Hvordan påvirker rosehip decoction pres - Hypertension April\nFå mennesker kan med sikkerhed sige, at dogrose hæver eller sænker blodtrykket. For at få det rigtige svar på spørgsmålet, vil alle, som ønsker det, kunne modtage en specialist. For mange er der ingen tvivl om, at dogrose har en vis effekt på trykket. Eksperter inden for naturopatisk medicin ophører ikke med at gentage nytten af denne urteprodukt, som kan anvendes i form af medicinske tinkturer og afkog.\nRosehip for hypertension anvendes af mange patienter med klager over pludselige stigninger i blodtrykket. Det hjælper med at løse dette problem på grund af dets unikke sammensætning. Urteprodukt indeholder:\nMalinsyre og citronsyre;\nEn sådan rig sammensætning giver wild rose mange nyttige kvaliteter, som har en gavnlig effekt på den generelle tilstand af den menneskelige krop. Strukturens frugter hjælper med at forbedre trivsel og arrestere de ubehagelige symptomer, der opstår med højt tryk.\nHypertensive sygdomme vil ophøre med at manifestere sig efter at have passeret kurset ved hjælp af hofter. Under behandlingen i patientens krop vil der være sådanne ændringer:\nUdvekslingsprocessen i forskellige systemer vil blive forbedret;\nBlod vil blive renset for toksiner og andre skadelige forbindelser;\nAlvorlige tegn på lever- og nyresygdomme stoppes;\nSeparat er det værd at nævne, at dogrose er forskellige diuretiske og koleretiske egenskaber. Derfor reducerer det ikke blot trykket, men har også en positiv effekt på de indre organers tilstand, såsom lever og nyrer.\nDet er helt sikkert svært at sige, hvordan rosehip påvirker presset. Det samme gælder for spørgsmål om, om det er muligt at drikke hypotensive og hypertensive patienter.\nFor folkemæssige retsmidler fra frugterne af roser bragte kun positive resultater, bør de tages kurser. Hver af dem kan have en varighed på højst 3 uger. Herefter skal du tage en pause. Man kan kun tænke på re-terapi efter at have modtaget godkendelse fra den behandlende læge. Hvis hunden rose bliver brugt forkert, vil folkebehandlingsmetoden føre til udvikling af alvorlige komplikationer.\nVoksne anbefales at tage ca. 200 ml vild rose drink i 1 gang tre gange om dagen. En sådan del af værktøjet er nok til at reducere de forøgede trykværdier. Hvis det er nødvendigt, får børnene denne medicin i en kvart kop. Det er bedst at bruge det før et måltid, da rosehip drikkevarer stimulerer appetitten.\nFolkemedicin baseret på vild rose kan begge hæve blodtrykket og reducere dets præstation betydeligt. At opnå en vis effekt afhænger af, hvordan de drikker en terapeutisk drink, og hvilke ekstra komponenter der er til stede i den.\nIsær nyttigt er rosehip te, hvor en lille portion honning er tilsat. Kombinationen af disse to naturlige produkter er unik. Massen opnået fra disse ingredienser har følgende egenskaber:\nStyrker kroppens beskyttende egenskaber\nHjælper børn og ældre til at falde i søvn hurtigt;\nUdskiller skadelige forbindelser fra kroppen;\nHjælper med at beskytte kroppen mod forkølelse.\nHertil kommer, at honning, som rosenrød, har en gavnlig effekt på blodtrykket. I nogle tilfælde øger trykket, mens det i andre gør det lavere.\nMed hypertension kan du tage dogrose, som blev fremstillet i overensstemmelse med traditionelle medicinopskrifter. De laver alle former for afkog og tinkturer. Middel baseret på vand, ikke alkohol, har en sænkende effekt. Hvis det ønskes, kan de tilføje andre urte ingredienser, der forbedrer lægemidlets effektivitet.\nRosehip sænker blodtrykket, hvis du forbereder det på følgende måder:\nFriske bær (2 spsk. L.) Skal fyldes med varmt vand (1 kop). Drikken skal infunderes i et par timer. Tag det i et halvt glas ca. 1 time efter at have taget et måltid;\nDenne opskrift kræver tørrede roser. 100 g vegetabilsk produkt skal hældes i en termos og hæld 500 ml kogende vand. Blandingen før brug skal insistere i mindst 3 timer. Efter klar infusion hældes i en ren beholder og tager 100 g 4 gange om dagen før måltider. Bær, der bruges til at forberede drikken, kan genfyldes med varmt vand. Fra dem vil en del af et nationalt retsmiddel vise sig;\nRosehip skal blandes i lige store mængder med chokeberry og tranebær. Dernæst skal du tage i alt 3 tsk. vegetabilsk blanding, som indeholder en øget del af gavnlige sporstoffer, og hæld dem med et glas varmt vand. I en halv time vil den helbredende drik blive infunderet. Derefter skal det filtreres gennem en ren gasbind. Rosehip infusion anbefales at tage med hypertension, 1/3 kop ca. 20 minutter før du sidder ved spisebordet;\nDenne opskrift bruger frisk citron. Det skal være revet på et medium rist sammen med zest. I den kogte masse tilføjes 1 spsk. l. tranebær, det samme antal vildrosenbær og et glas naturlig honning. Blandingen skal blandes grundigt. For at normalisere trykket dogrose i denne form anbefales at bruge daglig til 1 el. l.\nUnder fremstillingen af medicin kan du bruge både friske og tørrede rosenkål.\nTørret rosehip bevarer alle dens egenskaber\nNår de anvendes ordentligt, øger en afkogning eller infusion af deres hovedkomponenter rosehip blodtrykket. I så fald vil sådanne opskrifter til fremstilling af lægeplanter være nyttige:\nSalvie (2 spsk. L.) skal hældes med et glas rosehip infusion. Før dette er det ønskeligt at varme det op. Den resulterende sammensætning skal infunderes i 30 minutter. Derefter kan du tage 1 tsk. hver 2-3 timer\nRose hofter (100 g) er forpligtet til at male og hælde i en flaske. Det er meget vigtigt, at beholderen har et mørkt glas. Det hældte også 500 ml vodka. Den resulterende blanding skal infunderes på et mørkt sted i mindst 1 uge. Den færdige sammensætning anbefales at tage daglig ca. en halv time før måltiderne. Det optimale doseringsmiddel svarer til 25 dråber. Denne alkoholopblussen tinktur hjælper med at løse problemet med lavt blodtryk. Det fjerner også svimmelhed og kronisk svaghed forårsaget af hypotonisk sygdom. Hele behandlingsforløbet tager 3 uger;\nFriske citroner (5 stk.) Skal omhyggeligt rulles gennem kødkværnen sammen med zest. Efter at pulpen er anbragt i en glasbeholder og hæld den med infusion på dogrose og vand. Næste flaske tæt lukket låg. I denne form sendes den til køleskabet i en og en halv dag. Fra tid til anden er det tilrådeligt at ryste tinkturen i tinkturen. Når drikken er klar, skal den tilsættes 500 gram naturlig honning. Igen skal hele blandingen blandes og sendes til køleskabet i yderligere halvanden time. Den resulterende sammensætning er nødvendig for at tage 2 tsk. en halv time før måltiderne.\nDisse opskrifter skal tage højde for alle hypotensive, som ikke har allergier over for vildrosen og andre naturlige ingredienser.\nInfusioner og afkog af vild rose bør ikke anvendes af personer med sådanne afvigelser:\nForholdsregler skal behandles med sådanne midler til personer, der har problemer med tænder, da syrer i bærene kan ødelægge emaljen.\nRosehip, selvom det skelnes af et stort antal nyttige egenskaber, kan det i høj grad skade menneskers sundhed. For at undgå de ubehagelige virkninger af folketerapi, bør man nærme sig denne behandling med omtanke.\nHvordan påvirker en hundrost tryk: øges eller falder?\nRosehip - en unik plante, der har været brugt til medicinske formål i meget lang tid. Hovedproduktet her er en bær, der indeholder en masse vitaminer. Rose hofter bruges i sygdomme i nyrerne eller leveren. Men før du tager det, bør du finde ud af, hvordan dogrose påvirker trykket - det hæver eller sænker det. Dette er en vigtig faktor for at fremskynde genopretningen og forebyggelsen af mange sygdomme.\nHøns frugter og rødder bruges meget ofte som lægemidler. Denne plante er en lille busk, der vokser næsten over hele vores lands territorium. Rosehip bær er rige på mange vitaminer, hvoraf hovedstedet er optaget af C-vitamin. Dens koncentration i dette produkt er meget højere end endda i solbær eller citrusfrugter.\nRosehip er også rig på mange andre gavnlige stoffer:\næblesyre, citronsyre og mange andre organiske syrer;\nnaturlige mineraler (kalium, fosfor og så videre).\nRødder og blade af vildrosen indeholder i sig selv specifikke tanniner, som har anæstetiske, antimikrobielle og vasokonstriktorvirkninger. Også meget nyttigt og bær af planten. Tinkturer og decoctions lindre betændelse, stoppe blodet og også have koleretiske og diuretiske virkninger. Korrekt forberedt rosehip-blanding øger eller mindsker trykket.\nMange mennesker bruger te fremstillet af bær eller blomster som tonic. Disse drikkevarer fylder kroppen med mange vitaminer, der virker godt på det. Frugterne har en stor effekt på leveren og nyrerne, og genopretter deres aktivitet og struktur. De kan bruges både frisk og tørret. Det er vigtigt at høste produkter i den periode, hvor hunden steg har samlet maksimumsmængden af nyttige stoffer. Saml kun bær i rene områder, der ikke er beskadiget af menneskeskabte virkninger.\nMen det skal forstås, at som enhver vare har hundrosen sine egne kontraindikationer. Derfor bør du ikke engagere sig i selvbehandling ved hjælp af dette anlæg i perioder med forværring af sygdomme.\nDet er ønskeligt at tage det kun i overensstemmelse med lægenes anbefalinger, som vælger den optimale dosis og anvendelsesmåde.\nI dag ved mange ikke, hvordan brugen af vilde rosen kan ændre blodtrykket. Det skal bemærkes, at dette produkt er meget nyttigt i behandlingen af sådanne sygdomme. For at få et kvalitetsresultat, skal du drikke drikkevarer korrekt eller bruge den rigtige mængde råvarer. Ifølge mange mennesker var det hundrosen, der hjalp dem med at klare presset. Men her er det også vigtigt at holde midtbanen, da en overdreven mængde kan påvirke ikke kun trykket, men også andre menneskelige organer. Teknologien for tryk normalisering indebærer kun kursets gennemgang i små perioder.\nØget pres er en af de mest almindelige sygdomme hos den moderne mand. Du kan normalisere det på forskellige måder. En af måderne er brugen af vilde ros, da den reducerer den. Med højt tryk anbefaler eksperter, at man kun drikker bouillon fra moden frugt. For at få det bedste resultat skal du kun spise drikkevarer tilberedt efter særlige opskrifter.\nRosehip er et alsidigt stof, da det med lavt tryk hæver det. Det viser sig, at planten kan normalisere disse indikatorer og genoprette det optimale niveau. Men for at øge presset skal du bruge decoctions, som omfatter alkohol.\nInden du tager tinkturer, er det vigtigt at blive undersøgt af en læge for at vælge den optimale algoritme for handlinger og type afkog for forebyggelse.\nRosehip indeholder en betydelig koncentration af forskellige næringsstoffer. De kan være både gavnlige og skadelige for menneskekroppen. Derfor er det vigtigt kun at tage dem med jævne mellemrum og i små mængder. I dag anbefaler eksperter ikke at bruge dogrose tinkturer i flere tilfælde:\nBrug ikke tinkturer til personer med maveproblemer. Dette gælder især sygdomme som mavesår og gastritis.\nHvis brudt tandemalje. Dette skyldes, at ascorbinsyre meget hurtigt spiser benet væk, hvilket fører til hurtigere udvikling af tændernes sygdomme.\nFor at minimere denne effekt bør du drikke tinkturer med et halm. Derefter er det tilrådeligt at skylle munden grundigt for at fjerne alle elementer fra tændernes overflade.\nTilstedeværelsen af hjertesygdom. Det anbefales heller ikke at drikke bouillon til mennesker, der har blodpropper eller har tendens til at danne sig. Dette skyldes det faktum, at de komponenter, der findes i hofterne, bidrager til blodkoagulation.