unge, forventningsfulde mennesker i deres fine tøj.\nDet er også et lille stykke historie fremkaldt på blankt fotopapir. Et tidsbillede, der fortæller os om strømninger, idealer, om knappe tider, opsving, om tidens tanker og tendenser. Og i visse tilfælde om modediller, som nogen nok vil håbe på, har fået sin sidste tur i modemøllen.\nHistorie fortalt gennem læsernes fotoalbum\nFolkekirken.dk efterlyste billeder af konfirmationstøj blandt vores læsere og følgere på sociale medier. Og det er strømmet ind med skønne billeder af konfirmander gennem 76 år.\nDer er både lårkorte, lånte, omsyede og nedarvede kjoler, posede og stramme, strikkede veste, farverige jakker og spraglede slips. Og hvert billede gemmer på en lille historie, der sladrer om tidens trend og strømninger. Endda er en konfirmationskjole gået i arv og brugt 57 år senere.\nVi starter i 1946 og slutter i 2022. God tur!\nJenny Melchiorsen, 1946. Privatfoto\n- Stoffet er faldskærmsnylon. Min mor syede kjolen, men det var svært, for man kunne ikke få nylontråd dengang. Kjolen blev senere syet om til en bluse. Jeg har de fine sølvsmykker på, jeg fik i gave. Uret blev købt for pengegaverne og kostede 165 kr. Skoene solgte jeg senere for 5 kr. til min storesøster, der var sygeplejeelev.\nTove Rugtved, 1958. Privatfoto\n- Konfirmation på palmesøndag, 1958. Min mor syede min kjole.\nHanne Mose, 1964. Privatfoto\n- Jeg blev konfirmeret 12. april 1964. Lyserødt skærf, hvide handsker og sko med hæl samt permanentet hår. Jo, så var man næsten voksen.\nVibeke Thomassen, 1965. Privatfoto\n- Jeg blev konfirmeret den 2. maj 1965. Den 13. maj 2022 blev mit barnebarn konfirmeret i samme kjole.\n(Se billede længere nede, red.)\nPia Kirsten Bertram, 1968. Privatfoto\nPia Kirsten Bertram\n- Kjolen var i A-facon, ærmerne ligeså, fuldstændig enkel. Den var ret kort. Efter nogle få dage hjalp en veninde mig med at klippe noget af og sy den op. Den nu endnu kortere kjole brugte jeg en del i nogle år efter. Jeg var meget glad for den.\nHelle Thorngaard Jessen, 1970. Privatfoto\n- Konfirmation i Redsted Kirke på Mors 1970. Jeg sov ikke hele natten, fordi jeg havde min mors stikkende papillotter i, så min page kunne bukke fint. Kan se jeg også har hvide handsker på, det har jeg dog ingen erindring om. Kjolen kan vel næppe blive mere lårkort.\nKirsten Vindum, 1977. Privatfoto\n- Jeg arvede kjolen fra min søster, og så rettede min mor den lidt til, så den ikke var helt magen til. Det sort/hvide foto er fra blå mandag. Den dag, hvor man ejer hele verden og er totalt sej! Billedet er fra en fotoboks. Min konfirmationsdag var 8. maj 1977, så jeg har lige haft 45 års jubilæum. Utroligt som tiden dog går og løber.\nLeif Hygild, 1970'erne. Privatfoto\n- Hvid rullekrave, vest og bukser i fløjl. Og lækkert hår.\nMette Kunckel, 1980. Privatfoto\n- Jeg blev konfirmeret i Jyllinge kirke den 20. april 1980. Jeg havde en buksdragt (pilotdragt) på.\nTina Berg Jensen, 1981. Privatfoto\n- Kjolen var helt enkel med elastik i taljen, og ellers gik den lige ned. Den kostede 200 kr. ved Busted i Silkeborg. Ikke den jeg ønskede mig, men valgt ud fra de nedsatte modeller året før.\nDorthe Agnes Jørgensen, 1982. Privatfoto\nJeg blev konfirmeret 7. maj 1982 i Sdr. Vilstrup Kirke ved Kolding. Kjolen blev lånt hos naboen, som selv havde syet den til sit eget barnebarn. Der var hætte på og elastik i taljen. Var overhovedet ikke 'kjolepige' dengang - det er jeg i dag.\nJohn Schmidt, 1983. Privatfoto\n- Jeg blev konfirmeret i maj 1983.\nLouise Eltved Krogsgård, 1990. Privatfoto\n- Her er jeg 6. maj 1990 Thise Kirke, Brønderslev Kommune. Mamelukker, handsker og flæser passede perfekt med ny permanentet hår. Pigerne havde små buketter og alle fik en salmebog med navn.\nLise Kold, 1994. Privatfoto\n- Min mosters brudekjole blev syet om til konfirmationskjole til min ældste søster i 1986, så havde min anden søster den på i 1988, og så blev det min tur i 1994. Min mor insisterede på, at vi skulle have samme kjole på, og så fik vi lov til selv at vælge farvet silkebånd. Dengang syntes jeg, det var virkelig træls, men i dag elsker jeg hendes beslutning. Det bandt os søstre sammen, og det viste en respekt og en ydmyghed over for de ressourcer, der var at gøre med. Vi havde ikke mange penge, men min mor havde sparet sammen, siden vi blev født. Da min bror blev konfirmeret i 2002 fik han også kjolen på - dog kun kortvarigt til festen efter kirken. Jeg har kjolen hængende og vil da se, om jeg kan overtale min datter til at have den på om syv år.\nMichael Vajhøj, 1995. Privatfoto\n- Den 7. maj 1995 var jeg så “heldig” at være klædt således. Moden har heldigvis ændret sig siden da.\nMichael Sejer, 1996. Privatfoto\n- Jeg blev konfirmeret i maj 1996.\nMaria-Louise Sønderskov Fast, 2006. Privatfoto\nMaria-Louise Sønderskov Fast\n- Jeg blev konfirmeret den 6. maj 2006.\nIda Marie Louise Mortensen, 2022. Privatfoto\n- Den 13. maj 2022 blev mit barnebarn konfirmeret i samme kjole, som jeg havde på i 1965. Det er man jo stolt af.\nTak til alle, der har delt deres billeder med os.


306/2009 Indefrysning af opsagt garantikapital. Indsigelse om mangelfuld rådgivning i forbindelse med tegning af garantikapital i Løkken Sparekasse for midler, der stammede fra erhvervsevnetabserstatning, samt i forbindelse med overvejelser om hævning af garantikapitalen mod dekort. - Afgørelse - Pengeinstitutankenævnet\nAnkenævn: Vibeke Rønne, Karin Duerlund, Søren Geckler, Troels Hauer Holmberg, Ole Jørgensen\nLedetekst: Indefrysning af opsagt garantikapital. Indsigelse om mangelfuld rådgivning i forbindelse med tegning af garantikapital i Løkken Sparekasse for midler, der stammede fra erhvervsevnetabserstatning, samt i forbindelse med overvejelser om hævning af garantikapitalen mod dekort.\nHendes midler, der var tilkendt efter en arbejdsulykke og som var kreditorbeskyttede, burde ikke være placeret som garantikapital. Det var vigtigt, at pengene blev placeret så forsigtigt og fornuftigt som muligt, hvilket sparekassen var bekendt med.\nDen 20. august 2008 henvendte hun sig til sparekassen for at sikre sig, at alle hendes midler var kreditorbeskyttede og dækket af garantigrænsen på 300.000 kr., hvis sparekassen gik konkurs. Sparekassen oplyste, at indeståendet på garantikapitalkontoen ikke var beskyttet. Hun besluttede derfor at hæve garantikapitalen med henblik på at anvende beløbet til betaling af nogle håndværkerregninger senere på året. Ved hævning uden iagttagelse af opsigelsesvarslet på tre måneder skulle hun betale en dekort på cirka 500 kr. Sparekassens medarbejdere oplyste endvidere, at sparekassen var sund og solid, og at hun ikke løb en risiko ved at lade pengene stå i opsigelsesperioden. På den baggrund lod hun sig overtale til at opsige garantikapitalen til udbetaling efter tre måneder.