\nHudproblemer (dermatitis, eksem osv.).\nAlvorlige inflammatoriske processer i nyrerne eller leveren. Anbefales ikke at drikke vild rose under en forværring. Nogle gange bruger de lignende produkter til at lindre inflammatoriske processer. Men samtidig er der kun foreskrevet minimale doser under hensyntagen til individets særlige egenskaber.\nMå ikke selvmedicinere ved hjælp af afkog af vild rose. Hvis du har hypertension, så kan denne tilgang være meget farlig. Det anbefales at konsultere, før du tager en specialist.\nRosehip kan ændre trykket i en anden retning afhængigt af dens koncentration og fremstillingsmetode. Hypertensiver kan bruge en af flere opskrifter til normalisering af tryk:\nDen enkleste og mest effektive er kun en infusion fra hofterne. For at gøre det skal du tage 3 spiseskefulde friske bær og hæld kogende vand over dem. Efter denne afkogning er det ønskeligt at insistere 2 timer. Tag denne væske skal være 3 gange om dagen for 0,5 kopper. Det er tilrådeligt at drikke det før måltider.\nDenne blanding fremstilles fra den 1. citron, hakket i en kødkværn. Til det skal du tilføje 1 spiseskefulde knuste rosenkål, samme mængde tranebær og 200 g honning. Derefter skal du flytte alle komponenterne og tage to gange om dagen (morgen, aften) en spiseske ad gangen.\nTil denne bouillon har du brug for hagtorn (2 spsk) og rosehip (færdiglavet afkok 200 ml). Når dogrose vil stå lidt, hæld hagtorn med væske og lad det stå. Eksperter anbefaler at tage produkter hver dag, før de går i seng.\nPine nåle (125 g), vild rose (50 g) og løgeskaller (50 g) er komponenter i den nuværende infusion for at reducere tryk. Rosehip bær skal hakket ved hjælp af en kødkværn eller anden kendt metode. Efter alle disse komponenter blandes og fyldes med 1 liter vand. Blandingen koges og brygges på denne måde i ca. 10 minutter. Når afkogingen er klar, skal den være godt filtreret. Du skal drikke 0,5 liter om dagen i ca. 4 måneder.\nUnder reduceret tryk anvendes disse buljoner:\nPine nåle (60 g), tørrede rosenbrød (50 g, hakket), løgeskaller (25 g) og lakridsrhizom (14 g, hakket) hæld 2 liter kogende vand. Derefter skal blandingen koges på lav varme i ca. en halv time. For at dekorere godt skal du pakke containeren med den i et håndklæde, der ikke tillader væsken at afkøle hurtigt. Efter at insistere, afkok sedyat og tage lidt hver dag. Du bør strække blandingen i ca. 3 uger.\nRose hofter (5 spiseskefulde) bør knuses i en kaffekværn eller ved hjælp af en kødkværn. Derefter skal de placeres i en krukke og hæld 0,5 liter vodka. Til infusion er velabsorberede næringsstoffer, det skal sættes i mørke og holde i 10 dage. Når blandingen er klar, tages den før måltider til 20-30 dråber (men ikke mere) 3 gange om dagen.\nI første omgang skal du lave en afkogning af vild rose. Derefter hæld straks varmt 1 spiseskefulde salvie (det skal være tørt). Når væsken varer 2-3 timer, kan du drikke den ikke mere end 8 gange om dagen. Hver dosis må ikke overstige 1 tsk.\nFor at forberede denne bouillon skal du vride 5 citroner i en kødkværn. Samtidig skrælner de ikke. Den resulterende blanding hældes med frisk bouillon fra bærene af vilde rosen. Så er denne løsning gemt i køleskabet og taget kun ud efter en halvanden time. Det er vigtigt at trække beholderen med jævne mellemrum og rystes for jævnt at fordele alle komponenterne. Når produktet er klar, tilsættes 0,5 liter til det og afkøles igen i en halv og en halv time. Efter afslutningen af infusionen forbruges blandingen før hvert måltid, 2 teskefulde.\nDe gennemgåede opskrifter er ikke et universelt middel. Et virkelig effektivt resultat af høj kvalitet kan kun opnås gennem en integreret tilgang.\nDet er vigtigt at bruge dekoder og tinkturer til at kontrollere kroppen for tilstedeværelsen af forskellige sygdomme og konsultere en læge. Dette eliminerer risikoen for skade på kroppen og vil kun have gavn af hofterne.\nHvordan dogrose påvirker trykket, se nedenfor.\nNyttige egenskaber ved vilde rose til hævelse og sænkning af blodtrykket\nSiden oldtiden er hofterne betragtet som folkemedicin til helbredelsesformål. Alle elementer i denne plante er forskellige i helbredende egenskaber. Blomster, blade, rødder anvendes. Ofte bruges de til hjerte-kar-sygdomme. De er uundværlige for hypotension, hypertension. For mange er det vigtigt at vide, hvordan rosehip påvirker trykket? For nøjagtigt at besvare dette spørgsmål er det vigtigt at studere effekten af denne plante på kroppen, dens fordelagtige egenskaber og behandlingsmetoder.\nSom en del af rosen hofterne er vitaminer B, C, tanniner, phytoncides, æblesyre, citronsyrer, mættede syrer, æteriske olier. Ifølge eksperter er koncentrationen af ascorbinsyre i planten meget højere end i solbær, citron. Ikke overraskende er rosehip infusioner gavnlige.\nEn afkogning af frugten bruges ofte som et generelt tonic stof uden at ty til traditionel medicin. Det adskiller sig i koleretisk, diuretisk påvirkning, som følge af hvilke metaboliske processer accelereres. Rosehip stimulerer produktionen af røde blodlegemer. Derfor anbefales det at drikke med anæmi.\nDa rosehip nøjagtigt påvirker trykket, skal du først bestemme fremgangsmåden til fremstilling af drikke. Det er fra ham vil afhænge af kvaliteten af effekten af afkog på kroppen.\nRosehip, dette er ikke en grøn te. At øge dosen eller drikke i stedet for te er meget farlig!\nFor at normalisere niveauet af blodtryk anbefales infusion eller afkogning at tage et kursus, men ikke mere end 21 dage. Efter at have gennemgået terapi, skal du tage en pause.\nFor at hunden steg for at have en gavnlig effekt ved forhøjet tryk, er det vigtigt at ordentligt forberede lægemidlet. For at gøre dette, ved hjælp af en kværn eller blender, hugge frugten. Hæld to spiseskefulde af jorden hofter i to glas vand. Tænd for ilden, kog i en kvart time. Kold bouillon, insistere mindst to timer. Stam det opnåede middel. Du kan bruge ren eller tilføje honning, citronsaft, sukker til smag. Denne metode reducerer trykket.\nDet anbefales at tage denne infusion i den kolde årstid, når der er meget mindre vitaminer. Broth quenches tørst perfekt, så det anbefales at drikke det i stedet for te. Med forsigtighed skal du tage vandafkog med lavt blodtryk. Hypotonik anbefales at drikke alkoholtinktur på basis af vilde rosen. Hvis du er i tvivl om, hvor meget pres du har, skal du kontakte en læge for at få hjælp.\nEn anden madlavning mulighed. Sammen med skrællen skal fem citroner snoet i en kødkværn eller jorden i en blender. Derefter hæld den resulterende blanding med en frisk afkogning af bær. Det resulterende produkt skal afkøles i en og en halv dag. Fra tid til anden skal du skubbe fartøjet. Klar medicin til at tage to teskefulde inden måltiderne. Ofte tilsættes honning til medicinen, tørrede abrikoser, nødder.\nAnlægget indeholder meget ascorbinsyre. Af denne grund er det ikke tilrådeligt at drikke bouillon fra vilde bær til personer med mavesår, gastritis. Læger rapporterer om de skadelige virkninger af frugten på tandemaljen. Hvis du har følsomme tænder, er det bedre at afstå fra disse bær.\nRosehip bær, dets blade, rødder har en stærk indflydelse på menneskekroppen. De indeholder en masse vitaminer, mineraler og andre nyttige komponenter. Imidlertid anbefales det at drikke infusion eller afkog kun efter at have konsulteret din terapeut. I tilfælde af hypertension eller hypotension kan selvmedicin være dødelig. Afhængigt af produktets fremstillingsmetode kan det både øge og formindske trykket.\nFølg madlavningsreglerne og brugstipsene. Vær opmærksom på dit helbred. Hvis du har en blodtryksmonitor hjemme, skal du regelmæssigt overvåge dit blodtryk for at evaluere effekten af dette lægemiddel på kroppen i praksis. Hvis du har problemer med mave-tarmkanalen, skal du under alle omstændigheder ikke drikke drikkevarer baseret på hofter. Og husk den gyldne regel om at tage alle stoffer: i skeden - medicin, i koppen - gift. Derfor må du ikke overdrive det med brug af populære metoder til behandling af hypertension.


Fugesand i Skævinge? Få overblik over mulighederne i Region Hovedstaden\nFugesand i Skævinge? Vi har dannet os et overblik over mulighederne.\nHvis du lefter efter fugesand i Region Hovedstaden, så er du kommet til det rette sted. Der er en række muligheder i 3320 Skævinge, og generelt i Hillerød Kommune.\nDet er jo efterhånden virkelig problemfrit for alle og enhver at finde de laveste priser på fugesand i Skævinge hos forskellige internet selskaber, og af den grund har de fleste e-handler været nødt til at trykke priserne på mange af deres produkter – til drenge og piger, og ligeså til damer og herrer – en hel del, og endda nogle gange sikre portofri fragt.\nDog kan det stadigvæk være lukrativt at analysere indtil flere netbutikker i Skævinge efter rabatkoder på fugesand forud for at du shopper, sådan at du er usvigeligt sikker på at opnå den prisbilligste pris.\nDu bør imidlertid være omhyggelig med, at ifald en online butik i Skævinge forhandler deres produkter til en salgspris der kan virke helt fantastisk god, bør det undertiden være et fingerpeg om en uægte online butik. Handler med kort er ikke desto mindre omfattet af en orden, som redder en imod uærlige online butikker.\nGenerelt tilråder vi bestillinger med betalingskort eller MobilePay. Som en anden løsning burde du anvende en afdragsløsning fra fx ViaBill, hvis du agter at honorere pengene til fugesand over et længere tidsrum.\nForud for at nogen handler fugesand på en internet forhandler bør man for at være på den sikre side gøre sig bekendt med indholdet af deres forretningsbetingelser, men det er i mange tilfælde et omfattende arbejde.\nEt alternativt forslag kan være at finde ud af hvorvidt netshoppen er e-mærke godkendt, eftersom det er en tryghed om at internet butikken efterfølger de danske retningslinjer, tillige med at e-forhandleren hyppigt revideres af fagfolk i Skævinge der forstår reglerne på området. Dette er desuden en god anledning til bistand, når du skulle få udfordringer i forbindelse med din handel.\nLigeledes er det anbefalelsesværdigt at kunden er klar over de mest vitale betingelser i forbindelse med ordren, som for eksempel den returret butikken garanterer. På grund af dette er det i øvrigt relevant, at man stadigvæk gemmer sin kvitteringsmail, således man fremadrettet vil kunne dokumentere sin bestilling, hvad end man shopper til en kvinde eller mand.\nTrustpilot indebærer ret hensigtsmæssige genveje til at vurdere en stor portion nuværende konsumenters fugesand-observationer og derved er det klogt, at du studerer internet webshoppens bedømmelser i Skævinge før du shopper.\nFacebook byder på ydermere flere tiltalende muligheder for at få en idé om online forhandlerens pålidelighed. Desuden ses en del butikker på nettet i Skævinge som giver folk mulighed for at give en vurdering af købsoplevelsen, som ligeledes må bruges til at fornemme kundernes tilfredshed.\nDenne side er finansieret ved hjælp af reklamer. Vi har samarbejdsaftaler med utallige internet foretagender i Skævinge i form af at vi præsenterer deres varer, og modtager honorar såfremt den besøgende vi sender videre fra fugesand-siden udfører en transaktion.\nOplysninger om produkter og e-butikker værnes om ofte, men det er umuligt for os at give garantier imod modifikationer der muligvis er lavet efter seneste opdatering af de anvendte informationer.