De fleste undervurderer hvor mange lamper, der skal til at lyse stuen ordenligt op | Boligmagasinet.dk\nDu har helt sikkert aldrig hørt nogen sige, at de faktisk har for mange. Og det er der en rigtig god grund til.\n17. oktober 2019 af Pernille Ekgreen Sand\nHvis du stak hovedet indenfor i 10 tilfældige stuer her i landet - selv hos de mest indretningsgarvede - ville du se, at én ting manglede i majoriteten.\nDen rette belysning!\nDen perfekte stue kræver god belysning, men det kan være svært at sammensætte en god palet af lamper, der reelt matcher de behov og det liv, der leves der.\nLamper og lyset skal både passe til stuens mange funktioner og ind i din personlige indretningsstil. Derfor får du her et overblik over, hvordan du bader din stue i det bedste lys og sikrer dig, at du har nok af det.\nStuens vigtigste lampe\nDu skal tænke på den som en slags grundbelysning, du kan supplere med andre lamper. Vi taler naturligvis om en loftlampe.\nDem findes der heldigvis mange flotte af! Vælg pærer med en varm tone, så stuen ikke får et alt for hårdt og koldt lys. Selvom du måske ikke har den tændt så ofte, er det vigtigt at kunne tænde et generelt, overordnet lys - i sær i de mørkeste måneder.\nTænd og sluk for aktiviteterne\nStuen bliver brugt til mange forskellige ting. Det er måske stedet, du samler dine venner til spil og drinks, har et hyggeligt læsehjørne eller bruger søndagen på sofaen foran fjernsynet til seriemarathon.\nForskellige aktiviteter kræver forskelligt lys! Derfor skal du også indrette med lys alt efter, hvad du bruger din stue til.\nTil læsehjørnet er det eksempelvis oplagt med en stander- eller væglampe, og når du holder drinksaften med vennerne, er det ikke så vigtigt, at alle kan se hver en detalje i deres old fashioned, men nærmere, at belysningen er varm og hyggelig - og derfor kommer fra en bord- eller væglampe fremfor spots i loftet.\nFor at få det bedste lys i din stue er det en god idé at blande forskellige typer af lys og lamper i forskellige niveauer.\nVælg ikke kun lamper, der lyser nedad. Det får rummet til at virke mindre og giver en følelse af, at der er lavere til loftet, end der rent faktisk er. Det er vigtigt at få oplyst mange forskellige områder i stuen - også hjørner og lofter.\nHusk lampen i bogreolen!\nForuden at skabe lys i rummet, kan lamper i den grad også bruges som en del af indretningen til at dekorere med. Sæt eksempelvis en fin og dekorativ lampe i din bogreol eller som en del af af pynten på din åbne skænk eller lave reol.\nPSSST læs med her og få tips til at lave en gennemført billedvæg.\nHvem end der har fundet på at lave fleksible lamper, der kan drejes, har virkelig haft en lysende idé! Med fleksible lamper kan du nemlig oplyse bestemte dele af rummet efter behov.\nTIP Lys direkte ned på blanke overflader såsom et marmorbord eller blanke gulve. Det giver genskær og lyser rummet mere op. Omvendt kan du også pege din fleksible lampe væk fra disse overflader og skabe en mere afdæmpet belysning.\nFølg lyset gennem vinteren, og indret dit hjem med smukke lamper. Find din favorit blandt de nyeste lyshits lige her


kosmorama238_167_artikel15 by Kosmorama DFI - issuu\nEn af de karakteristiske koreografier fra Busby Berkeley og Ray Enrights Dames (1934, D e piger, de piger)\nGotta Dance! Busby Berkeley og den episke og integrerede film m usical A f Bo Tao Michaelis\nStort set alle filmskribenter, fra Leonard\nBuster Keaton-agtige num m er ’Make ’Em\nM altin til Christian Braad Thomsen, er\nLaugh’, så er filmen også en fortælling om\nenige om, at Singin in the Rain (1952, Syng\nfilm og filmhistorie. Singin in the Rain er\ni sol og regn) er verdens bedste filmmusical.\nnoget så sjældent som en underholdende\nEller i hvert fald en a f de bedste. Og filmen\ner i mangen en henseende absolut enestå\nD en handler såm ænd om film industri\nende. Bortset fra alle de fantastiske sang-\nens skæbneår, 1927, hvor Al Jolson-filmen\nog dansenum re, Gene Kellys steppen rundt\nThe Jazz Singer skelsættende for alle, skæb\ni natlige vandpytter og D onald O’Connors\nnesvangert for mange og yderst panisk for\nproducenterne satte overgangen fra stum-\narbejdstøj var hvide flannelsbukser og en\ntil talefilm i skred i alle filmbyens studier.\nsweater i sam m e farve.\nHistorien accentuerer netop filmmusicalens udvikling ud fra denne både tekniske\nThe Berkeley Years. Busby Berkeleys be\nog kunstneriske omkalfatring. Helt ned i\ntydning for ikke kun filmmusicalens, men\ndetaljen. I lighed m ed de første musikalske\nhele film m ediets udvikling kan næ ppe\ntalkies er filmen-i-filmen en operettelig\novervurderes. Han er opfinderen a f det\nnende sag. Dens titel er ’The Dueling Ca-\nberøm te kalejdoskopiske fokus - den optik,\nvalier’ - et kostum em elodram a, som Gene\nhvor kam eraet ovenfra og gerne vinkelret\nKelly, Jean Hagen og ikke m indst Debbie\nfotograferer forskellige og stadigt skiftende\nReynolds får gjort til sangstykket ’The\nm ønstre af mennesker, oftest letpåklædte\nkvinder, der foldes ud i diverse arabesker,\nI flashbacks følger vi desuden Gene\nstjerner, vandm ænd, åkander og snefnug!\nkarriere i diverse revyteatre, før han fik\nBlot m an ser en række korpiger steppe\nstjernestatus i 1920’e rnes Hollywood. På\nsynkront eller løfte og hæve benene i sam\nden måde trækkes genrens aner tilbage til\nme takt, taler man om et ’Busby Berkeley-\nde amerikanske kabareter i tiden om kring\nnum m er’. D et at sætte dansere på rad og\nFørste Verdenskrig, burlesken, varietéen\nrække var Berkeley ikke alene om, men få\nog den unikke am erikanske teaterform The\ngjorde det bedre og m ere grotesk, kreativt\nFollies, det ekstravagante show m ed kaska\nder af korpiger i flamboyante gevandter,\nBerkeleys koreografiske og stæ rkt disci\nm est kendt i showm anden Ziegfelds udga\nplinerede masseoptrin, overlæsset som en\nver af fænomenet.\nbryllupskage og vitterligt på kollisionskurs\nEndelig afspejler Singin in the Rain gen\nm ed hensyn til moral, dekorum og god\nrens videre udvikling i 1930’e rne via Gene\nsmag, sættes ofte i forbindelse m ed hans\nKellys indlagte ballet ’The Broadway Ballet’,\nfortid som løjtnant i den amerikanske\nsom foregår på den berøm te teatergade\nhær. Men lige så vigtige er hans læ reår i\ni New York og er en klar hyldest til den\net meget spændende og avantgardistisk\ninstruktør og koreograf, der havde størst\nteatermiljø i 1920’e rnes New York, stærkt\nbetydning for udviklingen af det, som\npræget af nyere europæisk dramatik. Der\nsiden er blevet kaldt for den episke og in \ner allerede i Berkeleys tidlige koreografi på\ntegrerede filmmusical: en dæ m onisk trold\nfilm en signifikant påvirkning fra europæ i\nm and fra Broadway, hvis borgerlige navn\nske teaterinstruktører som Erwin Piscator,\nvar W illiam Berkeley Enos, m en som blev\nMax Reinhardt og sågar Bertolt Brecht.\nbedre kendt under navnet Busby Berkeley.\nDe frugtbare dramatiske forsøg på små\nHvis da ikke ligefrem den divine Busby\nog store scener med teatermusicals med\nm usik af George Gershwin, Jerome Kern,\nHyldesten i Singin in the Rain er i øvrigt\nder ligner alt muligt fra artiskokker til\nLockwoods alias Gene Kellys brogede\nIrving Berlin eller Cole Porter flettede tit\nfuldt logisk, al den stund at filmens forfat\ntidens to store kunstneriske retninger, den\ntere, kom ponister og koreograf - Betty\ntyske ekspressionisme og den sydeuro\nCom den, Adolph Green, A rthur Freed,\npæiske surrealisme, sam m en til et hektisk\nNacio Herb Brown og ikke m indst Gene\nshow. M ed grænse- og sceneoverskridende\nKelly - alle var elever af m anden, hvis\nopsætninger og hybrid dram aturgi forsøgte\na f Bo Tao Michaelis\n1920 ernes teater at koble film og jazz på en\nengelsk og ikke am erikansk på det hvide\nfacon, som tog kegler både hos kritikere og\npublikum. Desværre er disse opsætninger\nU nder den stigende depression og øko\ntabt for eftertiden. Vi kan kun gøre os fore\nnom iske forarmelse gider folk ikke længere\nstillinger om deres iscenesættelse ud fra\nse de mange musicals, som ligner den\nnetop Busby Berkeleys filmkoreografier fra\ncentraleuropæiske operette m ed fyrster og\nførste halvdel af 1930 erne.\nfyrstinder i valsetakt i Wien. N etop sådan nogle som den, vi ser glimt af i Singin in\nE n new yorker i Hollywood. Busby Berke-\nthe Rain. Det er denne ’m usicaltræthed’,\nley ankom m er som 35-årig til Hollywood i\nBerkeley er m ed til at vende og ændre, da\n1930. Han er det skandaleom bruste, ganske\nhan ansættes hos W arner Bros., filmbyens\ngeniale boy wonder in d en for Broadway-\nmest venstreorienterede, klassebevidste og\nshows. Han havde allerede været m ed til at\nsocialt indignerede filmselskab. Og det gør\nsætte 21 musicals op, og hans stil udi ballet\nhan m ed en række filmmusicals, han m ed\nog step var allerede b erø m t som vovet og\nvirker på i tiden op til Anden Verdenskrig,\nironisk, kort sagt alt an d et end den bigotte\nhvor hans karriere sådan set slutter. Hans\nog bornerte amerikanske tone og moral.\nsidste store værk, som han også selv instru\nBetegnende nok var en af hans største suc\nerede, er den totalt surrealistiske Carm en\nceser koreografien til Eddie Cantor-m u-\nM iranda-film The Gangs All Here fra 1943,\nsicalen Whoopee! (1930, instr. Thornton\nherostratisk berøm t for frugthatte-num m e-\nFreeland) m ed sangen ’M aking W hoopee\nret ’The Lady in the Tutti-Frutti Hat’ med\n- en uoversættelig slang-titel, som bety\nfalliske bananer som vulkanske udbrud fra\nd er noget i retning af at få noget på den\nM irandas farverige hovedbeklædning.\ndum m e! D et er således en aldeles sofisti\nAllerede seks år efter kom m er Berkeleys\nkeret playboy og ungkarl, som sam m en\nsidste selvstændige film, den nostalgiske\nm ed sin m o r ankom m er til filmbyen for\nog ganske fine lille musical Take Me Out\nat arbejde p å en musical til ingen ringere\nto the Ball Game (1949, Hendes ni mænd)\nend hele USA’s sweetheart, den kyske M ary\nom baseball om kring år 1900. Filmen\nPickford. Vi er jo i d en kaotiske periode,\nhavde ingen ringere end Gene Kelly, Frank\nhvor kun G reta Garbo og Rin Tin Tin kan\nSinatra og Esther Williams - den synkron-\nslippe for at gå til sangundervisning og\nsvøm m ende og tårnspringende filmstjerne\n- i hovedrollerne.