Download "Status for Fiskeplejen pr. 1/3 2008"\n1 Status for Fiskeplejen pr. 1/ Generelt Det økonomiske ansvar for Fiskeplejen ligger hos Direktoratet for Fødevarer og Erhverv (DFFE) under Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri. Ansvaret for udarbejdelse af aftaler vedr. forskningsprojekter, det marine forsøgsopdræt, vandløbsrestaurering m.m. ligger således i DFFE, dog sådan at Danmarks Fiskeriundersøgelser (DFU) inddrages konsultativt efter behov. En stor del af ansvaret for den praktiske gennemførelse af handlingsplanen, herunder alle udsætningerne har DFFE uddelegeret til DTU Aqua (tidligere DFU), fordelt således at ansvar for og koordinering af den marine fiskepleje, foregår i Charlottenlund og ansvaret for den ferskvandsorienterede del af fiskeplejen, incl. laks, helt og ål ligger i Silkeborg. Sportsfiskernes fisketegn har i 2007 givet indtægter på i alt 22,5 mio. kr., hvilket er forøgelse i forhold til 2006 og svarer til niveauet i Fritidsfiskerlicensen har givet en indtægt på i alt 8,7 mio. kr., hvilket er det samme som i De samlede indtægter til Fiskeplejen har således været på 31,2 mio. kr. Den forventede indtægt iflg. Finansloven var sat til 31,4 mio. kr. Der mangler således 0,2 mio. kr. i forhold til det budgetterede. Som i de foregående år har Fiskeplejen også i 2007 anvendt midler til vandløbsrestaurering med henblik på at forbedre forholdene, herunder især mulighederne for den naturlige reproduktion af ørred. Også i 2007 var der som tidligere afsat en særlig pulje på kr. hvorfra sportsfiskerforeninger kunne søge om finansiering af grus og sten i forbindelse med mindre projekter. Fiskeplejens udsætninger for 2007 er nu endeligt opgjort, og tallene findes vedlagt denne status som bilag 1. I bilag 2 findes en oversigt over FFI's rapporter i I bilag 3 findes en økonomisk oversigt over Fiskeplejens forbrug i 2007, sammenholdt med Handlingsplanens budget. Der er opstillet et regnskab for Fiskeplejens aktiviteter, der modsvarer punkterne i handlingsplanen. Det skal i den forbindelse bemærkes, at den administration på DTU, der er nævnt under Basis, udgøres af projekterne 5001 og Der er således tale om faglig rådgivning fra DTU Aqua s side. DFFE oplyser, at der er overført godt 3,4 mill. kr. til 2008, heraf knap 1,2 mill. kr. der er forud disponeret til gamle vandløbsrestaureringsprojekter. På denne baggrund må de økonomiske forudsætninger for gennemførelse af Fiskeplejens Handlingsplan 2008 vurderes som god. 1\n2 Fiskepleje i Ferskvand Bestandsophjælpning & Rådgivning Projekt 5001: Rådgivning indenfor Fiskepleje og Ferskvandsfiskeribiologi Der ydes løbende fiskeribiologisk rådgivning til Ministeriet, Fiskeridirektoratet, organisationer og enkeltpersoner i spørgsmål vedrørende Fiskepleje, herunder også vandløbsrestaurering. Ud over den løbende rådgivning er hovedopgaverne deltagelse i udvalgsmøder ( 7) og udarbejdelse af handlingsplan og statusrapporter. Projekt 5011: Revision af udsætningsplaner Projektet forløber planmæssigt. De udsætningsplaner, der er færdiggjort i 2007, fremgår af listen over FFI-rapporter bagest i denne rapport. De reviderede udsætningsplaner: Udsætningsplan for Lindenborg Å, Udsætningsplan for tilløb til Mariager Fjord og Ålborg Bugt indtil Limfjorden, Udsætningsplan for tilløb til Hjarbæk Fjord og Lovns Bredning, Udsætningsplan for Skjern Å, Udsætningsplan for Varde Å, er alle færdige og planlægges udsendt i nærmeste fremtid. Forårets udsætninger er sket efter de nye planer. Arbejdet med de planer, der skal revideres i 2008 påbegyndes planmæssigt omkring 1. august. Projekt 5012: Monitering af ørredbestande I 2007 er de udvalgte lokaliteter blevet elfisket. Lokaliteterne fordeler sig jævnt over hele landet (se fig.) og ørredtætheden er stærkt varierende, stationerne og (viser det sig) årene imellem. Geografisk fordeling af moniteringsstationerne 2\n3 Det er hensigten at fortsætte fremover med årlige befiskninger, for derigennem at få et overblik over den naturlige år til år variation på de enkelte lokaliteter, og på sigt bruge denne information til at forbedre datagrundlaget i forbindelse med revisionen af ørredudsætningsplanerne. Projekt 5021: Fiskeplejekonsulent Interessen for at forbedre fiskebestanden i vore vandløb og søer er stigende ikke mindst på grund af vandrammedirektivet, som foreskriver god økologisk tilstand i de danske vandløb. Den stigende interesse for vandløbsrestaurering har således medført, at de ansvarlige for vandpleje i de forskellige foreninger og kommuner har haft et større behov for rådgivning. I den forbindelse har fiskeplejekonsulenten i samarbejde med lystfiskerforeninger, kommuner og amter gennemført projekter fra ide til den praktiske udførelse. Nationalt er der udpeget vandløb, som fremover skal have en selvreproducerende laksebestand. Danmarks Fiskeriundersøgelser, herunder også fiskeplejekonsulenten, har været koordinator i det samarbejde, der omhandler opdræt, udsætning og forvaltning af laks. En aktivitet som er under løbende forandring, da både bestandene og de fysiske forhold i vandløbene gennemgår en positiv udvikling. I arbejdet med at genskabe naturlige fiskebestande er det nødvendigt at forbedre levestederne for fiskene. Det er især gyde- og opvækstområderne, som er blevet forringet pga. tidligere tiders hårdhændet vedligeholdelse. I 2006 blev rådgivningen derfor også målrettet til det personale, som varetager vedligeholdelsen i vandløbene for derved at motivere til en mere miljøvenlig vandløbspleje. For at formidle de forskningsresultater og initiativer, som vedrører fiskeplejen i Danmark er konsulenten webredaktør på hjemmesiden, Denne web-side formidler på en populær måde viden om fiskepleje i vandløb, søer og kystnære områder. Hjemmesiden er en succes og har bidraget til, at der er kommet ekstra fokus på fiskepleje. Der er således en betydelig efterspørgsel efter konsulenten med henblik på at få information om vandløbsrestaurering, opdræt, udsætning af fisk og fiskerireguleringer. Brugerne på web-sitet kan tilmelde sig et gratis nyhedsbrev og derved løbende blive informeret om nye tiltag indenfor fiskepleje. Arbejdet med at forny både design og opbygning af web-sitet er påbegyndt i Projekt : Bestandsophjælpning - Laks og ørred Udsætningerne er i 2007 igen forløbet uden større problemer. Størrelsen af de enkelte udsætninger fremgår af bilag 1. Udsætningsmaterialet er generelt baseret på afkom af vildfisk. Produktionen af de forskellige udsætningsgrupper af ørred og laks er efterhånden i et meget stabilt leje, i svagt faldende retning, hvor tallene svarer til det faktiske udsætningsbehov. Udsætningerne er også i 2007 finansieret af fiskeplejen, indenfor de hidtidige rammer med faste priser. Lakseudsætningerne i Vestjylland foregår ligeledes planmæssigt (se projekt 5514). En screening for Bakteriel nyresyge (BKD) i foråret 2004 viste at denne sygdom findes i dambrug i flere vandsystemer, men er især udbredt i Skjern å og Varde Å. Såfremt der er 3\n4 mistanke om BKD i udsætningsmaterialet udsættes der ikke oven for ikke-inficerede dambrug. Denne sygdom må desværre forventes at give arbejdet med vildfisk visse problemer i de kommende år, men indtil videre overvåges opdrætsarbejdet nøje i de berørte vandløb. Også i 2007 blev alle laks der indgik i avlen screenet for BKD, men der blev ikke fundet noget. Med hensyn til ørred stilles der af genetiske årsager i dag krav om, at udsætningsmaterialet i Mern Å, Kolding Å, Vejle Å, Odder Å, Gudenå, tilløbene til Mariager Fjord, Skals Å, Simested Å, samt Karup Å, skal være afkom af lokale vildfiskestammer. Dette krav forventes indført endnu flere vandløb i de kommende år. Arbejdet med at basere alle udsætninger på afkom af vildfisk er kun muligt takket være et stort frivilligt arbejde ude i foreningerne. De nye udsætningsskemaer er tilgået foreningerne primo marts februar 2008 Fiskeplejens ørredudsætninger Tusinde Antal År Ørredudsætninger i perioden Yngel ½-års 1-års Store Smolt kyst Projekt 5101: Bestandsophjælpning af ål. Administration og rådgivning Der blev i alt udsat 825 tusinde sætteål. Fordelingen på vandområde er beskrevet i Handlingsplan for fiskeplejens udsætning af ål i I alt blev udsat i saltvand og i søer og vandløb. Begge leverandører af sætteål fik konstateret IPN-virus (Infektiøs Pancreas Necrose) i deres 4\n5 anlæg (se videre under projekt ). I lighed med tidligere år var det Amatør og Fritidsfiskerne der stod for hovedparten af udsætningerne der forløb helt uden problemer. Fiskerikontrollen var kun til stede ved få udsætninger i Projekt : Bestandsophjælpning i søer I 2007 forløb fiskeudsætninger i søer planmæssigt med et godt samarbejde mellem de lokale foreninger, erhvervsfiskerne og leverandører. Udsætningerne bliver fortsat planlagt med udgangspunkt i de ønsker som de fiskeriberettigede (dvs. ejere og/eller lejere) har. I 2007 blev der anvendt færre midler til udsætning af krebs i forhold til det afsatte beløb. Der blev ikke sat karpe og sandart ud. Der forekom et par ansøgninger om sandart udsætninger, som ikke blev imødekommet, begge med den begrundelse at der allerede findes reproduktive bestande af sandart i søerne. Der var stor interesse fra lystfiskerforeninger for at få udsat ål i søer og der blev søgt om udsætning af ål i søer, svarende til tidligere år. I 2007 var der atter sætteål til rådighed til trods for en fortsat meget lille tilgang af glasål i hele Europa. Derfor var det muligt igen at tildele ål som normalt. Der blev udsat sætteål i søer og vandløb. Der blev ydet tilskud til lodsejere, ved kr. til kr. princippet, i forbindelse med udsætning i søer hvor fiskeriet er lukket for offentligheden. Begge leverandører af sætteål fik konstateret IPN-virus (Infektiøs Pancreas Necrose) i deres anlæg. Ål bliver ikke syge af IPN, men kan viderebringe smitten til ørred der bliver syge. Af hensyn til smitterisiko blev der ikke udsat ål i vandsystemer med ørreddambrug, der er klassificeret som IPN fri. Det betød at enkelte foreninger ikke fik opfyldt deres ønske om udsætning i Der blev brugt færre midler til ørred- og geddeudsætning end forventet. Alle udsætninger af ørred blev gennemført som planlagt med udsætningsmateriale, der stammer fra det pågældende vandsystem evt. fra lokalt opdræt, som har været et krav siden Med hensyn til udsætning af ørred i søer har DTU-Aqua fra en række foreninger fået oplyst, at effekten af disse udsætninger, målt på hvor mange af de udsatte ørred der fanges igen, mange steder er meget lille. Derfor har flere foreninger gennem de sidste par år ophørt med denne aktivitet. En enkelt ny forening blev bevilliget udsætning af ørreder, med begrundelse i at foreningen tidligere har oplevet større fangster som følge af udsætninger. I 2007 blev der kun udsat geddeyngel i enkelte søer, i alt stk. geddeyngel I en genskabt sø blev der sat gedder ud for andet år i træk både for at etablere en bestand samt i et forsøg på at holde mængden af fiskeyngel nede. Udsætningen skete i samarbejde med den pågældende kommune. Derudover blev der udsat større geddeyngel i tre søer som led i en undersøgelse af mulighederne for at lave bestandsophjælpning af gedder. Disse gedder var 6-8cm og blev alle mærket kemisk inden udsætning. Se nærmere under projekt I to søer blev de årlige udsætningerne som kompensation for forringede gydevilkår ikke gennemført, på grund af produktionsvanskeligheder. En ansøgning om geddeyngeludsætning som biomanipulationstiltag blev afvist med begrundelse i den anbefaling, som DFU kom med i Udsætningerne af geddeyngel i brakvandsområder er stoppet, indtil en endelig evaluering af disse er gennemført. Afrapportering af udsætningsforsøg i Stege Nor og Bredningen, Guldborgsund er under afslutning. 5\n6 Elfiskekurser I 2007 har der været afholdt 3 kurser i elfiskeri. 1 traditionelt kursus i elfiskeri efter moderfisk, med henblik på de lokale fiskeriforeningers arbejde med opdræt af vildfisk fra de respektive vandløbssystemer. 1 kursus i bestandsanalyse, med henblik på at kunne undersøge gydesuccessen i forbindelse med vandløbsrestaurering, og 1 genopfriskningskursus for elfiskere2 med et kursusbevis der er mere end 9 år gammelt. Kurserne blev afholdt i regi af Danmarks Sportsfiskerforbund og Ferskvandsfiskeriforeningen for Danmark. Hvert af kurserne har haft deltagere. Der er planlagt afholdelse af 2 kurser i 2008, samt 1 genopfriskningskursus med særlig fokus på sikkerhed. Vandløbsrestaurering Det er hensigten, at midlerne fra Fiskeplejen skal fremme den generelle aktivitet på området, hvorfor der lægges vægt på, at hovedfinansieringen af aktiviteten sker fra anden side. Der kan som udgangspunkt opnås tilskud på maksimalt 33 % af omkostningerne i forbindelse med det enkelte projekt. Der er i forbindelse med prioritering af midlerne lagt særlig vægt på projekter i mindre vandsystemer, hvor etablering af faunapassage / vandløbsrestaurering (etablering af gydeområder) umiddelbart giver ørred adgang til gydeområder, således at den naturlige reproduktion fremmes, og udsætningsbehovet reduceres. Muligheden for at opnå tilskud til forskellige former for vandløbsrestaurering er blevet vel modtaget af vandløbsmyndighederne. Siden 1999 er der blevet skrevet direkte til de enkelte kommuner. Til trods for kommunalreformen og den turbulens det har givet indkom der i 2007 i alt 72 projektansøgninger. Hovedparten af projekterne blev fundet egnede til støtte. Aktivitetsniveauet på området er dog fortsat meget forskelligt blandt de enkelte kommuner. I Kongeå-systemet har sportsfiskerne fortsat valgt at medfinansiere kommunale restaureringsprojekter, som alternativ til mundingsudsætning af ørred, og det samme gælder for Ribe Å, Vidå og Skjern Å. Der er fortsat mulighed for, at den bevilligede støtte kan overføres til næste år, såfremt projektet ikke er færdiggjort det år støtten bevilliges. I 2007 var der i lighed med de 4 foregående år afsat en særlig pulje der kan søges af fiskeriforeningerne til mindre restaureringsprojekter typisk gydegrusudlægning. Bevillinger fra puljen dækker kun materialeudgifter. Der indkom 21 ansøgninger, og der er fortsat god interesse for ordningen. Det vurderes at denne pulje er særdeles velegnet til at bringe de lokale fiskeriforeninger på banen i forhold til de kommunale forvaltninger Fra 2008 afsættes der 2,5 mio. kr under Den Europæiske Fiskerifond som tilskud til kommunale vandløbsrestaureringsprojekter.. For at opnå støtte kræves det at projekterne fra den enkelte kommune har et økonomisk omfang på minimum kr, men derudover vil retningslinierne for ansøgning stort set være som de hidtidige. De nye vilkår er beskrevet i Bekendtgørelse om tilskud til foranstaltninger til beskyttelse og udvikling af den akvatiske fauna og flora af 5. maj Ansøgninger i henhold til denne bekendtgørelse skal sendes direkte til Direktoratet for FødevarereErhverv (DFFE). 6\n7 Forskningsprojekter Projekt 5301: Mærkningsforsøg laks og ørred. Projektet samler økonomien for indkøb og montering af de traditionelle Carlin-mærker samt udbetaling af genfangstpræmier for fangst af mærkede fisk for en række projekter, da genrapportering fra udsætninger af mærkede fisk almindeligvis sker over en længere periode. Mærkemetoden anvendes i flere andre lande til mærkning af laks og ørred, bl.a. i de fleste af landene omkring Østersøen. Der er indgået aftaler med disse lande om udveksling af genrapporterede mærker samt gensidig betaling af genfangstpræmier. I 2003 blev der, i et forsøg på at højne kvaliteten af oplysningerne der følger genrapporteringerne, indført en gradueret præmiering af genfangsterne. Indrapporterede genfangster med fyldestgørende oplysninger om størrelse, tidspunkt, genfangstlokalitet og redskab belønnes med 2 x normal genfangstpræmie og dette fortsættes da der er en tydelig forbedring i kvaliteten af indrapporteringerne fra især erhvervsfiskeriet. Endvidere er der udarbejdet en fortrykt formular (på bagsiden af fortrykt kuvert) til let og hurtig genrapportering. Projekt 5302: Afrapportering af laks- / ørredmærkningsforsøg Projektet består i oparbejdning og afrapportering af gennemførte mærkningsforsøg med laks og ørred. Der er fortsat arbejdet på resultaterne fra udsætningsforsøg med forsinket udsatte laks ved Møn og Bornholm. Således er der en dansksproget DFU rapport der behandler de samlede resultater af forsøgene, inklusiv resultaerne fra de særlige undersøgelser af strejfningsproblematikken til de vestvendte svenske elve, fortsat under udarbejdelse. Resultaterne af disse undersøgelser er tidligere publiceret i internationalt tidsskrift (Pedersen et al Straying of Atlantic salmon, Salmo salar, from delayed and coastal releases in the Baltic sea, with special focus on the Swedish west coast. Fisheries Management and Ecology 14, 1, 21-32). Et samarbejde med det finske fiskeriforskningsinstitut (Finnish Game and Fisheries Researh Institute) om analyse og fælles publicering af dele af resultaterne fra udsætningerne af laks ved Møn og Bornholm er fortsat. Der fokuseres i disse undersøgelser på overlevelsen af de udsatte laks i relation til en række variabler, dels hos de udsatte fisk, dels miljøvariabler. De foreløbige resultater er lovende og det forventes at resultaterne kan afrapporteres i et internationalt tidsskrift. Oparbejdelse af resultater fra udsætninger af laks i Gudenåen af forskellig afstamning og ved anvendelse af forskellige udsætningsmetoder har måttet udskydes af tidsmæssige årsager. Projekt 5333: Postsmolt, undersøgelse af adfærd og dødelighed Den praktiske del blev afsluttet i sommeren 2006 med indsamling af lyttestationer. Projektet har fulgt vandringen af vilde og udsatte F1 (første generations dambrugssmolt) smolt, nedgængere af havørred på vandringen ud gennem Randers Fjord, ligesom der er blevet mærket og fulgt blankål med systemet. I alt er der blevet mærket 60 vilde ørredsmolt, 46 udsatte ørredsmolt, 21 laksesmolt, 50 nedgængere og 70 ål. I 2007 er resultaterne for udsætningerne af ål blevet bearbejdet. Resultaterne viser at en del af de blankål der vandrer nedstrøms om foråret stopper i fjorden. Samlet er disse ål udsat for en meget stor dødelighed 7\n8 ved vandringen. Overlevelsen ud af Randers Fjord er mindre end 20 %. Blankålene der vandrer nedstrøms om efteråret vandrer mere direkte. De er dog også udsat for en relativ stor dødelighed. Overlevelse ud af fjorden er estimeret til knap 40 %. Resultaterne indgår som baggrundsmateriale for udarbejdningen af den danske handlingsplan for ål. Projekt 5335: Havørredopgang i Hadsten Lilleå, opgang og temporal spredning Der er indtil videre indsamlet over 1500 skælprøver, hvoraf 1300 er blevet aflæst og indtastet i en database. I 2007 er der igen indsamlet 50 skælprøver fra opgangsfisk fanget i løbet af sommeren og det tidlige efterår. I 2008 indsamles og aflæses de sidste skælprøver og der laves en kort datarapport. På basis af denne vurderes det hvorvidt forsøget skal fortsætte. Projekt 5339: Effekt af lakseudsætninger i Skjern Å og Storå samt undersøgelse af smoltdødelighed i Ringkøbing Fjord og Nissum Fjord En undersøgelse af ørred- og laksesmoltudtrækket fra Skjern Å blev gennemført i foråret Undersøgelsens formål var at beregne udbyttet af udsætningerne ½- og 1-års laks, at bestemme størrelsen af produktionen af vilde laksesmolt i åen, samt at få et præcist tal for dødeligheden af laksesmolt i Ringkøbing Fjord under deres vandring fra Skjern Å til Nordsøen. Undersøgelsen er afrapporteret i \_1\_. I Storå er der gennemført en tilsvarende smoltundersøgelse i foråret Ligesom i Skjern Å var undersøgelsens formål 1. at beregne udbyttet af udsætningerne ½- og 1-års laks, 2. at bestemme størrelsen af produktionen af vilde laksesmolt i åen, samt 3. at få et præcist tal for dødeligheden af laksesmolt i Nissum Fjord under deres vandring fra Storå til Nordsøen. Rapporten over undersøgelsen ligger i udkast og forventes at udkomme inden sommerferien \_1\_ Koed, A Undersøgelse af smoltudtrækket fra Skjern Å samt smoltdødelighed ved passage af Ringkøbing Fjord DFU-rapport nr Projekt 5340: evaluering af overlevelse af udsætningsfisk Der er ikke foretaget nye udsætninger af fisk i Forsøget i Storåen er nu afsluttet med succes. Fælden fiskede stabilt gennem hele sæsonen, med kun en enkelt mindre uheld. Resultaterne af udsætningerne i Storåen viste en overlevelse af ½ års laks frem til smoltstadiet på ca. 25 % mens den tilsvarende overlevelse for de udsatte 1 års laks var ca. 35 %. Overlevelsen af de udsatte ½ års ørred var noget dårligere. Overlevelsen blev samlet estimeret til ca. 16 % frem til smoltstadiet. Dette må betragtes som et minimums estimat idet nogle af de mindre udsatte ørreder kan forventes først at smoltificere i løbet af foråret Det vurderes dog ikke at det er en betragtelig andel på basis af opfølgende elfiskeri på udsætningslokaliteterne. Erstatningskravet vedrørende gylleforurening i en af vore udsætningsbække (Rønbækken i Hadsten Lilleaa) som slog forsøgsfiskene ihjel er endnu ikke afsluttet. Projektet afsluttes i løbet af 2008, med en rapport der samler resultaterne fra udsætningsforsøgene i de forskellige vandløb. 