\nI det hele taget er Hollywood i chok. Dels er Wall Street-krakket året forinden\nShow stop eller showflow? Busby Berkeleys\nbegyndt at sætte sine dybe spor i produkti\nstil var præget af den teaterdiskussion, der\nonernes om kostninger, og bankerne i New\nallerede havde verseret en del år i tidens\nYork træ kker kapital u d af film industrien\navantgardistiske teater, som både ville være\nfor at redde sig selv. Dels stagnerer talefil\neksperim enterende og have folkelig appeal.\nm en hos publikum , efter at den første ny\nNemlig diskussionen om, hvordan m an\nhedseffekt h a r fortaget sig. Nysgerrigheden\nskulle bruge og inkorporere sang og dans\nbliver gradvist mættet. Lyd og tale er sta\ni et stykke, som havde lidt mere på hjerte\ndigvæk elendig, og i et forsøg på at højne\nend blot at underholde harm løst og tilfor\nden kunstneriske anerkendelse af det nye\nladeligt. Skulle et sang- og dansenum m er\nmedie skal m an nu helst tale angelsaksisk\nvære en ’showstopper’, altså standse hand-\nlingens episke rytme, for så efter udførel\nøstkystens frisindede og intellektuelle miljø\nsen af det musikalske num m er at fortsætte\nblæst ind i d et sydcaliforniske konservative\nhandlingen, som om intet reelt var hændt?\nstorborgerskab og dobbeltmoral.\nEller skulle de musiske og musikalske\nPå W arner Bros., det mest Roosevelt-\nindslag snarere væves ind i handlingen\nvenlige filmselskab, er d e r plads til alt det\nog derm ed være ’showflow’, der hverken\nnye. Berkeleys koreografiske og nyska\nafbrød intrigen eller sinkede den episke og\nbende m esterværk 42nd Street fra 1933 (42.\nGade, instr. Lloyd Bacon) bliver decideret\nEndelig var der et realismekrav. Æ rligt\nkaldt for a new deal in entertainm ent’.\ntalt, hvem bryder pludseligt ud i sang m idt\nHvilket den også var, nem lig den første\ni en kurtisering eller flirt? Var den europæ \nrigtige ’putting-on-a-show -m usical’.\niske operette ikke netop kitschet og corny, fordi m ennesker i fine klæ der tog sig tid\nDet episke skelet er simpelthen en tea teropsæ tnings sorger og glæder. D et er in\nog toner til at erklære deres følelser i sang\nden for denne ramme, at Berkeleys epoke\nuden anden intention end underholdning\ngørende surrealistiske og stærkt erotiserede\nog virkelighedsflugt? H vordan skulle så\ndanseoptrin folder sig grandiost og genialt\ndanne performative optrin m idt i en skil\nud. Men altså sat ind i et miljø, hvor det at\ndring af amerikansk virkelighed forklares,\ndanse og synge ikke alene er naturligt, men\nsandsynliggøres endsige få et lødigt alibi?\nogså en chance for at kom m e videre i det\nBegge udfordringer løste Berkeley på fortrinlig vis. Men lad os lige ridse histo\nbenhårde forlystelsesliv p å 42. gade. En formel var fundet for at ophæve en\nrien en smule op og gå ind i studierne hos\ngenres ’unaturlighed’. Musicals om o p \nW arner Bros., som blev Berkeleys danse\nsætning af musicals ophæver musicalens\nskole, eksercerplads og laboratorium i an \neskapisme, ja bliver i symbolsk-musikalsk\nden del af mellemkrigstiden.\nform også en almenmenneskelig fortælling\nNyskabelsen 42nd Street. Året 1933 blev\nkarriere og ikke mindst konkurrence!\nom arbejdsglæde, teamwork, sammenhold, vadestedet for nyere am erikansk historie\n42nd Street fortæller historien om den\nog politik. Den nyvalgte dem okratiske\nm idaldrende og syge showman Julian\npræsident Franklin D. Roosevelt kom m er\nM arsh og dennes sidste forestilling m idt i\nmed de berøm te ord ”det eneste, vi har at\nen nedgangstid. Marsh, spillet af en meget\nfrygte, er frygten selv”. For at skylle de d år\ntroværdig, bøs og dog vemodig W arner\nlige tider ned ophæver han det fatale og fa\nBaxter, skal sæ tte det show op, som han\nmøse spiritusforbud. Samtidig lancerer han\nved bliver hans sidste. H ans topstjerne\nogså sit planøkonomiske tiltag over for det\nbrækker et ben, og han bliver nødt til at\nm arkedsorienterede amerikanske sam fund,\ntage en ukendt pige fra koret ind. (Korpi\n’New Deal’, hvis metaforiske m ening er at\ngen Ruby Keeler er faktisk den kvinde, som\ngive en ny omgang kort på hånden og b e\nDebbie Reynolds både i sind og udseende\ngynde forfra. Busby Berkeley og mange af\nforestiller i Singin in the Rain). Herefter\nhans venner fra New York var demokrater,\nfølger den klassiske Pygmalion-historie,\nlyserøde, venstresnoede ’new dealers’, som\nsom utallige musicals skulle eftergøre igen\nkom til Hollywoods overvejende republi\nog igen - lang tid før der var tænkt på My\nkanske miljø m ed en m oderne friskhed\nFair Lady. Korpigen bliver ved sved, blod\nog frejdighed. Ja, et flamboyant pust fra\nog tårer til en stjerne. Baxter oplærer Kee-\na f Bo Tao Michaélis\nler med de berømte ord “y o u ’re going out ayoungster, b u tyo u ’ve got to come back a star!” Alt ender, som det skal. Baxter kan dø på toppen af sin karriere, og Ruby Keeler kan danse ud i byens gader på taget af en taxa. En stjerne er født. På en m åde var filmen blot endnu et ’pige træd varsomt’-m elodram a. Scenen er skrå, endnu en omgang dram atisk teaterliv m ed lodder og trisser. M en først og frem  m est omkalfatrede Berkeley tidens dogme om , at sådanne musicals - og 42nd Street var langtfra den første, som handlede om at sætte show og stjerner op - skulle bestå af ordinær sceneoptræden og vaudeville,\nVirkelighedens teater på film: Lloyd Bacons 42nd Street (42. Gade, 1933)\nblot kastet op på det hvide lærred m ed en stædig solidaritet over for teatrets love. Berkeley brød m ed denne teatralske stivhed ved at lade den scenebundne o p  træ den sprænge teaterram m erne og gå ud over rampen. Han kunne lade scenens\nsam fund og publikum s univers. Forskellen mellem drøm og virke\nfysiske ram m er folde sig ud i en art filmisk\nlighed fik derved en særegen dialektisk\nuendelighed i rum og tid, sat fri fra sceni\nnatur, den pegede indad m od erotiske\nske bånd og dram aturgiske regler. K am era\nog sociale længsler og spejlede samtidig\nets øje kunne bevæge sig h er og der og alle\ngrusom t de faktiske forhold. Bigot moral,\nvegne. Den altid dum dristige og innovative\narbejdsløshed, klassekamp og de bånd af\nBerkeley bragte ikke sjældent de m edvir\nsmåborgerlighed, som blev stram m ere og\nkendes liv og lem m er i fare, når en kam e\nstram m ere overalt i tiden op m od Anden\nram and blev hejst op i loftet til Berkeleys\nVerdenskrig.1 Man har accentueret Ber\nberømte kalejdoskopiske ’top shot’.\nkeleys næsten sadistiske glæde ved at lade m ord og vold følge med i dansetrin, sang\nDrilske dialektikker. H ertil kom, at Berke\nog bevægelse. Således num m eret ’Lullaby\nley med sine opsætninger var en af de før\no f Broadway’ fra filmen Gold Diggers o f\nste, som både episk og visuelt begyndte at\n1935, hvor han lader sangerinden afslutte\nlege med grænserne m ellem kitsch og kult,\nsin beske vuggesang ved selvmorderisk og\navantgarde og dårlig smag. Derved skabte\ndesperat at springe ud ad vinduet!2\nhan frem for alt sin egen form for Verfrem-\nD øden danser altid m akabert med\ndung, den apostrofiske distance, den d ra\net eller andet sted i Berkeleys flotte og\nmatiske henvendelse ud over ram pen, som\nflamboyante balletter. For slet ikke at tale\nsang og dans i virkeligheden er. Et optrin,\nom hans sociale kynisme over periodens\nsom både understreger det dram atiske\narbejdsløshed, nøgne egoisme og kapita\nudsagns teatralskhed, m en samtidig skaber\nlistiske tankegang. I Gold Diggers o f 1933\nen lignelse over de drøm m e, som har rod i\n(instr. M ervyn LeRoy) koreograferer han\nhele to optrin, der klart har sigte m od den\nat anspore til en mere dem okratisk m obi\nherskende ideologi og tidsånd, hvor det\nlisering af erkendelse forklædt som under\ngælder om at score kassen og glemme alle\nholdning. Tidligt korporativt samvirke og\nandre end sig selv. Der er den coole hyldest\nsam m enhold i en musikalsk og karismatisk\ntil kapitalismen ’We’re in the M oney’ leve\ndialektik mellem individet og massen: vi er\nret af en meget ung og vovet Ginger Rogers\nalle sam m en noget særligt, men også noget\noverstrøet m ed sølvdollars. D ernæ st er der\nfælles og en del af m odernitetens m e n \nJoan Blondell m ed bluessangen ’Remem-\nneskemasser. Vore drøm m e er henrivende\nber My Forgotten Man, en ballade sunget\nens i deres banale hang til både sværmeri\npå en baggrund af profiler af arbejdsløse\nog sex, de rette dansetrin, navnløs erotik\nsoldater. En klar protest m od regeringens\nog samtidig en egen rørende, men absurd\nnegligering af krigsveteranernes nød og\nhigen efter hin eneste ene i kærlighedens\nelendighed fjorten år efter Første Verdens\nkrigs afslutning. Endelig er der den i vir\nW arner Bros.’ musicals fra mellemkrigs\nkeligheden lige så kyniske kærlighedssang\ntiden var som nævnt politisk, ideologisk\nfra Gold Diggers o f 1937 (1936, instr. Lloyd\nog finansielt knyttet til Roosevelts og ’New\nBacon og Busby Berkeley)’W ith Plenty of\nDeal’s appel til de amerikanske m asser om\nM oney and You’. Bem ærk lige rækkefølgen.\nat mande sig op til en ny optimisme og\nI Berkeleys værker fra 30’erne er der\net lysere livssyn. Berkeley selv lader Judy\nhele tiden en både finurlig, drilsk og dia\nGarland synge en hymne til præsident\nlektisk udstilling af skismaet mellem at få\nRoosevelt som hele Amerikas landsfader i\npenge fra him len, når det regner, og så\nAndy Hardy-filmen Babes in Arms (1940,\nstå sulten i en af storbyens køer for en kop\nVi charmører) - et sangnummer, som i\nøvrigt skulle indgå i Roosevelts kampagne for genvalg i skæbneåret for A nden Ver\nStræ km arch, skrårem og stepsko. Længe før Mel Brooks’ parodiske leg m ed nazis\nI de tynde historier i stort alle de musi\nmens m archer og partidage i The Producers\ncals, Berkeley arbejdede på, var der både\n(1968, Forår fo r Hitler) blev Busby Ber\nen stor tro på, at det skulle nok gå, bare\nkeleys opm archerende og musiske tro p \nman retter ryggen og synger. Ofte var bud\npebevægelser perspektiveret til datidens\nskabet personificeret af hans foretrukne\nfilmjournalers fremvisning af fascistiske\nskuespillere Ruby Keeler, Dick Powell og\nparader i almindelighed og i særdeleshed\nJoan Blondell - de ’anonyme’ amerikanere.\nLeni Riefenstahls Triumph des Willens ( Vil\nAlle naboens sønner og døtre i Andeby,\njens triumf) fra 1935. Man m ærkede allere\nsom det ene øjeblik kunne sværme på stor\nde i 42nd Street fra to år tidligere Berkeleys\nbyens gader og så i det næste blive absurd\nhang til kæft, trit og retning: en m anisk\niscenesat i snesevis af enorm e gyngestole\nopvisning af kvinder og m æ nd, som danser\nsom i Golddiggers of 1937. Eller sat sam \npå geled i takt.3\nm en m ed 56 kvinder i lange hvide kjoler\nD er er klar historisk ræson i at drage\nsiddende ved 56 hvide pianoer som i Gold\nparalleller mellem Berkeley og Riefen-\nDiggers o f 1935. Groteske øjenbedrageriske\nstahl. M en hvor sidstnævntes fascistiske\nopsætninger, disse kakofoniske kalejdosko\nmobilisering er et ideologisk beredskab,\nper, som ikke kun dannede mønstre, men\nforsøger Berkeley snarere m ed sine optrin\nogså kunne gestalte multiple portræ tter af\nBusby Berkeley stod for koreografien på tre af de succesfulde Gold Diggers-film - i 1933, 1935 og 1937\nheltinden. Som når alle pigerne i Dames\npostulater. Berkeley-musicalen ophæver\nfra 1934 (instr. Ray E nright og Busby Ber\npå den m åde inderligt enhver lighed med\nkeley) bærer masker m ed hovedpersonen\nfascismens brug af organiserede masse\nRuby Keelers kontrafej, m ens hendes kæ \noptrin. Nok er ånden fri, men kroppen er\nreste, Dick Powell, henført crooner ever-\nredebon, og dybest set er alle dyre ord om\ngreenen ’I O nly Have Eyes for You. Ironien\nevig kærlighed også et sultent suk efter sex\ner tydelig. Hvem har m anden øje for, når\neller det, som ligner. Muligvis var Berkeley\npigen ligner hvem som helst - og kunne\nsom så mange andre intellektuelle kunst\nvære hvem som helst?\nnere af sin tid inspireret af Freud. Men i så\nDet er denne sofistikerede dobbelthed i tone, sang og dans, som gang på gang\nfald Freud light, ja ganske ubekym ret og løsagtig i brugen af de seksuelle, falliske\ndekonstruerer musicalgenrens medbragte\nsymboler, fra flådens kanoner til brasilian\nrom antik og sentim entalitet, inklusive\nden bedårende sandhed om, at sangen har vinger, som for en stu n d bæ rer én væk fra\nD en allersidste dans. Hen over m idten af\nvirkelighedens barske realiteter. Musikken\n1930érne æ ndrer den filmiske musicalgen\nog dansen er således snedigt integreret i\nre sig langsomt, m en støt m ed publikums\nhandlingen som et episk element, som m ed\neskapistiske smag i retning af det mere\nsin egen skæve og sexistiske ironi kom \nglam ourøse og m ondæne. Man vil tilbage\nm enterer den skinbarlige handling og dens\ntil de mere oversukrede og overklassede\nsyngespil om, hvad der sker, når den rette\nafdelinger og afvænningskure for diverse\ndreng m øder den rette pige fra samme\nrette kreds. RKO’s geniale musicals m ed Fred\nM en interessant n o k er Berkeley al ligevel aktiv langt op i årene. I 1962 er\nAstaire og Ginger Rogers og en m ere klas\nhans koreografiske iscenesættelse af Doris\nsisk koreografi af H erm es Pan fortræ nger\nDays sangnum re i cirkusfilmen Billie Roses\ngradvist W arners surrealistiske og social\nJumbo (instr. Charles Walters) det, som\nrealistiske musicals. Smagen er til det mere\nredder denne sag fra det ganske interes\nindividuelle og stepdansende, snarere end\nseløse og ligegyldige. O g hans betydning\ntil store ekstravagante optrin m ed kaskader\nfor Gene Kellys senere film er uomtvistelig.\naf kvindeben og -barm e, som går op og\nSådan set er der over alle Kellys film et\nned i takt og tone. A ndre moralske stem \nskær af Busby Berkeleys episke musicalstil:\nm er blander sig i tidsåndens kor. Ikke så\ntrin på fortovet, som bliver til dansetrin,\nmange letpåklædte damer, musicalen skal\npoetiske nedslag af m usik midt på dagen.\nvære sund fam ilieunderholdning m ed iøre\nDe burleske sødm efulde sekvenser og sur\nfaldende melodier, alle kan nynne m ed på,\nrealistiske passager og masseoptrin, som\nnår de forlader biografsalens mørke.\nsæber handlingen ind i dans og sang uden\nIkke sådan at forstå, at Berkeleys træ k forsvinder fra genren helt og aldeles.\nat glemme, at alt skum m et er af samme stof som drøm m e.\nTværtim od er der træ k af hans særegne dansetrin i film som Astaire/Rogers-klassikerne Top H at (1935) og Shall We Dance (1937, Skal vi danse?). M en Berkeley selv er mestendels med på små musicals, ikke m indst på flere af Judy Garlands og Mickey Rooneys second feature-film, A ndy Hardyserien for tidens teenagers. I 1943 kom  m er kultfilmen The Gangs All Here, som af nogle regnes for at være Berkeleys mest anarkistisk-surrealistiske m esterværk. Og så er han som allerede næ vnt m edarbejder på Esther W illiams’ vandpantom im er på det hvide lærred. Berkeley blev i m idten af m ellem krigs tiden ram t af skandaler, som gradvist for værrede hans karriere. I en brandert kører han et par m ennesker ihjel, og selv om han efter tre retssager bliver erklæret uskyldig,\nInteressant nok skulle det især og senere blive den engelske dramatiker Dennis Potter, som genoptog denne tendens og teknik med at Verfremde med sang og dans og derved dreje periodens paradoks og epistem en syrlig omgang. Frem for alt i englænderens tv-serie (og siden film instrueret af Herbert Ross) Penniesfrom Heaven, hvor han lader samspilsramte 30er-mennesker bryde ud i epokens sentimentale schlagere, mens sam me epokes trøstesløshed eksponeres realistisk og kynisk inde i selve handlingen. Men den ne effekt og intention var som nævnt allerede til stede i Berkeleys egen koreografi. 2. Busby Berkeley havde denne gang fået lov til at instruere hele filmen og ikke kun de musi kalske numre. 3. Berkeleys herostratisk berygtede perfektio nisme og kadaverdisciplin skabte efter sigen de et af Judy Garlands mange sammenbrud under indspilningen af Giri Crazy i 1943.\nkender de fleste - og ikke m indst ugeblade ne - sandheden om Berkeleys prom iskuøse\nliv og levned. Masser af damer, m asser af\nAylesworth, 'Ihomas G. (1984). History ofM ovie Musicals. London, Hamlyn. Schubart, Rikke og Heidi Jørgensen (red.)(2003). Made in America - tendenser i amerikansk film . København, Gads Forlag.\nsprut, og så bor han i øvrigt alene m ed sin m or i sin m ondæ ne villa. Det kom m er til 174\nsam m enbrud, indlæggelse på psykiatriske


Se her og spar penge på varmeregningen med en varmepumpe\nStår du og overvejer hvordan du kan spare på varmeregningen kan du med en investering i en varmepumpe spare mange på varmeregningen, hvis du ejer en bolig i form af enten et hus eller f.eks. et sommerhus.\nVi har på Videnindenom.dk undersøgt hvad man kan spare på varmeregningen med en varmepumpe og hvilke fordele og ulemper der kan være, ved at erhverve sig en varmepumpe, og hvad der kræves for at få installeret en varmepumpe i sin bolig.\nFor at undersøge dette har vi allieret os med Dan Hejness fra www.shop.scanheat.dk\nDan fra Scanheat har solgt varmepumper online i over 10 år med montering i hele Danmark og på andre udenlandske markeder, så her har vi fået fat i en rutineret herre, der kender alle fordele og ulemperne ved at anskaffe sig en varmepumpe. I alt har Dan over 15 års erfaring med varmepumper.\nVi giver her Dan fra Scanheat ordet med spørgsmål, der skal hjælpe os med at besvare spørgsmålene omkring varmepumper:\nHvorfor begyndte du at sælge varmepumper?\n“Det kom sig af, at tilbage i 2004 blev markedet undersøgt omkring varmepumer og overgang til grønnere energi i anden forbindelse. Oplevelsen var ikke positiv, og som iværksættervirksomhed så Scanheat muligheden for at gøre en forskel på det danske varmepumpemarked. Så en kombination af dårlige oplevelser og potentielle forretningsmæssige muligheder, gjorde at markedet for varmepumper var yderest interessant. Dertil er det jo altid rart at kunne være med til at sælge en mere grøn energiform.”\nHvordan bruger du selv varmepumpen?\n“Vi har f.eks. selv en luft til luft varmepumpe monteret på kontoret, som vi bruger til opvarmning, forbedring af indeklima og afkøling. Den er i brug hele året rundt i stedet for radiatorer. “\nHvad gør en varmepumpe?\n“En varmepumpe udvinder varmeenergi fra luften udendørs, og bruger varmeenergien til at opvarme luften ind i huset, hurtigt og effektivt. Dertil giver den et bedre indeklima og kan reducere støv- og pollenpartikler i huset.“\n“En varmepumpe anslås til at holde ca. 10 år. Afhængig af brug, vedligeholdelse og serviceeftersyn.“\nHvad er de 3 bedste fordele ved en varmepumpe?\nVarmepumpen producerer billig og CO2 venlig varme.\nSkaber bedre indeklima og luftcirkulation i huset.\nBillig i installation, drift og hurtigt tjent ind i besparelse på anden opvarmning.\n“Nej, det skal være en autoriserede kølemontør der opsætter din varmepumpe af sikkerhedsmæssige årsager, samt for at bevare din garanti på produktet.“\nHvad kan jeg spare om året på min varmeregning?\n“Du kan spare op til 70% i din varmeregning, afhængig af dit nuværende opvarmning og forbrug ved brug af en varmepumpe.”\nKan jeg bruge en varmepumpe i hele huset?\n“En varmepumpe kan som udgangspunkt monteres i hvilket som helst rum i huset, den vil dog tage udgangspunkt i det rum den er installeret og varme derfra og så ud i resten af huset. Jo større varmeeffekt varmepumpen har, desto større areal dækker den.”\nHvor placeres en varmepumpe?\n“Før installation skal man overveje placeringen nøje. Anlægget er lydsvagt inden døre, og den udendørs ventilator afgiver lyd svarende til en moderne opvaske maskine. Men undgå alligevel at placere ude delen tæt på sove værelses vinduer. Det er også vigtigt at gøre sig klart, at luft til luft varmepumpen afgiver varmen fra inde delen som typisk er placeret ét sted. Inde delen skal derfor være placeret centralt i huset, så varmen kan spredes til de øvrige rum via åbentstående døre”\n“Typisk i stuen eller køkken-alrum. Herved dækkes det meste af huset bedst, med bedst udnyttelse af varmen, og størst besparelse. Kan naturligvis placeres i hvilket som helst rum, såfremt det er nødvendigt for brugeren.”\nHvad er den største ulempe med en varmepumpe?\n“Nu er jeg jo meget salgsorienteret, så anser spørgsmålet som irrelevant i vores situation, hvor vi gerne vil sælge nogle varer og fremføre det positive ved køb af en varmepumpe. Ikke ulemperne.”\nVarmepumpe hvad skal jeg vælge?\n“Det vigtigste når du skal vælge en varmepumpe er udnyttelsesgraden, også kaldet SCOP.\nSCOP fortæller hvor godt varmepumpen udnytter den el som tilføres varmepumpen. Jo højere jo bedre.\nEn anden vigtig ting er varmepumpens effekt, altså hvor meget energi den giver. De fleste moderne varmepumper vil kunne dække et almindeligt sommerhus, afhængig af alderen på sommerhuset. Til helårs huse vil det samme gælde, men da et helårshus oftest er indrettet anderledes kan to være nødvendigt.\nVores råd er at starte med en varmepumpe – dækker det ikke – kan endnu een altid efter installeres”\nLuft til luft eller vand til luft varmepumpe?\n“De to typer kan som udgangspunkt ikke sammenlignes, da en luft til luft varmepumpe bruges til blæse kold/varm luft ind i lokalet og derved opvarme det. En luft/vand varmepumpe bruges til opvarmning af vandet i husets varmtvandsbeholder. Herfra kan vandet så bruges på traditionel vis, f.eks. til bad og opvarmning af huset via gulvvarme eller radiatorer.”\n“En luft til luft varmepumpe hos Scanheat koster fra 3999 kr. og op efter.”\nHvor effektiv er en varmepumpe?\n“Som tommelfingerregel leverer en luft til luft varmepumpe 4-5 gange så meget energi, som den forbruger.”\nVi siger til til Dan fra Scanheat, som var så venlig at give os viden omkring varmepumper og besvare vores spørgsmål omkring varmepumper. Vi er nu helt sikker på, at vi på vores kontor hos www.videnindenom.dk skal have installeret en varmepumpe.\nIndehaver af: www.shop.scanheat.dk\nErfaring: Salg af varmepumper i 15 år\nTags: spar penge • varmepumper • varmeregning