8\n9 Projekt 5341 Habitatsforbedring i vandløb og effektvurdering af udsætninger Projektets mål er At tilvejebringe et forbedret grundlag for effektvurdering fiskeplejeaktiviteter i vandløb, herunder især restaureringstiltag og udsætning. Projektet er et rammeprojekt indenfor området vandløbshabitater. Tidligere aktiviteter indenfor området har identificeret en række relevante indsatsområder, hvor der kan sættes ind, til dels i samarbejde med DMU og RUC, hvor der bl.a. arbejdes med modelleringsarbejde for habitater i strømmende vand. Der er identificeret følgende områder af fælles interesse: 1) vurdering af vandløbsstrækningers egnethed som levesteder for ørred og laks med henblik på en bedre vurdering af bæreevne og produktionskapacitet for disse, 2) betydningen af vedligeholdelsesindgreb i vandløbene som opfølgning på tidligere gennemførte undersøgelser: vedligeholdelsens betydning for habitater i bredzonerne på og ved gydeområder i større vandløb (herunder overlevelse og spredning af yngel fra gydeområder i relation til veldefinerede vandløbs karakteristika); habitater for ældre ørred (½ år +) i større og mindre vandløb, hvor der gennemføres kontrollerede vedligeholdelsesindgreb (grødeskæring, oprensning); afdækning af betydningen af vedligeholdelsesindgreb for sandvandringen i vandløb, 3) betydningen af sandvandring og driften af sandfang for gydning og overlevelsen af æg og spæd yngel, 4) effekten af udsætninger ind i eksisterende bestande af vildfisk på habitatsvalg og overlevelse af såvel vilde som udsatte fisk. En undersøgelse af betydningen af sandvandring og sandfang i vandløb for habitatudbud, - valg og overlevelse hos ørred (delområde 3), der startede i efteråret 2005 og er afsluttet med specialerapport i foråret 2007 (Klaus Just Fysiske og biologiske effekter af sandfang i mindre danske vandløb, specialerapport Biologisk Institut, Århus Universitet). De vigtigste resultater er endvidere under publicering i tidsskriftet Vand og Jord. Målet med undersøgelserne var at kvantificere effekten af at der etableres sandfang, for de fysiske forhold i vandløbet, både på gydebanker og habitater generelt. Desuden at studere effekten af sandvandring på overlevelsen af æg og yngel. Specifikt rettet mod habitater var det målet at undersøge hvad etablering af sandfang i vandløb med sandvandring har af betydning for habitatsudbud og præference hos ørred yngel (0-1½ år). Da de undersøgte sandfang ikke konsekvent blev vedligeholdt kontinuerligt og da de ikke i alle tilfælde var dimensioneret så de kunne tilbageholde alt bundtransporteret sediment også ved høje afstrømninger er undersøgelserne fortsat med målinger omkring 3 sandfang i 2007 hvor drift og udformning tilstræbes at være optimal. Disse undersøgelser fortsættes i Med henblik på at afklare (1) egnede metoder til fremstilling af habitatspræferencekurver og (2) tilvejebringe habitatspræferencekurver for ørred i vandløb med høje fysiske indeks blev der i 2007 gennemført samarbejde med PhD studerende ved RUC. Der er foretaget undersøgelser i 3 sjællandske vandløb, i 3 østjyske og i et vestjysk vandløb. Resultaterne er for en dels vedkommende stadig under oparbejdning, mens en del er indsendt til publicering og præsenteret på diverse konferencer (7 th Conference on Fish telemetry held in Europe, Silkeborg, Denmark, June og International Conference on Freshwater Habitat 9\n10 Management for Salmonid Fisheries, University of Southampton, England September 2007). Som led i disse studier er der også i samarbejde med RUC gennemført detailstudier af ørreds brug af skjul over døgnet. Resultatet af disse studier er dels afrapporteret som projektrapport, dels oparbejdet til publicering i internationalt tidsskrift. I samarbejde med Göteborg Universitet er der gennemført et studie af ørredinteraktioner ved forskellige tætheder. Resultaterne heraf er fortsat under oparbejdning, men forventes publiceret i internationalt tidsskrift. Projekt 5401: Anguillicola - undersøgelser Projektet har til formål at undersøge udbredelse og forekomst af svømmeblæreorm Anguillicola i Danmark af hensyn til fortsat at opretholde krav om, at fiskeplejens sætteål skal være fri for parasitten. Parasitten har været kendt i Danmark fra midten af 1980erne og fra 1988 er parasittens forekomst regelmæssigt blevet undersøgt på udvalgte ferske og marine vandområder. Der er i 2007 udtaget prøver til undersøgelse på Isefjorden, Arresø, Roskilde Fjord og Ringkøbing Fjord. Monitering fortsætter i Projekt 5403: Effektvurdering af åleudsætninger i et vandsystem. Projektet er delt op i undersøgelser på sættefisk og undersøgelser på blankål. Formålet er, at følge vækst, overlevelse og vandringer af åleudsætninger i vandløb, med henblik på at opnå viden om nytteværdien. Undersøgelserne foregår i øvre Gudenå hvor der er mulighed for at monitere udvandringen fra forsøgsområdet ved hjælp af fiskefælden ved Vestbirk Vandkraftværk. I 2001 og 2002 er der udsat i alt sætteål fordelt på to størrelser henholdsvis 3,5 grams og 10 grams ål. De to størrelsesgrupper er mærket med cw-mærker inden de er udsat i de øvre dele af vandsystemet. Udsætningerne følges ved at der foretages elektrofiskeri på en række udvalgte vandløbsstræk med henblik på at bestemme tæthed, spredning og vækst over tid for de to størrelsesgrupper. Fiskefælden ved Vestbirk Vandkraftværk der moniterer udvandring af gule og blanke ål fra forsøgsområdet er aktiv fra april december. Anden del af projektet har til formål at undersøge dødeligheden for blankål i Gudenåsystemet herunder effekten af opstemninger og kunstige søer på blankålens nedstrøms vandring ved hjælp af telemetri. Effekten af dambrugsopstemningen i Mattrup å har været undersøgt i 2003 og 2004 og resultaterne viste at der var en effekt af opstemningen ved at ålene stopper op foran opstemningen, og andre gik tabt på risten ved vandindtaget til dambruget. I 2007 er der foretaget undersøgelser af blankålens vandring ned gennem Gudenåsystemet fra Vestbirk til Tange værket med telemetriske mærker (PIT-mærker) og med akustiske mærker fra Silkeborg til Randers Fjord. Undersøgelserne fortsætter i I 2007 er der udarbejdet en international artikel over telemetriforsøg i 2006 og 2007 med titlen Survival and behaviour of European silver eel at Tange Hydroelectric Power Station. En artikel der sætter spørgsmål ved effekten af udsætninger i tilløb til Gudenåen publiceres i foråret 2008 i tidsskriftet American Fisheries Society Symposium. Does stocking of Danish lowland streams with elvers increase eel Anguilla anguilla populations? Projekt 5404: Effektvurdering af åleudsætninger i marine områder. Formålet med projektet er at belyse vækst og overlevelse af åleudsætninger i et marint 10\n11 område. Der er udsat i alt CW - mærkede ål fordelt i 1998 og 1999 i bunden af Roskilde Fjord. De udsatte ål består af to størrelser sætteål på henholdsvis 3,5 og 10 g. Der er fra år 2000 påbegyndt indsamling af undermålsfisk og målsfisk som undersøges for mærker. Der er opnået gode samarbejdsaftaler med såvel fritidsfiskere som erhvervsfiskere der stiller deres fangster til rådighed for undersøgelse. De udsatte fisk er vokset ind i fiskeriet, med en voksende andel over mindstemålet. En del af de genfangede og mærkede fisk har siden 2002 været blankål hvilket betyder, at ålene er begyndt at forlade fjorden for at søge mod gydeområderne. For at kunne sige noget om, hvor stor en del af blankålene der tilbageholdes i fiskeriet bliver Carlin-mærkede blankål udsat og genfangne individer bliver rapporteret af fiskerne. For at undersøge om der er forskelle i vandringsmønsteret på naturlige og udsatte blankål er undersøgelserne fra 2004 og 2005 udvidet til også at omfatte blankål som stammer fra udsætninger. I samarbejde med svenske kolleger er et antal CW mærkede fisk undersøgt for om de har opholdt sig i fjorden eller har været inde i ferskvand i løbet af de 5 år fra udsætning til genfangst. Dette er sket ved at se på forholdet mellem Strontium og Calsium indlejret i ørestenene. Forsøgsfiskeriet er afsluttet med udgangen af I 2007 har der været oparbejdet indsamlet materiale og databehandling og rapportering er påbegyndt. Rapporten forventes færdig i Projekt 5405: Monitering af glasåleindvandring. Projektets målsætning er at følge udviklingen i tilgangen af glasål til ferskvandssystemerne af hensyn til rådgivning om bestandssituationen. Der indsamles data fra 3 lokaliteter, Harte Værket, Tange Værket og Vester Vedsted Å, hvert år. Resultaterne viser at mængden af glasål der ankommer til danske kyster er på et fortsat lavt niveau. Resultaterne fra disse undersøgelser anvendes til international rådgivning om bestandssituationen og publiceres løbende i rapporter der udarbejdes ved ICES/EIFAC åle-arbejdsgruppemøder. De årlige rapporter kan downloades fra men fra 1. april 2008 vil de årlige moniteringer være tilgængelige på hjemmesiden fiskepleje.dk. Af hensyn til den almindelige interesse for bestandsudviklingen og ikke mindst for opfølgning på åleforvaltningsplanen er det ønskeligt at udvide moniteringen af glasåltilgangen til ferskvand. I den forbindelse er der truffet aftale med erhvervsfiskeren på Arresø om at opsætte en ålepasfælde til registrering af opgangen af åleyngel til Arresø og yderligere at etablere en moniteringsstation ved afløbet til Vestervandet sø i Thy. Disse projekter er arbejdskrævende og baseret på frivillig arbejdskraft. Det undersøges i 2008 om der kan udpeges flere vandløbsområder hvor moniteringen kan baseres på elektrofiskeri. Projekt 5457: Udviklingen i fiskebestanden i biomanipulerede søer Der er hidtil udført restaurering ved hjælp af biomanipulation i mellem 40 og 50 søer i Danmark. De første restaureringsprojekter blev sat i gang for ca. 20 år siden, men de fleste af den type projekter er meget yngre. Formålet med dette projekt er primært at beskrive den langsigtede udvikling af fiskebestanden i søer, hvor der er udført biomanipulation, for at få svar på hvad det endelige resultat af restaureringen bliver med hensyn til såvel styrkeforholdet mellem arterne som deres vækst og reproduktionsforhold. Erfaringerne hidtil har vist, at fiskebestanden fortsætter med at udvikle sig igennem en meget lang periode, som kan være på 15 år eller mere. 11\n12 Der er udført opfølgende undersøgelser på effekterne af biomanipulation, med fokus på effekterne på søernes miljøtilstand. I denne undersøgelse koncentrerer vi os derfor helt specifikt omkring effekter på søernes fiskebestand, ikke mindst de rekreativt vigtige arter. Vi har udvalgt 12 søer som indgår i et løbende undersøgelsesprogram. I disse søer er eller bliver der udført biomanipulation, ved enten udsætning af rovfisk (i de fleste tilfælde geddeyngel), opfiskning af skidtfisk eller en kombination af de to metoder. I en af de udvalgte søer, udføres der endvidere iltning af bundvandet. Der bliver opbygget tidsserier for fiskebestandens udvikling ved hjælp af en standardiseret metode, dvs. fiskeri med biologiske oversigtsgarn kombineret med elektrofiskeri i bredzonen. Den metode har i flere andre undersøgelser vist sig meget velegnet til at beskrive fiskebestandens udvikling over flere år. Søerne er udvalgt så de dækker et spektrum af forskellige metoder, søstørrelser samt både lavvandede og dybere søer. Ved udvælgelsen