TEST | Showtech\nTekniske produktioner og eventdesigns som skaber WOW-oplevelser\nVi hjælper virksomheder og eventarrangører med at skabe unikke tekniske løsninger til enhver type event eller produktion.\nLad os stå for teknikken til dit event\n360 graders service til dit arrangement!\nAt planlægge et komplet arrangement fra start til ende kan for mange være en uoverskuelig og stressfuld opgave. Hos ShowTech finder du en erfaren partner og leverandør med både midlerne og de rette kompetencer til at skabe professionelle events og produktioner. Vi har en del produktioner i vores repetoire og vi ved hvordan et event skal varetages for et succesfuldt resultat.\nBLIV KLOGERE PÅ HVILKE TEKNISKE LØSNINGER VI KAN TILBYDE TIL DIT EVENT\nIndenfor scenelys og lysdesign har vi en bred vifte af kreative løsninger. Det indebærer alt fra lys til koncerter, fester, konferencer, show events og generelt lys kunst. Vi tilbyder alt fra udlejning af lamper med opsætning og installation deraf, men også en fuld produktion hvor vi varetager lyset gennem hele arrangementet.\nI vores sortiment finder du altid professionelt lysudstyr, mens vi også altid følger altid med i de nyeste trends indenfor lys og lysdesign. Vi kan blandt andet tilbyde både mindre løsninger til små arrangementer og storslåede løsninger til de store fulde produktioner.\nVi ved at ikke alle arrangementer er ens og tager os derfor altid god tid til at forstå vores kunders behov og ønsker. Vi kan derfor altid skræddersy en løsning som passer specielt til dit event.\nProfessionel lydudstyr til din produktion\nLyd fylder en stor del af mange typer af arrangementer og er også ofte afgørende for arrangementets forløben. Hos ShowTech råder vi over et stort lager af det nyeste professionelle udstyr og har de førende specialister in-house indenfor lydproduktion til events. Vi kan blandt andet tilbyde udstyr helt fra konferencer til store koncerter og festivaler.\nVores løsninger indenfor lydprodukiton spænder bredt. Vi kan varetage både mindre og større arrangementer. Vi tilbyder både udlejning med installation og opsætning, samt fuld produktion hvor vi sørger for lyden hele vejen gennem dit event.\nMed et professionelt sortiment af lydudstyr og et førsteklassesteam af specialister og lydteknikkere kan vi altid sikre at lyden til dit event forløber helt efter planen. Skal vi stå for lyden til dit næstkommende arrangement?\nProfessionelt AV udstyr og Setup\nAV-udstyr, også kaldt audiovisual udstyr, er som navnet antyder dét udstyr som bruges til at præsentere og forene lyd og video produktion. Indenfor eventverdenen er der især tale om digitale storskærme, projektorer, højtalere, lydsystemer og mikrofoner.\nFind det rette AV udstyr til skræddersyet event.\nHos ShowTech finder du en et stort udvalg af AV-udstyr, som dækker stort set alle events og produktioner uanset størrelse. Vi kan varetage AV-produktionen til dit event med alt fra standard løsninger til skræddersyede løsninger passende specifikt til dine behov og ønsker. De rette AV-løsninger er oftest helt essentielle for mange typer af events. Det kan være alt fra konferencer og møder til de helt store koncerter og liveproduktioner.\nKREATIVE OG SKRÆDDERSYEDE TEKNISKE LØSNINGER\nVi ved at ikke to events er ens og derfor altid kræver god overvejelse og forståelse for kundens behov og ønsker. Hos ShowTech får du ikke bare en standard teknisk løsning til dit næstkommende event. Vi gør os stor umage i at lytte til dine ønsker og behov for både dig og eventet, hvorved vi finder den løsning der passer bedst til dit arrangement.\nVores team af teknikere, designere og eventproducenter har mange års erfaring i branchen og har efterhånden skabt en del tekniske løsninger til forskellige typer af events. Derudover har vi et stort lager af flere former for teknisk udstyr, indenfor lyd, lys og AV. Dette gør os til en stærk teknisk partner og leverandør, som kan varetage en bred vifte af forskellige typer af arrangementer uanset størrelse.\nBLIV INSPIRERET AF VORES TIDLIGERE OPGAVER\nBliv inspireret af vores tidligere cases!\nGennem vores over 10 år i branchen har vi hjulpet flere virksomheder og arrangører med teknikken til deres event. Vores erfaring spænder bredt til mange typer af arrangementer. Se et udvalg af dem i vores tidligere opgaver. Måske du bliver inspireret til dit næstkommende arrangement?


PFA sætter en kedelig rekord efter giganttab | Rekordmange danskere tegner lønsikring | 2022 kan blive slem for obligationsmarkedet\n10.01.2022 kl. 06:10\nÅrets anden uge er nu begyndt. Det bliver endnu en uge, hvor Finans vil bringe dig bedste, vigtigste og mest interessante fra erhvervslivet i ind- og udland. Velkommen til.\nPFA sætter en kedelig rekord efter giganttab\nLandets største kommercielle pensionsselskab, PFA Pension, anså det for at være en investering med lav risiko i et kernesundt selskab, men casen har udviklet sig til den værste enkeltinvestering i pensionsselskabets 104-årige historie.\nInvesteringsdirektør Kasper Lorenzen har det dårligt med, at PFA har tabt 3 mia. kr. på det, som selskabet anså for at være en investering med lav risiko.\nRekordmange danskere tegner lønsikring\nFlere store udbydere af lønsikring melder om stigende salg i 2021 og fortsat stor interesse, skønt arbejdsløsheden i Danmark lige nu med 2,8 pct. er på det laveste niveau siden 2008.\n2021 var slem ved obligationsmarkedet: 2022 kan blive endnu værre. Mens aktierne strøg afsted sidste år, var udsigten til højere inflation og strammere pengepolitik ren gift for store dele af obligationsmarkedet. Billedet kan gentage sig i 2022, vurderer eksperter.\n11.000 personer får Arne-pension i 2022, og det møder kritik fra flere organisationer. Arne-pensionen kommer til at efterlade en stor samfundsregning. Sådan lyder kritikken fra Dansk Industri, der efterlyser hurtige og effektive løsninger.\nTyske bilgiganter lancerer forbløffende elbiler med vild teknologi. Konkurrenterne BMW og Daimler har i denne uge lanceret elbiler med helt nyudviklet teknologi, der kan udfordre elbilsmarkedet.\nDansk app er verdens mest downloadede spil i 2021. Det danske mobilspil Subway Surfers fortsætter med at være populært selv ni år efter udgivelsen.\nDet kan give usikkerhed blandt kunderne, når banker bliver solgt, fusionerer eller er på vej til at blive det. Det viser analyseinstituttet Voxmeters årlige undersøgelse over landets største banker, der er baseret på interviews blandt 62.000 bankkunder. Således har Handelsbankens slagsplaner medført størst tilbagegang fra en 4. plads til en 13. plads. (Ritzau)\nLandets største mediekoncern vil investere 50 mia. kr. i indhold. Egmont vil i de kommende år investere 50 mia. kr. på tværs af forretningen i indhold. Målet er at fordoble omsætningen i 2025. Det skriver Børsen.\nDen glemte »Guldstaden« skal løse elbilernes største problem – og knuse Kinas dominans. På rekordtid er det lykkedes en særdeles hypet svensk opstartsvirksomhed med nære forbindelser til Tesla at rejse mere end 40 milliarder kroner til at opføre Europas første batteri-gigafabrik under nordlyset tæt på Polarcirklen. Det skriver Berlingske.\n20.000 milliarder kroner. Eller hvad der svarer til 2.500 kr. for hvert eneste levende menneske på kloden.\nApple kunne lige efter nytår hive endnu en pokal hjem, da selskabet som det første i verdenshistorien ramte en markedsværdi på over tre billioner dollars.\nDen nuværende udgave af Apple og forklaringen på den høje værdi er efterhånden velkendt: Med iPhone har Apple et produkt, der kan sælges både i vanvittige mængder og med høj indtjening. En kombination, der er unik, især for et stykke teknologisk hardware.\nMen hvordan nåede Jobs og Cook hertil - og hvad er fremtiden for selskabet?\nFinans' tech-journalist, Jesper Kildebogaard, forsøger her at svare på begge dele.\nDet skal man tænke over i sit personlige projektlederskab. Evnen til at lede sig selv er ifølge forfatterne af ”Dit personlige projektlederskab” vigtig for at kunne lede andre. Derfor må man gøre sig klart, hvordan man fungerer som leder – hvad der fungerer godt, og hvad man med fordel kan forbedre.\n”Dit personlige projektlederskab” - Søren Stuhr og Anne Graugaard Pedersen - 206 sider - 250 kr.\nNy CFO i Eon: »Mit job skal være så interessant, at det bliver en del af mig«. Jette Toftelund elskede på grund af en engageret lærer matematik, da hun gik i skole, og hendes drøm blev at komme til at arbejde med tal. Og det gør hun. I disse dage er hun som CFO - økonomidirektør - i energivirksomheden Eon Danmark sammen med sit team på en snes medarbejdere ved at færdiggøre årsregnskabet for 2021.\nJette Toftelund er skiftet fra en post som økonomidirektør i Miele i Danmark til en tilsvarende stilling i Eon i Danmark. Foto: Gregers Tycho\nHer er boliglånene, der kan omlægges. Kursfaldet den seneste tid har gjort flere obligationer konverteringsmodne. Det er ikke kun de 30-årige lån, men også det 20-årige 0 pct. lån. Lodrette konverteringer er blevet populære, men de er ikke for alle.\nHvem vinder og taber i et miljø med højere inflation? »Over de kommende år kommer vi til at opleve en noget højere inflation, end vi har været vant til efter finanskrisen. Det kan have stor betydning for afkastet i forskellige aktivklasser som aktier, obligationer, ejendomme og alternativer,« skriver David Bakkegaard Karsbøl, CIO i Selected Group.\nDen kommende uge byder blandt andet på regnskaber for Bang & Olufsen og Carlsberg, mens Simon Kollerup er kaldt til åbent samråd i forbindelse med Danske Banks gældsinddrivelsessag. Her er dit overblik over ugens kommende begivenheder.\nCitigroup vil fyre uvaccinerede ansatte. Den første storbank på Wall Street vil indføre vaccinepligt for at komme på arbejde.


1-2: Islænding sikrer Sønderjyske sejr i Esbjerg\nNyheder Skrevet af Newspaq | 28.10.12 | 17:47\nEsbjerg og Sønderjyske mødtes søndag eftermiddag på Blue Water Arena til et lokalopgør i Superligaens nederste halvdel. Esbjerg kunne med en sejr komme over nedrykningsstregen, mens Sønderjyske kunne bide sig fast i ligaens tætte midterfelt.\nOg det blev gæsterne, der på en meget sen scoring sikrede sig en 2-1-sejr.\nDe sønderjyske gæster startede kampen klart bedst anført af en veloplagt Tommy Bechmann.\nDen tidligere Esbjerg-angriber havde i kampens første halve time tre gode muligheder for at bringe gæsterne i front. Men målmand Lucas Hradecky var værterne en god mand i denne periode.\nEsbjerg overtog halvlegens sidste kvarter og vadede pludseligt i store chancer. Først var topscorer Martin Braithwaithe tæt på med et hovedstød.\nKort efter formåede den tidligere Sønderjyske-spiller Kenneth Fabricius at sparke over mål halvanden meter fra målstregen.\nHalvlegens største chance tilfaldt dog Esbjergs Sebastian Andersen, der sendte et projektil på underkanten af overlæggeren. Men det blev ikke til scoringer i første halvleg.\nSønderjyske kom godt ud fra pausen. Og efter blot et minut slog Lasse Vibe til. Bolden havnede efter et hjørnespark hos offensivspilleren, som halvflugtede den ind mellem venner og fjender og videre over i det lange hjørne. 1-0 til gæsterne.\n10 minutter senere slog Esbjerg dog tilbage. Peter Ankersen sendte et perfekt indlæg ind i panden på tvillingbror Jacob Ankersen, som enkelt kunne udligne.\nSom anden halvleg skred frem virkede begge mandskaber tilfredse med at komme fra kampen med et point hver, og der blev således skruet ned for tempoet.\nVærterne etablerede til sidst et godt pres, men det skulle vise sig at blive dyrt. For i overtiden slog Sønderjyske en skarp kontra, og så kunne islandske Eyjolfur Hedinsson sikre gæsterne alle tre point. Til stor frustration for Esbjerg-spillerne.\nEsbjerg har med resultatet blot 11 point for 14 kampe og er a point med Silkeborg, der befinder sig på den alvorlige side af nedrykningsstregen. Sønderjyske er på syvendepladsen med 17 point.


Viceberedskabschef Jan B. Kristiansen fra Roskilde Brandvæsen stryger fra 1. april vice fra titlen og bliver beredskabschef i Stevns Kommune. Han har tilbragt det meste af sin karriere som brandmand hos Roskilde brandvæsen. Dog har han været instruktør i tre år på brandskolen i Korsør. Jan B. Kristiansen begyndte som 20-årig som deltidsbrandmand i Roskilde Brandvæsen i 1974. I 79 blev han fuldtids ambulance- og brandmand. I 1992 blev han vagtcentralleder på Beredskabsstationen. I 96 blev han beredskabsinspektør og i 98 blev han viceberedskabschef. Nu skal han stå for beredskabet i Stevns Kommune, der dækker et areale på 250 kvadratkilometer og har omkring 22.000 indbyggere. På billedet ses Jan B. Kristiansen på en prøvetur på Roskilde Brandvæsens vandscooter. Det er Michael Bruus, der har fat i styret på fartøjet.\nPubliceret 13 March 2011 10:00


Revision eller andre erklæringsydelser - Beierholm\nRevision eller andre erklæringsydelser\nUdvidet gennemgang - hvad indebærer det?\nReview - hvad indebærer det?\nRevision eller andre erklæringsydelser – hvad giver mest værdi for mig?\nVirksomheder med begrænset ansvar, f.eks. aktie- og anpartsselskaber, skal en gang årligt aflægge et årsregnskab. Regnskabet er primært udarbejdet til virksomhedens ejere, men en række andre regnskabsbrugere kan også have interesse i oplysninger om virksomhedens økonomi, herunder virksomhedens indtjening og kapitalforhold.\nRegnskabsbrugerne kan omfatte:\nSKAT og andre myndigheder.\nI aktie- og anpartsselskaber skal regnskabet godkendes af ejerne (aktionærerne eller anpartshaverne – også kaldet kapitalejerne). Når det er sket, skal regnskabet indsendes til Erhvervsstyrelsen, hvor offentligheden og dermed alle med interesse i virksomhedens økonomi og kapitalforhold kan få adgang til regnskabet.\nAndre virksomheder – herunder personligt drevne virksomheder – skal tillige udarbejde et regnskab, men i disse virksomheder skal regnskabet ikke indsendes til Erhvervsstyrelsen. Hvis en eller flere af ovenstående regnskabsbrugere har brug for virksomhedens regnskab, må dette ske gennem direkte henvendelse til virksomheden.\nFælles for alle typer virksomheder er, at de herudover kan være pålagt at give oplysninger om virksomhedens økonomiske forhold mv. Dette gælder eksempelvis oplysninger til SKAT og andre offentlige myndigheder.\nKrav om erklæring fra revisor\nI de store virksomheder vil ledelsen ofte selv udarbejde regnskabet og herefter overlade det til virksomhedens revisor at foretage en kontrol af regnskabet, hvilket kommer til udtryk i en erklæring på regnskabet.\nI de mindre og mellemstore virksomheder vil revisor ofte som et led i kontrollen udføre assistance med opstilling af regnskabet.\nRegnskabsbrugeren kan i en erklæring på regnskabet læse, hvordan regnskabet er kontrolleret, og om denne kontrol af regnskabet har givet anledning til bemærkninger.\nRevisor kan afgive erklæringer med forskellig grad af sikkerhed for regnskabet.\nSøjlerne i dette diagram giver en indikation af forskellene i den sikkerhed, der ligger i erklæringer i forhold til den kontrolindsats, som en virksomhed ønsker.\nVirksomhederne kan ikke altid selv vælge mellem de forskellige grader af sikkerhed og dermed omfanget af kontrollen.\nI de store aktie- og anpartsselskaber mv. er der krav om, at der skal udføres arbejde med høj grad af sikkerhed (revision), mens de mellemstore virksomheder kan vælge mellem revision og udvidet gennemgang.\nDe mindre virksomheder kan frit vælge mellem de forskellige former for sikkerhed.\nDe kriterier, som er afgørende for virksomhedernes mulighederne for valg af forskellige grader af sikkerhed, er primært afhængig af visse størrelsesgrænser.\nSelskaber omfattet af årsregnskabslovens klasse B kan undlade at få årsregnskabet revideret, hvis selskabet i 2 på hinanden følgende regnskabsår på balancetidspunktet ikke overskrider to af følgende størrelser:\nNettoomsætning på 8 mio. kr.\nGennemsnitligt antal heltidsbeskæftigede 12.\nSelskaber omfattet af årsregnskabslovens klasse B kan vælge at få foretaget udvidet gennemgang i stedet for revision, hvis selskabet i 2 på hinanden følgende regnskabsår på balancetidspunktet ikke overskrider to af følgende størrelser:\nBalancesum på 44 mio. kr.\nNettoomsætning på 89 mio. kr.\nGennemsnitligt antal heltidsbeskæftigede 50.\nOvenstående suppleres af særlige regler for bl.a. holdingselskaber.\nValg af erklæring fra revisor\nDet er vigtigt at være opmærksom på, at det i første omgang er virksomhedens ejere, der - inden for de lovfastsatte valgmuligheder - træffer beslutning om, hvilken grad af sikkerhed der skal vælges i de enkelte tilfælde.\nDer kan dog også være andre regnskabsbrugere, som indirekte stiller krav til omfanget af kontrollen af en virksomheds regnskab. Pengeinstitutter kan stille krav til kontrol af årsregnskabet som en forudsætning for at yde eller opretholde virksomhedens kreditfaciliteter.\nDer er en række faktorer, som i særlig grad ofte påvirker valget mellem omfanget af kontrollen. Det kan være en fordel med revision (kontrol med høj grad af sikkerhed), når en eller flere forhold gælder for en virksomhed:\nFlere ejere – og specielt når ikke alle ejerne er involveret i den daglige drift\nAdskilt ejerskab og ledelse\nStore lån eller forpligtelser\nBeskeden egenkapital i forhold til gældsforpligtelser\nØnske om at tiltrække investorer eller långivere til at sikre fremtidig vækst\nOvervejelser om generationsskifte eller involvering af eksterne parter til at overtage hele eller dele af virksomheden.\nRevisor skal altid forsyne regnskabet med en erklæring, hvor regnskabsbrugerne dels kan konstatere, hvordan revisor har været involveret i kontrollen med virksomhedens regnskab, og om revisor er blevet opmærksom på forhold, som revisor vurderer bør komme til regnskabsbrugernes kendskab.\nHos Beierholm lægger vi vægt på, at der i hvert enkelt tilfælde vælges en løsning, som i videst muligt omfang er passende i forhold til virksomhedens konkrete situation.