lagde vi også vægt på om der fandtes eksisterende data eller tidsserier, der kunne bygges videre på. Søerne bliver undersøgt med en fast cyklus på mellem 1 og 5 år, afhængig af status for den enkelte sø. Det kan således blive aktuelt at ændre cyklus for en sø. Mange søer er hidtil blevet undersøgt i samarbejde med den aktuelle amtskommune, som udførte undersøgelser af øvrige miljøparametre samt i større eller mindre grad deltog i fiskeundersøgelsen. Enkelte af søerne indgår fortsat i det nationale overvågningprogram NOVANA. Det betyder, at miljøtilstandens udvikling følges, samt at det hidtil har været muligt, at dele fiskeundersøgelsen med amtet og dermed øge undersøgelsesfrekvensen. Efter amternes nedlæggelse, har det ikke været muligt at fortsætte det samarbejde. Der bliver årlige undersøgt mellem 3 og 5 søer, i 2007 blev der således udført undersøgelser i 3 søer: Gødstrup Sø, Lading Sø og Borbjerg Møllesø. Projekt 5459: Adfærd og populationsdynamik hos gedde i nydannede søer og betydningen af dette for geddebestanden i tilhørende å-løb. I forbindelse med gennemførelse af VMPII-projekter i ådale vil der mange steder dannes søer når man stopper dræning af engene omkring et vandløb. Store og meget lavvandede søer i vandløbenes nederste partier, er ikke en søtype der forekommer almindeligt i danske vandløb. Af hensyn til kvælstoffjernelsen er det netop hér, at mange VMPII & -III projekter gennemføres. I områder, hvor der tidligere eksisterede søer, bliver de retablerede søer ofte meget dybere end de oprindelige søer pga. sætning af de tidligere marker. Ørred- og laksebestande som lever i vandsystemer hvor der ikke er, eller tidligere har været indskudte søer, er ikke tilpasset til at kunne klare sådanne forhold. Formålet med nærværende projekt er på et overordnet plan at øge vores viden omkring adfærden og dødelighedsfaktorer i nydannede søer. Denne viden vil således blive en vigtig brik i DFU's rådgivning omkring fremtidige VMPII og VMPIII projekter. Effekten af VMPII søen Årslev Engsø i Århus Å systemet på smoltoverlevelsen blev undersøgt i foråret Undersøgelsen er afrapporteret i DFU-rapport \_1\_. Effekten af Karlsgårde Sø på smoltoverlevelsen i Varde Å blev undersøgt i foråret Undersøgelsen er afrapporteret i en DFU-rapport \_2\_. 12\n13 Undersøgelse af fødesammentsætning, adfærd og populationsdynamik hos gedde i Hestholm Sø der opstod i forbindelse med Skjern Å-projektet. Rekrutteringen af gedde fra Hestholm Sø til Skjern Å kan være af stor betydning for geddebestanden i den øvrige del af Skjern Å systemet og dermed bestanden af laksefisk. Hvis gyde- og opvækstområder er en begrænsende faktor for geddebestanden i Skjern Å er det sandsynligt at bestanden vil øges som følge af gode gyde- og opvækstforhold i Hestholm Sø. Desuden er det vist, at en del af de nedtrækkende ørred- og laksesmolt ender i Hestholm Sø hvor de vil udgøre et potentielt bytte for bl.a. gedde. Der er udarbejdet to biologispecialer på undersøgelsen \_3\_ og \_4\_. Der findes resumé af specialerne i en DFU-rapport \_5\_. I Egå er der i foråret 2005 og 2006 lavet forundersøgelser af smoltnedvandringen (\_6\_ og \_7\_). Disse undersøgelser skal danne reference til situationen efter etableringen af Egå Engsø som blev undersøgt i foråret En samlet rapport for alle undersøgelserne gennemført i Egå udarbejdes i 1. halvår af \_1\_ Kasper Rasmussen og Anders Koed Smoltdødeligheder i Årslev Engsø, en nydannet Vandmiljøplan II-sø, og Brabrand Sø i foråret DFU-rapport \_2\_ Anders Koed, Michael Deacon, Kim Aarestrup og Gorm Rasmussen Overlevelsen af laksesmolt i Karlsgårde Sø i foråret DFU-rapport \_3\_ Kim Iversen Adfærds- og fødeundersøgelse af adulte gedder (Esox lucius L.) fra Hestholm Sø samt vurdering af geddernes betydning for smoltudtrækket i Skjern Å-systemet. Speciale rapport, Århus Universitet. \_4\_ Kasper Falck-Rasmussen. 2 års rekruttering af gedder (Esox lucius L.) i en nydannet sø: Bestandsdynamik og interaktioner med tilhørende vandsystemer. Speciale rapport, Århus Universitet. \_5\_ Baktoft, H. og Koed, A Myndighedssamarbejdet om fiskeriet i Ringkøbing og Nissum fjorde. DFU-rapport \_6\_ Koed, A. og Skole Mikkelsen, J Smoltdødelighedsundersøgelse i Egå foråret 2005 DFU-notat. 10 pp. \_7\_ Koed, A. og Skole Mikkelsen, J Undersøgelse af smoltdødeligheden i Egå foråret DFU-notat. 14 pp. Projekt 5461: sæsonmigration hos cyprinide fisk i lavvandede søer Dette projekt har fokuseret på en hidtil næsten ubeskrevet side af biologien hos fiskene i vore søer. Det har i mange år været kendt at bl.a. skaller om vinteren kan observeres samlet i store stimer i søers til- og afløb, men fænomenet er aldrig blevet undersøgt nærmere. Dette projekt har taget et stort skridt mod at beskrive mønstre i og omfanget af disse årstidsbestemte vandringer blandt såvel cyprinide fisk (f.eks. skaller og brasen) som rovfisk (gedde, aborre, sandart). Metodisk har undersøgelsen været baseret på passive radiosendere, som kun aktiveres i det øjeblik de passerer en antenne (såkaldte PIT - mærker, som også kendes fra tyverisikring af varer i butikker). I 2005 udvalgte vi 2 søer i forskellig næringstilstand, nemlig den relative næringsfattige og klarvandede Loldrup Sø ved Viborg med et gennemsnitligt sigt i vandet på 1,5 meter og den relative næringsrige og uklare Søgård Sø ved Vamdrup (gennemsnitlig sommer sigtdybde 0,6 meter). I alt er der i projektperioden mærket ca fisk i Loldrup Sø og ca fisk i Søgård Sø (hovedsagelig cyprinide fisk, men også gedde, aborre og sandart). Antennerne har været opstillet og i drift i tilløb og afløb ved de to søer siden oktober Ved Loldrup Sø er 13\n14 der endvidere opstillet antenner ved den nedstrøms beliggende Viborg Nørresø. Registreringen af fiskevandringer er siden foregået løbende med ganske få, korte udfald, bl.a. grundet oversvømmelse. Projektet har givet os et væld af informationer. Faktisk så mange at vi endnu mangler at færdigbearbejde store dele af datamaterialet. Undersøgelserne har foreløbigt afsløret store forskelle i vandringens omfang og timing. Således har omfanget varieret fra godt 30% til godt 80% af bestandene af skaller og brasen. Vandringen indledes typisk mellem september og november, men har varieret fra år til år både mellem og indenfor de enkelte søer. Tilsyneladende spiller temperaturen en vigtig rolle for timingen, men vi kan se at også andre forhold må spille ind. På visse tidspunkter kan titusinder af fisk vandre i løbet af få timer. Samlet set har vi observeret betydelig vandring primært hos skalle, brasen, løje, flire og skalle-brasen hybrider, men også hos rudskaller og små-aborrer. Langt de fleste fisk vandrer mellem skumring og daggry, om dagen står fiskene tilsyneladende stille og i skjul. Blandt rovfiskene har vi fundet mest vandringsaktivitet hos aborrer, hvor 25 % af de mærkede fisk (ingen over 25 cm) vandrede. Vandringen af rovfisk var størst i den uklare Søgård Sø. Vores undersøgelser har også belyst at udvekslingen af fisk mellem søer kan være betydelig. I Loldrup Sø har en del fisk således taget turen på ca. 2 km ned til Viborg Nørresø og i perioder taget ophold i den sø. Det resultat peger på at søers fiskebestande langt fra er så statisk, som hidtil antaget og at fremtidens forvaltning derfor i højere grad bør ske på vandløbssystemniveau og ikke blot isoleret for den enkelte sø, således som praksis er i øjeblikket. Projektet er blandt andet i den anledning blevet forlænget frem til og med Det giver os mulighed for at forsætte fortsætte dataindsamling, samt ikke mindst oparbejdningen af det overraskende store datamateriale og specielt fokusere på dels udvekslingen af fisk mellem Loldrup Sø og Viborg Søerne og dels rovfiskenes (sandart og ørred) vandringsmønster i Viborg Søerne. De foreløbige undersøgelser peger desuden på at fredfiskenes vandring kan spille en rolle for søens miljøtilstand, hvilket vi også vil arbejde videre med. Den viden projektet har tilvejebragt åbner også op for mere effektiv biomanipulation gennem opfiskning af skaller og brasen om vinteren i søernes tilløb og afløb. Det vil være kosteffektivt og skånsomt, idet opfiskning ofte foregår betydelig mere effektivt i små afgrænsede vandløb end i søens åbne vand. I de kommende år vil vi afprøve dette i praksis i samarbejde med Viborg og Kolding kommuner. Resultater fra projektet er indtil videre blevet præsenteret på både nationale og internationale konferencer. Derudover har vi skrevet en populærvidenskabelig artikel til magasinet Sportsfiskeren som bringes i løbet af efteråret 2008 samt artikler til flere internationale tidsskrifter. Derudover har en specialestuderende fra Århus Universitet skrevet et speciale på udvalgte resultater fra projektet. Afrapporteringen forsætter i de kommende år i takt med at nye resultater oparbejdes. Projekt 5462: Rovfiskebestande i søer betydning af adfærd og fysisk-biologiske parametre Dette projekt blev påbegyndt i Baggrunden for projektet er, at mange af de mekanismer, der bestemmer fiskenes samspil i en klarvandet sø, ser ud til at være anderledes i uklart vand. Projektet tilstræber at få mere viden om disse forhold, idet fiskebestandens 14\n15 sammensætning og samspil ofte er medvirkende årsag til at de fleste danske søer stadig er uklare en stor del af året, selvom næringsstof- belastningen er nedbragt til et niveau, hvor søen skulle blive klarvandet. Viden om disse mekanismer er nødvendig både for at forstå, hvordan fiskebestanden i en givet sø vil udvikle sig, når søen har basis for at skifte til klart vand, men også for at forstå stabiliteten af rovfiskebestande under forskellige miljøforhold. I den forbindelse kan forhold som rovfisks evne til at jage i klart og uklart vand have betydning. Derfor blev der i 2005 og 2006 udført omfattende forsøg i udendørs kar, hvor geddens og aborrens evner til at jage i forskellige former for uklart vand blev undersøgt. For at vurdere om tætheden af byttefisk var afgørende for rovfiskenes konsumering blev forsøgene udført ved to forskellige byttetætheder. I 2007 blev databehandlingen af karforsøgene afsluttet, og resultatet viste at gedden kan jage og spise ligeså mange byttefisk i meget uklart vand, som i klart vand. Forsøgene belyste også hvorvidt flere gedder sammen hæmmer hinandens jagt, og om denne effekt blev mindre i uklart vand. Aborrens viste sig også fuldt ud i stand til at jage føde i uklart vand, dog var fødeindtaget afhængig af tætheden af byttefisk. I 2007 påbegyndtes udarbejdelsen af to manuskripter baseret på resultaterne af disse forsøg, hvoraf et manuskript er sendt til et internationalt peer-reviewed tidsskrift. Derudover udførtes der i et feltstudie af aborre og gedders adfærd i søer med klart og uklart vand, ved hjælp af radiotelemetri. Fiskenes adfærd blev fulgt gennem døgnpejlinger, hvor