Djukanovic, Montenegros politiske fugl Fønix | Magasinet rØST\nPosted by Emil Bjørn Hilton Saggau | apr 13, 2018 | Montenegro, Samfund\nVALG I MONTENEGRO | Sændag 15. april er der præsidentvalg i Montenegro – det kommer til at stå mellem den garvede veteran Milo Djukanović og en samlet oppositionskandidat. Valget synes som endnu et, hvor det regerende parti tager magten uden at behøve at spørge om lov, som de nu har gjort i snart 30 år. Spørgsmålet er, om Montenegros nye medlemskab af NATO, grænseaftalen med Kosovo og det påståede mordforsøg på regeringslederen Djukanović forrige år vil få nogen indflydelse.\nDer findes et karakteristisk billede af Montenegros regerende elite taget et par dage efter landet erklærede selvstændighed i maj 2006. Her sidder tre mænd og smiler bredt sammen. Den midterste er Milo Djukanovic, premierministeren, og lederen af det største parti, Det Demokratiske Parti for Socialister (DPS).\nDjukanovic havde på daværende tidspunkt styret den lille republik i 18 år gennem alt fra borgerkrig, NATO-bombardementer og et åbent opgør mod Milosevics Serbien. Ved sin side sidder hans trofaste partikammerat Filip Vujanović, der tiltrådte som præsident i 2003 mens Montenegro og Serbien stadigvæk var i union sammen. Yderst sidder lederen af et mindre socialitsparti, Ranko Krivokapić, der i 18 år var en del af Djukanovics regering og bestred embedet som parlamentets formand.\nHer til maj udløber Filip Vujanovićs embedsperiode. Ifølge forfatningen kan han ikke sidde længere. Hans parti DPS, der sidder på regeringsmagten på sit 27 år, har efter længere tids venten valgt at stille Milo Djukanović op. Djukanović vender dermed tilbage til politik på trods af, at han trak sig som premierminister kort efter sidste parlamentsvalg. Det er dermed atter den gamle elite der er på valg.\nFlere kommentatorer spekulerede i månederne op til annonceringen, om hvorvidt Djuknaović stod klar til at rykke ind i præsidentkontoret. En meningsmåling foretaget af det liberale og pro-europæiske Radio Free Europe viste, at 40% af vælgerne vil stemme på Milo Djukanović, hvis han stiller op. I modsætning vil kun 30% stemme på det ledende oppositionspartis, Demokratisk Montenegro (DM), kandidat Aleksa Bečić. Annonceringen af hans kandidatur trak dog ud og kom kun få dage før deadlinen for opstillinger udløb. I flere aviser spekuleres der i, om denne sene annoncering skyldes indre magtkampe i Djukanovićs parti, idet især den tidligere stærke forsvarsminister havde luftet ønsket om at stille op for DPS.\nAndre kommentatorer spekulerer i, om Djukanovićs sene kandidatur skyldes pres fra Berlin, Paris og Bruxelles, der efterhånden gerne ser nye ansigter i Montenegros ledelse. Det er dog alt sammen gisninger, da EU i disse tider ligeså godt kunne ønske sig stabilitet i det lille land – noget som Djukanović giver.\nValgkampen er først lige gået i gang her tre uger før valget, da ingen vidste hvem favoritkandidaten fra DPS blev før påske. De eneste, der tidligt meldt sig på banen, var tre relativt underlegne kandidater fra nogle af Montenegros mange små partier. De regnes ikke for at have store chancer.\nOppositionspartierne i parlamentet annoncerede overraskende d. 13 marts, at de var blevet enige om en fælles kandidat. Indtil da havde flere forsøg strandet på uenigheder om især Montenegros nylige NATO-medlemskab. Spørgsmålet om, hvorvidt Montenegro skulle have været medlem, deler oppositionen.\nOppositionen fandt dog sammen om den uafhængige kandidat Mladen Bojanić idet han ikke har stærke tilknytninger til nogen af de fire store oppositionspartier, og fordi hans holdning til NATO er relativt afbalanceret. Bojanić er ganske vist positivt stemt overfor NATO, men mener, at landet burde havde afholdt en folkeafstemning om spørgsmålet.\nDenne position har tilfredsstillet de serbiskorienterede partier, der stadigvæk gør meget for at minde montenegrinerne om, at det kun er knap 20 år siden at NATO bombede det neutrale Montenegro under Kosovo-krigen. Den Montenegrinske befolkning er stadigvæk overvejende skeptisk overfor NATO, hvilket kom til udtryk sidste år i mindehøjtidelighederne over de børn, der døde under et NATO-bombardement, der ramte civile montenegrinere og ikke serbiske tropper.\nEn afgørende brik for Mladen Bojanić kandidatur er støtten fra det nye oppositionsparti, nemlig Ranko Krivokapis gamle socialistparti. Krivokapis parti mistede sine pladser i Montenegros regering efter parlamentsvalget i 2016, hvor dets 18-årige alliance med DPS brød sammen. I dag slikker de stadigvæk sårene og har svært ved at affinde sig med rollen som opposition.\nDet er dog ikke lykkes, at bringe dem og de andre oppositionspartier sammen om en bred agenda – hvis hovedformål de ellers alle er enige om: at slå DPS. Krivokapis parti stiller derfor op med egen kandidat, den rimelig ukendte Draginja Vuksanović. Hun er dog den første kvindelige kandidat, der er blevet stillet op til et præsidentvalg i Montenegro\nDet ubesejrede regime\nDPS har siddet på magten siden midten af halvfemserne i Montenegro, hvor det blev dannet som udløber af Montenegros kommunistparti. Mange af DPS ledende medlemmer havde derfor regeringserfaring, idet de havde beklædt forskellige højtplacerede poster i det kommunist kontrollerede Montenegro.t. Milo Djukanović havde eksempelvis selv fra 1991 været premierminister.. De senere år har DPS sat sig tungere på magten, og det siges, at det er stort set umuligt at opnå gode forretninger eller statslige jobs uden et DPS-medlemskab eller medlemskab af et tæt allieret parti. Samtidigt er anklagerne om valgsnyd blevet mere udbredte. Anklagerne var hårde ved sidste præsidentvalg, hvor Filip Vujanović blev genvalgt og en ellers meget bredt respekteret diplomat og universitetsprofessor tabte. Flere dele af det montenegrinske samfund er overbeviste om, at Vujanović kun vandt takket være valgsnyd.\nAlliancen bag Montenegros regering fra 1990erne og frem til 2016 er også begyndt at krakelere. Mest markant er sprækken mellem Djukanovićs DPS og så Krivokapis socialistparti, der opstod kort før parlamentsvalget i 2016. Der var derfor en åbning for regimeskifte, så især de serbiskorienterede og NATO-skeptiske partier kunne komme til efter 25 års ørkenvandring i opposition. Men de undervurderede Djukanović evne ud i valgkamp. DPS formåede at bevare regeringsmagten uden Krivokapis parti, men i en fortsat alliance med en række små albanske og bosniakiske partier. DPS er fortsat ubesejret ved et nationalt valg.\nDerfor så flere oppositionspartier frem mod lokalvalgene i regionerne Berane og Ulcinj i februar i år, da det er en tryktest for, hvad præsidentvalgets resultat kan blive. I Berane, der er et område placeret i det centrale Montenegro med en bred, etnisk sammensat vælgergruppe, gik oppositionens alliance hele 8,8% tilbage til fordel for en række nye lokallister. I Ulcinj, et primært albansk domineret område, gik alle de store partier tilbage til fordel for mindre partier. Tilbagegangen var begrænsetfor DPS. Begge lokalvalg rykkede derfor ikke afgørende ved DPSs magt, men viste til gengæld faldende tilslutning til de centrale oppositionspartier. Det tyder ikke på et systemskifte og giver kun Djukanović endnu bedre odds.\nVesko Garčević, NATOs ambassadør i Montenegro og Professor, skrev efter lokalvalgene en pessimistisk kronik d. 12 marts om, hvordan han oplevede en kronisk tilstand blandt befolkningen på Balkan og især i Montenegro. Denne tilstand bestod dels af en frustration over tingenes tilstand, men også af en afmagt overfor det politiske system. Frustrationen førte ikke til et opgør med de klassiske herskende partier, da befolkningen heller ikke stolede eller respekterede de nye partier. Tilstanden var en slags politisk dødvande eller hi, hvor intet rigtigt kunne bevæges. Garčević slutter dermed af med at konstatere, at det kommende valg i Montenegro, nok ikke bliver anderledes end dem, vi har set siden midten af halvfemserne. Det er svært at forestille sig, at nogen skal kunne udfordre DPS.\nFire temaer har domineret den lokale presse, når der ellers ikke har været travlt med at spekulere i det interne politiske spil i DPS, om hvem der skal være kandidat. Det første tema handler om den massive udbygning af Montenegros vejnet, der er på vej i disse år. Det er mange milliarder, der investeres i projektet, som et kinesisk selskab har vundet. Så mange midler, at anklagerne om korruption og ulovlig bestikkelse af regeringen fra entreprenørens side allerede sidder løst.\nMontenegros nye medlemskab af NATO har været et centralt tema, som beskrevet ovenfor. Det var en af de milepæle, som Djukanović formulerede for det selvstændige Montenegro, men samtidigt også en af de sager, der ødelagde forholdet til Krivokapis parti. NATO er et følelsesladet emne, der ripper op i de seneste tredive års historie.\nI nær tilknytning til NATO-medlemskabet er Djukanovićs ønske om, at Montenegro skal blive en EU-medlemsstat. Det er der langt mindre modstand imod i befolkningen, da selv de konservative og serbiskorienterede kredse kan se en fornuft i at få adgang til EUs indre marked og gøre Montenegro til et oplagt og fredeligt turistmål for EUs borgere.\nEt skridt mod EU-medlemskab er dog, at grænsedragningen med nabolandet Kosovo falder på plads. Denne grænsedragning har været et omdiskuteret emne, idet alene anerkendelsen af Kosovo ikke er helt ukontroversiel. Selv liberale og pro-vestlige montenegrinere er ikke nødvendigvis venligt stemt overfor albansk selvstændighed i Kosovo, dels fordi de selv har en albansk minoritet i Montenegro, som de gerne ser, forbliver en del af landet, og dels fordi de ikke ser med milde øjne på, hvordan serbernes stilling i Kosovo eroderes.\nIsær i lyste af mordet på den Kosovoserbiske leder i begyndelsen af 2018 ser flere montenegrinere ikke meget grobund for dialog med Kosovo, der mest af alt synes som en stat styret af organiseret kriminelle og på randen af sammenbrud. Ikke desto mindre er grænsedragningen et af kriterierne for optagelse i EU, hvorfor Montenegro modvilligt er gået med til det. Sagen er dog trukket i langdrag og parlamentet – samt regeringen – har formået på alle mulige tænkelige og utænkelige måder at forsinke sagen, så de ikke rigtig behøver at tage stilling til det.\nLigeledes er sagen tidligere bogstaveligt talt gået op i røg i Kosovos parlament, der måtte stoppe afstemningen om emnet, da der blev åbnet en tåregasgranat i parlamentet i protest i 2015. Kosovos parlament vedtog grænsedragningen i slutningen af marts, hvormed emnet på ny har fundet vej ind i Montenegros præsidentvalgkamp. Det er en sag, ingen partier rigtig vil tale om i Montenegro, men som alle er tvunget til at forholde sig til.\nBag spørgsmålet om NATO, EU og grænsedragningen med Kosovo ulmer en helt anden dybere dagsorden: nemlig Ruslands rolle i Montenegro. Det er ikke i Ruslands interesse, at det meget pro-russiske Montenegro blev en del af NATO og måske senere EU. Montenegro er hjemsted for en stor del af den russiske, oligarkiske elite og mafia, der dels hvidvasker penge og får dem ind i EU, og dels bruger landet som ferieparadis.\nMontenegrinerne er af historiske årsager pro-russiske og er måske det eneste europæiske land, hvor man så pro-russiske demonstrationer, da der blev indført sanktioner mod Rusland i begyndelsen af krigen i Ukraine. Derudover har Montenegro spillet en geopolitisk rolle, da landet har været en oplagt flådebase for Serbien og Rusland i Adriaterhavet. Den mulighed blev lukket ned med Montenegros nye NATO-medlemskab.\nPå valgdagen for parlamentsvalget i 2016 vakte det derfor opsigt, da den montenegrinske sikkerhedstjeneste anholdte en tidligere serbisk militærleder i Montenegro og anklagede ham for kupforsøg mod regeringen og mordforsøg mod Djukanović.\nHan havde tilsyneladende planlagt at myrde Djukanović på valgdagen. Sikkerhedstjenesten sporede sig frem til flere bagmænd, heriblandt flere der blev identificeret som russiske statsborgere, og som muligvis var russiske spioner. Undersøgelsen fortsætter stadigvæk, og selve retssagen er ikke gået i gang, men hele historien er en afgørende forklaring for, at Djukanović fortsat har en høj popularitet i Montenegro.\nI de serbiskorienterede og konservative kredse spekuleres der i, at Djukanović og hans regering stod bag hele affæren for at fastholde magten. Selv i mere liberale kredse i Montenegro er tiltroen til, at der faktisk var et kup- og mordforsøg planlagt ikke høj.\nBlandt den liberale elite i Beograd smiler man mest af alt af historien og mener, at den skriver sig ind i Balkans politiske lederes evne for selviscenesættelse. Tænk bare på den serbiske lederes Vucićs evne til at redde ”tilfældige” mennesker i laviner og tv-studier, når kameraerne ruller. Den rygende pistol er ikke fundet, hvorfor DPS iscenesættelse af ”martyren” Djukanović fortsat mødes med tvivl.\nMordforsøget er dog et glimrende afsæt for Djukanović frem mod en præsidentpost i den bredere befolkning – og de vesteuropæiske medier, sikkerhedstjeneste og regeringsledere har også ædt historien råt. Alt for mange europæere ser russiske spøgelser (og spioner) mange steder – og Djukanović har i lang tid manglet en brændende platform, der skulle skubbe Montenegro frem mod EU-medlemskab. EU har i 2018 meldt ud, at Montenegro er godt på vej frem mod medlemskab. Mordforsøget og Ruslands trussel mod det lille land er nok det, som har givet landet det sidste skub.\nDet er derfor mest sandsynligt, at han vil bruge præsidentposten til at få Montenegro med i EU. Det vil være kronen på hans partis 30 år ved magten og sikre partiets fortsatte magt i landet i en lang række år fremad.\nEmil B. H. Saggau er cand.theol og har en årrække arbejdet ved Center for Europæisk Islamisk Tænkning ved Københavns Universitet\nPreviousVor fjende Rusland?\nNextKulturkraftværk Polen – Jazz i Polen og Danmark


Lejeboliger i Holstebro . Se lejeboliger - ledige lejligheder og huse til leje - i Holstebro.\nAlle lejeboligerRegion MidtjyllandHolstebro\nDu har søgt efter lejeboliger til leje i følgende byer: Holstebro.\nPris: 6.468 DKK\n113 m2 lejlighed til leje i 7500 Holstebro\nPris: 6.376 DKK\n103 m2 lejlighed til leje i 7500 Holstebro\n58 m2 lejlighed til leje i 7500 Holstebro\n33 m2 lejlighed til leje i 7500 Holstebro\nPris: 2.690 DKK\n23 m2 lejlighed til leje i 7500 Holstebro\n31 m2 lejlighed til leje i 7500 Holstebro\nPris: 1.953 DKK\n29 m2 lejlighed til leje i 7500 Holstebro\nPris: 1.860 DKK\nPris: 5.084 DKK\n100 m2 lejlighed til leje i 7500 Holstebro\nPris: 6.538 DKK\nPris: 6.073 DKK\nPris: 2.925 DKK\n79 m2 lejlighed til leje i 7500 Holstebro\nPris: 5.055 DKK\nHus til leje i Holstebro\n126 m2 rækkehus til leje i 7500 Holstebro\n80 m2 lejlighed til leje i 7500 Holstebro\n59 m2 lejlighed til leje i 7500 Holstebro\nPris: 4.405 DKK\nVeje med ledige lejeboliger i Holstebro\nFind lejebolig i Holstebro\nLeder du efter en lejebolig i Holstebro? Så er du kommet til det rette sted! Vi har et kæmpe udvalg og er altid opdateret med de nyeste lejligheder og huse til leje, og du kan oprette en søgeagent så du får besked når der udbydes en ny lejebolig i Holstebro der passer til dig. Du kan se alle de aktuelle boliger til leje i Holstebro - lejelejligheder, værelser, villaer og rækkehuse til leje og til fremleje - på listen herover. Klik på overskriften ud for hver bolig for at læse mere. Søger du bestemte typer lejeboliger i Holstebro , eller andre boliger, så brug søgefunktionen til at indsnævre din søgning. Her kan du også søge efter størrelse, husleje og om boligen udlejes tidsbegrænset eller tidsubegrænset, og tilføje flere byer til din søgning.\nTilmeld dig som boligsøger og få besked om nye lejeboliger i Holstebro\nVores boligsøgemaskine er altid opdateret med de nyeste lejeboliger i Holstebro. Du kan oprette dig som boligsøger ved at trykke her - så får du besked om nye lejeboliger i Holstebro der matcher dine søgekriterier.\nLejligheder til leje i Holstebro (61)\nHuse til leje i Holstebro (2)\nVærelser til leje i Holstebro (1)\nBoligudlejning i Holstebro\nDu er på siden for lejeboliger i Holstebro. Her kan du få overblik over alle lejligheder, værelser og huse til leje i Holstebro\nVærelser til leje i Holstebro\nHuse til leje i Holstebro\nBoligsøgere i Holstebro\nUdlejning af lejebolig i Holstebro


Beskrivelse af maleriet af Nikola Poussin "The Abduction of the Sabine Women (1638)" - Malerier - 2022\nBeskrivelse af maleriet af Nikola Poussin "The Abduction of the Sabine Women (1638)"\nIfølge romerske historikere boede kun mænd i Rom. Stammene, der boede i nabolaget, ønskede ikke at give deres døtre til de almindelige fattige. Så en af grundlæggerne af Rom - den legendariske Romulus, kommer med en listig plan. Han arrangerer en stor fest og inviterer Sabinerne til den. De accepterer invitationen og kommer til byen med deres familier og døtre. Derefter angreb de romerske indbyggere gæsterne, og drage fordel af deres nedrustning og begyndte at bortføre unge piger. Derefter begyndte krigen, der varede i mange år.\nSabinerne brød ind i Rom under kommando af kong Tatsius. Dette førte til det faktum, at romerne begyndte at tabe og snart flygtede. Derefter begyndte Romulus at appellere til guderne om at hjælpe med at vende tilbage til flygtninge. I det øjeblik skyndte romerske kvinder, som allerede var lykkedes at elske deres mænd og føde deres børn, til slagmarken og begyndte at bede om at afslutte krigen. Sabine-kvinderne sluttede således fjendtligheden, da stammene endelig forenede sig og begyndte at leve i en enkelt stat. Almindelige kvinder reddede den gamle by og forhindrede tusinder af mænds død.\nNicolas Poussin var godt bevandret i antik kunst og var en stor kendere af historien. Kunstneren var en repræsentant for klassisismen. Dette dynamiske billede, der skildrer et historisk øjeblik, blev malet af ham for kardinal Omodeus, som var en rigtig samler og kenderen af unikke malerier. I plotets billede udtrykte den talentfulde kunstner perfekt vrede og vrede over det, der foregik, hvor den forestående krigserklæring er forudset. Maleriet viser, at Romulus ser, hvordan romerne kidnapper piger og tager dem fra deres familier. Dette værk er i Louvre og er et maleri fra det attende århundrede.\nSe videoen: Eve Sussmans The Rape of the Sabine Women Trailer (Juni 2022).\nCopyright 2022 \_ Beskrivelse af maleriet af Nikola Poussin "The Abduction of the Sabine Women (1638)"...


Motorsporten.dk - Formel 1 - Lotus Racing skifter navn\nLotus Racing skifter navn\nNavnerettigheder med mere er også en del af Formel 1 sporten. Således har man i Malaysia måttet leve med at måtte anvende navnet Lotus Racing til trods for at man overtog produktionen af Lotus gadebiler for et par år siden.\nTeam Lotus som det gamle Formel 1 team under Colin Champmans ledelse hed, har ikke måttet bruges da navnerettighederne tilhørte David Hunt. Den uregelmæssighed har man nu fået rettet op på.\nFra og med sæsonstarten i 2011 så skifter Lotus Racing navn til at hedde Team Lotus, og overtager dermed det gamle oprindelige navn for teamet. Team Lotus blev kendt under Colin Chapmans ledelse.\nTeamchef Tony Fernandez har netop offentliggjort denne nyhed i forbindelse med Singapores Grand Prix. Dermed har Lotus sikret sig navnerettigheden fra den nu tidligere ihændehaver af denne rettighed, David Hunt, som overtog denne, da det oprindelige Team Lotus lukkede i 1994. Teamet kørte dog videre i samarbejde med det daværende team Pacific Grand Prix. Dette samarbejde varede kun i sæsonen 1995, hvorefter at Lotus navnet helt forsvandt fra Formel 1 sporten, indtil bilfabrikken Proton igen bragte navnet ind i sporten.\nHvis navnet Hunt lyder bekendt, er det ganske rigtigt. David Hunt er bror til den nu afdøde tidligere Formel 1 verdensmester, James Hunt.\nLotus Racing skifter navn ved årskiftet til Team Lotus\nDermed er der sket meget hos Lotus i denne forgangne uge. Man har overtaget det gamle navn, man har indgået samarbejde med ART Grand Prix i GP2 og GP3 klasserne og stiller op som et fælles team - Lotus ART. Samtidigt har teamchef Tony Fernandez annonceret at han deltager med sit eget GP2 team - Team Air Asia.\nDet eneste der nu mangler er den endelige bekræftelse på at man i næste sæson anvender Renault motorer og gearkasser. Selvom det forlyder at aftalen er indgået så er den ikke officielt bekræftet - endnu. Cosworth har dog meddelt at man lader Team Lotus slippe ud af den indgåede kontrakt der ellers ville være gældende 2 sæsoner mere.