fiskenes aktivitet og habitatvalg kunne fastlægges. I løbet af august 2006 svigtede en del sendere, lang tid før den garanterede levetid var udløbet. Derfor blev forsøget med gedder afsluttet i 2006, mens der blev mærket et antal nye aborrer i begge søer, hvis adfærd blev fulgt til foråret Udover manuelle døgnpejlinger blev fiskenes ophold i søerne som et forsøg fulgt via automatiske pejlestationer, der konstant logger data. Sideløbende med pejlingerne blev der udført undersøgelser af både aborrer og gedders fødevalg samt af byttefiskenes fordeling i begge søer, dag og nat. Undersøgelserne af geddernes adfærd viste, at der var større variation i aktivitetsmønstrene i den uklare sø end den klare sø, mens det ikke var muligt at påvise en højere aktivitet i den uklare sø. Derimod var byttefiskenes adfærd meget forskellig i de to søer. Undersøgelserne af geddens adfærd i en klar og en uklar sø blev afsluttet med en speciale rapport i Resultaterne blev desuden præsenteret på en international konference i Silkeborg, hvorefter der blev udarbejdet og indsendt et manuskript til et peer-reviewed internationalt tidsskrift. Undersøgelserne af aborrernes aktivitet og habitatvalg i en klar og uklar sø blev afsluttes i foråret 2007, og databehandlingen blev påbegyndt i Projekt 5463: Aktiv forvaltning af fiskebestanden i stærkt menneskepåvirkede søer Mange danske søer er stærkt påvirkede af menneskelig aktivitet, dels i form af øget næringsstoftilledning, men også direkte fysisk, i form af regulering af vandstanden, befæstelse af bredzonen, sejlads og lignende. De fysiske påvirkninger er ofte mest omfattende i søer, der er beliggende bynært. I dén type søer, kan restaurering ved eksempelvis biomanipulation alene vise sig, at være utilstrækkelig til at opnå en varig forbedring af miljøtilstanden. Dermed vil såvel miljøtilstand som søens værdi i relation til rekreativt udnyttelse (herunder fiskeri) være negativt påvirket. I nogle bynære søer har det vist sig, at eksempelvis geddebestanden er meget lille eller helt mangler, uden at man umiddelbar kan forklare det. I dette projekt udfører vi flere aktiviteter i relation til den problemstilling. I søer hvor 15\n16 bestanden af rovfisk er forringet grundet de fysiske forhold, vil vi udføre to undersøgelser: Vi vil undersøge hvordan man skal udføre udsætning af geddeyngel, med det formål at forbedre fiskeriet efter gedder, altså egentlig bestandsophjælpning. Denne del af undersøgelsen er igangsat i 2007 og fortsættes i Resultatet af tidligere projekter med udsætning af gedde har vist, at det er muligt at øge bestandstætheden af gedder gennem udsætning, men da disse resultater stammer fra udsætningsforsøg ved biomanipulation, har vi behov for at lave forsøg målrettet mod bestandsophjælpning, både hvad angår metode og opfølgning. Som forsøgslokalitet er udvalgt tre af Silkeborgsøerne, Vejlsø og Brassø, og Gudensø, hvor vi har konstateret at bestanden af gedder er meget lille. I juni måned 2007 blev der udsat stk. geddeyngel, men en størrelse på 6-8 cm af disse blev individuelt mærket med såkaldte PIT-mærker. De sidste 5000 blev kemisk massemærket og udsat i Gudensø. De foreløbige resultater har vist, at tætheden af geddeyngel er øget med en faktor 5 eller mere. I 2008 gentages udsætning af geddeyngel, individuelt mærket med PIT-mærker I har vi, i samarbejde med Københavns Kommune, udført et eksperiment med etablering af et 250 m 2 stort kunstigt gyde- og opvækstområde for gedder i Sortedamssøen i København. Området består af en sandpude beplantet med en blanding af naturlige planter (gul iris, star, sødgræs, rævehale m.fl.). I både 2005 og 2006 kunne vi konstatere at geddeyngel anvendte området som standplads. Endvidere fandt vi i 2006 at området blev anvendt til gydning, idet vi i udlagte fælder kunne konstatere geddeæg i en tæthed, som var på højde med hvad man har fundet i tilsvarende undersøgelser af naturlige gydehabitater. Gydeperioden varede ca. 1 måned og resultaterne tyder på, at de gydende gedder i høj grad opsøgte det mest vind- og bølgebeskyttede hjørne af gydeområdet, frem for en bestemt vanddybde. Vi fik således grundlæggende bekræftet, at det er muligt, at skabe kunstige gydeog yngelopvæksthabitater, som kan forbedre den naturlige rekruttering hos en af søernes vigtige rovfisk. Det udførte eksperiment viste også den grundlæggende vigtighed af at der er lavvandede, vegetationsdækkede områder til rådighed, som gedder kan anvende som gydehabitat og som opvækstpladser for ynglen. Projekt 5520: Betydning af genetisk baggrund for tilpasning og overlevelse hos udsætningsgedder Med henblik på at udvikle de bedst mulige fremgangsmåder for bæredygtig fiskepleje med geddeudsætninger undersøges følgende: 1) Hvor genetisk forskellige er gedder fra forskellige danske lokaliteter og habitater (brakvand, søer, åer)?, 2) I hvilken grad har geddeudsætninger påvirket de lokale oprindelige bestande?, 3) Udviser gedder fra forskellige habitater forskelle der afspejler tilpasninger til lokale forhold?, 4) Er habitatforskelle, som variation i saltkoncentration, vigtige for udbredelsen af geddebestande med forskellig genetisk baggrund? Og 5) Hvad er de genetisk effektive bestandsstørrelser, og har de ændret sig over tid? Projektet er tværfagligt og forløber i samarbejde mellem DTU-Aquas populationsgenetikgruppe og økologigruppe. I 2007 blev de genetiske analyser af indsamlede vævsprøver færdiggjort og den statistiske behandling af data påbegyndt. Resultaterne er stadig foreløbige, eftersom de statiske analyser endnu ikke er tilendebragt. De foreløbige resultater tyder på, at der er store genetiske forskelle på gedder fanget på forskellige lokaliteter i Danmark, samt at der ikke umiddelbart er en sammenhæng mellem habitat-type og graden af genetisk isolering. Effekten af 16\n17 geddeudsætninger har været undersøgt i Stege Nor og i Hvidkilde Sø, der begge har været genstand for udsætninger over en årrække. De foreløbige resultater viser, at udsætninger i Stege Nor sandsynligvis ikke har haft nogen betydelig effekt, eftersom der ikke ses noget signifikant bidrag fra udsatte gedders arvemateriale hos gedder fanget i noret. Derimod kunne det tyde på, at der findes genetisk materiale fra udsatte fisk i Hvidkilde Sø, altså at udsætningerne i nogen grad kan have påvirket den lokale bestand i søen. Øvrige analyser vil belyse ovenstående spørgsmål mere detaljeret, ligesom de resterende punkter 3) - 5) vil blive behandlet i løbet af foråret I forbindelse med undersøgelser af lokale tilpasninger hos brakvandsgedder sammenlignet med gedder fra ferskvand blev gydemodne gedder fra Stege Nor (brakvand) indsamlet og strøget. Befugtede æg blev opstillet i recirkulerede forsøgsanlæg med forskellige saltholdigheder ved klækkeriet på Gisselfeld Kloster. Forsøgene med at producere yngel og teste deres respons på vand med forskellig saltholdighed blev udført med succes. Resulaterne viste, at æg og yngel er stresset både i ferskvand og ved saltkoncentrationer omkring promille. Forsøgene tydede også på, at geddeyngel fra brakvandsområder kan klare højere saltkoncentrationer end gedder fra ferskvandspopulationer. Dette kan muligvis forklare noget af den dårlige succes med at reetablere geddepopulationer i bravandsområder vha. udsætninger af yngel med ferskvandsbaggrund. Resultaterne vil blive videre behandlet i en RUC-specialerapport af Anders Tersløv Jørgensen med færdiggørelse medio Resultaterne fra projektet vil blive publiceret i internationalt anerkendte tidsskrifter og vil endvidere blive formidlet populærvidenskabeligt til interessenter i Danmark. Derudover vil der blive udarbejdet et fyldestgørende notat til 7-udvalget med henblik på at klarlægge fremtidige indsatsområder. Undersøgelse af lokale tilpasninger i ørredbestande (del af projekt 5502 Genflow fra udsatte laksefisk til vilde laksefiskebestande) I 2007 og starten af 2008 har vi færdiggjort et manuskript til et videnskabeligt tidsskrift om common garden projektets første resultater. Hovedresultaterne er, at yngel fra Hald Sø ørred er større ved klækning og swim-up (tidspunktet, hvor ynglen svømmer op fra gydebanken) ved 8 0 C end ved 5 og 2 0 C. Omvendt er yngel fra Lilleåen og Norring Møllebæk større ved 5 og 2 0 C end ved 8 0 C. Karup Å ørreder befinder sig midt imellem disse yderpunkter. Vores analyser viser, at en stor del af disse forskelle skyldes arv snarere end miljø. Desuden viser analyserne, at disse forskelle er opstået som følge af naturlig selektion (naturlig udvælgelse). Med andre ord har vi påvist, at der findes lokale tilpasninger i bestandene. I forbindelse med common garden projektet forsøgte vi at mærke blommesækyngel med elastomer. Dette er et kunststof med flourescerende farve, som man efterfølgende kan se v.hj.a. ultraviolet lys. Vi viste, at man kan bruge denne metode til at mærke fisk helt på blommesækstadiet, at man stadig kan se mærkerne, når blommesækken er opbrugt, og at det ikke fører til nedsat vækst for de mærkede yngel. Denne metode kan bruges i en række sammenhænge, hvor man f.eks. vil sammenligne vækst mellem yngel fra forskellige bestande under de samme miljøforhold. Resultaterne er publiceret i en artikel i Fisheries Management & Ecology. Næste generation af ørrederne i common garden projektet forventes at blive kønsmodne i vinteren Alle moderfisk blev gennemgået i efteråret 2007, og en del mest hanner var 17\n18 kønsmodne, men endnu for små til strygning af tilstrækkelige antal æg. I efteråret 2008 vil vi stryge næste generation og sætte kryds op til 1) at forsøge at identificere, hvilke gener, der er involveret i lokal tilpasning til temperaturer og 2) generelt at kortlægge ørredens arvemasse, med henblik på at finde vigtige gener, som er betydning for lokale tilpasninger, og som sidenhen kan bruges til at kortlægge vores ørredbestande. Projekt 5514: Vilde oprindelige laksebestande i Vestjyske vandløb På baggrund af de sidste mange års fremgang i antallet af godkendt moderfisk fjernede man i 2007 den rutinemæssige DNA screening af moderfisk for det sidste vandløb Ribe Å. Der var dog fortsat et beredskab på plads, så man, om nødvendigt, kunne undersøge moderfisk hvis man havde mistanke om fremmede laks i større mængder. Det viste sig dog ikke at være tilfældet. Der blev i 2007 i lighed med tidligere indsamlet prøver af yngel til DNA analyse fra Varde Å og Ribe Å. Forekomsten af naturligt reproduceret yngel så desværre ikke ud til at have haft nogen fremgang. Ligeledes blev der indsamlet vævsprøver af et antal moderfisk hos DCV, for på et senere tidspunkt at kunne undersøge den tidslige udvikling i den genetiske sammensætning. Projektet er fra 2008 slået sammen med projekt 5343 for at sikre integration mellem genetiske og økologiske metoder til at monitere de vilde vestjyske laksebestande og sikre at lakseforvaltningsplanens målsætning opfyldes. Vi forventer desuden at en del af de laks der er blevet indsamlet gennem de senere år kan analyseres i forbindelse med dette projekt og et netop iværksat EU projekt SalseaMerge. 18\n19 Marin Fiskepleje AKTIVITETSRAPPORT FOR DEN MARINE FISKEPLEJE 2007 Dette år er afslutning på det tre årige program fra Programmet indenfor marin fiskepleje har beskæftiget sig med aktiviteter der kan inddeles i: 1. Administration og rådgivning indenfor marin fiskepleje 2. Udsætningsrelaterede undersøgelser 3. Undersøgelser vedrørende habitater (levesteder for fisk) 4. Undersøgelser vedrørende kystnære økosystemer 1) Administration og rådgivning indenfor marin fiskepleje. Der deltages i møder med de marine fiskeriorganisationer i saltvandsudvalget. Her har de primære emner, der har været drøftet fokuseret på ål og skarv og de forvaltningsplaner der er under udarbejdelse for begge disse arter. Der udarbejdes referater for disse møder. Derudover deltages i 7 udvalgsmøder. Deltagelse i disse har, udover den almindelige rådgivning, inkluderet et indlæg om dræbergopler i de indre danske farvande (projekt 3009). 2) Udsætningsrelaterede undersøgelser. Selve udsætningsaktiviteterne er fokuserede på at undersøge, hvor og hvordan man bedst kan gennemføre en udsætning (projekt nr samt projekt nr og 3106). Under denne aktivitet er der et projekt vedrørende pighvar. Arbejdet med ål afrapporteres andetsteds i denne rapport og ikke under marin fiskepleje. Marin fisk. Med pighvar arbejdes der med at forbedre overlevelsen umiddelbart efter udsætning. Projektet (3114) har allerede vist, at man kan halvere dødelighed umiddelbart efter en udsætning tæt ved kysten på lavt vand ved at sætte fiskene ud i bure i nogle dage, før de sættes fri i miljøet. I år blev disse resultater verificeret ved en udsætning, der adskilte sig fra de tidligere ved at der kun blev sat fisk ud, der havde gået i bure og altså var blevet tilvænnet det nye miljø. To størrelsesgrupper blev sat ud og for 11 cm pighvar var der næsten ingen dødelighed, mens der for de mindre 4-5 cm pighvar blev observeret en højere dødelighed i den første periode efter udsætningen. Et resultat, der er modsat tidligere observationer. Projektet gør brug af en model udviklet i et tidligere projekt og er som andet afhængig af troværdige fangst data. Den trawl, der blev benyttet er designet til at fiske på lidt dybere vand, og kan derfor have problemer med at fiske de mindre pighvarrer effektivt. Udover at følge pighvar efter udsætningen blev antallet af nedgravede fisk i burene bestemt dagligt i tilvænningsperioden. Det blev fundet at antallet af pighvar der var synlige faldt fra tidspunktet de blev placeret i burene og indtil de blev sat ud. 3) Undersøgelser vedrørende habitater (levesteder for fisk) Dette er det største indsatsområde inden for marin fiskepleje. Indsatsen er rettet mod dels at finde egnede habitater for fisk til udsætning, dels at sikre at de fisk der søger ind mod kysten for at tilbringe det juvenile stadie har gode betingelser for vækst og overlevelse. Arbejdet består dels af indsamling af viden om fiskeforekomster (3102), videreopbygning af viden om habitatkvalitet (3115, 3117) og videreudvikling af metoder til habitatrestaurering (3103). I år er der produceret kort over udbredelsen af fladfiskeyngel mellem Skagen og Djursland og det er blevet analyseret, hvilket fysiske habitatkarakteristik, der er med til at bestemme forekomsterne af de juvenile fladfisk (projekt 3117). 19\n20 4) Undersøgelser vedrørende kystnære økosystemer Arbejdet med Ecopath modellen i Limfjorden blev i 2006 udskudt til senere for at give plads til 2 korte projekter som havde en meget høj prioritering hos fiskeriorganisationerne. Projekterne omhandler dokumentation af betydning af skarvens prædation på fladfiskeyngel kystnært. Det ene projekt består af udvikling af en ECOPATH model over data fra Ringkøbing Fjord med særlig fokus på skarvens indflydelse på økosystemet. Det andet projekt omhandler udvikling af skarvkolonien ved Tofte sø og den betydning den har haft på tætheden af fladfiskeyngel kystnært. Begge disse små-projekter er afsluttede. Arbejdet med Ecopath modelllen i Limfjorden fortsættes i regi af et andet projekt Regimeskift i Limfjorden årsager, mekanismer og konsekvenser for forvaltning finansieret over Fødevareforskningsprogrammet Projektet løber over tre år fra 2007 til Med dette projekt vil man tilstræbe sig at skaffe bedre data over fiskebiomasser til modellen, samt udarbejde mere detaljerede modeller for små repræsentative områder i fjorden. Proj Rådgivning og administration af marin fiskepleje Der er løbende blevet ydet rådgivning til ministeriet, organisationer og enkeltpersoner i spørgsmål vedrørende marin fiskepleje. Herudover har der været deltagelse i 7- udvalgsmøder og planlagt og gennemført tre møder i Saltvandsudvalget. Arbejdet herunder har bestået af koordinering og referat af møder, indhentning af den nødvendige information til drøftelse på møder samt indbydelse af andre deltagere med særlige ekspertise til møderne. Endvidere er der blevet udarbejdet flere indlæg, som blev offentliggjort i organisationernes blade. Proj Fangstregistrering Dette projekt er et samarbejdsprojekt mellem Dansk Amatørfiskerforening, Dansk Fritidsfiskerforbund og Danmarks Fiskeriundersøgelser. Ved at fritidsfiskere fra de to foreninger registrerer deres fangster, fås information om fiskeforekomster i kystnære områder. De første 3 år med registrering af fangster, fangstregistreringsprojektet, er afsluttet og afrapporteret. Rapporten udkom i 2005 som DFU rapport nr : Registrering af fangster i indre danske farvande 2002, 2003, 2004, og kan hentes elektronisk på DFU s hjemmeside ( Data for fangsterne er lagt på fiskeplejehjemmesiden hvor man har mulighed for at se, hvilke fiskearter er fanget, hvor de blev fanget, de relative fangster samt størrelsesfordeling for de fisk, der blev fanget. I 2005 blev nøglefisker ordningen lanceret. I denne fiskes der med bestemte redskaber udleveret af DFU inden for et bestemt tidsrum i hver måned fra Data fra 2005, 2006 og 2007 er indsamlet og indtastet i DFU s database. I 2007 blev fiskerne, som er tilmeldt ordningen på Lolland og Sjælland besøgt. Ved besøget blev fiskelokaliteterne besigtiget, og der blev stillet spørgsmål om fiskerens opfattelse af eventuelle ændringer i fiskefangster m.m., der er sket i den tid, han har fisket i området. I september måned blev der holdt et møde for de i projektet deltagende fiskere. På mødet blev der orienteret om status for projektet, samt om resultater fra andre projekter under den marine fiskerpleje og aktuelle emner vedrørende det marine miljø. Proj Vejle Fjord habitat restaurering. Dette pilotprojekt er et samarbejde mellem Danmarks Fiskeriundersøgelser, Dansk 20


turnéteater | Gyldendal - Den Store Danske\nLink til "turnéteater"\nOprindelige forfattere BL-M og Holm Seneste forfatter Redaktionen\nturnéteater, (1. led af fr. tournée 'rundrejse', perf.part. af tourner 'dreje, vende, kredse', af lat. tornus 'drejeskive'), omrejsende teater. Den omrejsende aktivitet har fra første færd præget teatret som kunstart, fx commedia dell'arten, som turnerede på tværs af landegrænser. Teaterselskaberne havde delvis form af familiedynastier, der bragte de sceniske færdigheder videre fra generation til generation, en model, som siden kendes fra cirkus. Inden for barokteatret spillede de tysk-nederlandske vandretrupper en stor rolle, bl.a. turnerede de i Norden. Men også Molière turnerede i 13 år før sit gennembrud i Paris. I 1700-t. blev synet på de rejsende trupper stadig mere skeptisk; idéen om teater som betydningsfuld kunst- og kulturinstitution var knyttet til den stationære aktivitet. Men i fx Italien holdt strukturen med de turnerende selskaber sig dog som den dominerende til midten af 1900-t.\nI Danmark som i Europa var der en stor turnévirksomhed af private selskaber langt op i 1900-t. Repertoireudbuddet var med få undtagelser præget af det umiddelbart salgbare. De idéer om et folketeater, som efter 1. Verdenskrig i Frankrig førte til dannelsen af Théâtre national populaire og i USA til Theatre Guild, opstod ud fra ønsket om at demokratisere adgangen til teaterkunsten. I Sverige samledes turnéteater i 1935 i institutionen Svenska Riksteatern og for Norges vedkommende i 1949 i Riksteatret. I Danmark forblev turnéer længe private initiativer, bortset fra Det Kgl. Teaters gæstespil i provinsen, som 1935 blev en lovpligtig del af virksomheden. Enkelte privatteaterdirektører, fx Gerda Christophersen, havde ambitioner, der rakte ud over det sædvanligvis populære repertoireudbud. Demokratiseringstanken førte i Danmark til stiftelsen 1946 af ARTE, som samarbejdede med Andelsteatret fra 1948 og med Dansk Folkescene, grdl. 1954 af FOF. Denne turnéaktivitet indgik 1963 i dannelsen af Det Danske Teater, som sammen med Den Jyske Opera var de faste medlemmer i Det Rejsende Landsteater 1977-91. Hovedparten af det rejsende voksenteater aftages af 75 lokale teaterforeninger (2000), godkendt af amterne som billetdistributører. Deres landsorganisation, Danmarks Teaterforeninger, rejste 1991 midler til et forsøg med en garantiordning, der kunne være et sikkerhedsnet under foreninger, som indlagde sværere tilgængelige forestillinger, herunder ny dans og musikdramatik, i en sæsons udbud. Fra 1997 er denne tilskyndelse til udvikling af foreningernes repertoire overgået til Teaterrådets garantifond.\nDet fra 1960'erne opvoksende gruppe- og børneteater driver turnévirksomhed, bl.a. med støtte fra Det Rejsende Børneteater og Opsøgende Teater. Den væsentligste del af børneteater og opsøgende teater finder sit publikum i kommunale institutioner, børnehaver, skoler, biblioteker o.l., hvor staten refunderer 50% af amters og kommuners udgifter til køb af forestillinger. Danske børneteatre, gruppeteatre (fx Odin Teatret) og mindre teatre turnerer desuden ofte i udlandet.\nPå initiativ af Dansekontoret og Kulturhus Århus blev der i 2001 oprettet et særligt netværk til turnéer med ny dans. Aktiviteten blev påbegyndt i 2002.\nBjørn Lense-Møller, Bent Holm: turnéteater i Den Store Danske, Gyldendal. Hentet 20. juli 2019 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=175298


Kan du lide kunst og bliver ofte bevæget af et smukt arbejde? Har du goosebumps når du kommer ind i et prestigefyldt museum? Tillykke!Det er helt normalt. Ikke desto mindre er nogle mennesker yderst følsomme over for visse situationer. De manifesterer derefter symptomerne på Stendhal syndrom. Det er også kendt som Florence Syndrome, Traveler Stress eller Museum Illness.\nDette særlige syndrom fremkommer efter at have observeret værker af stor skønhed.Historien om hans opdagelse er udover at være tilfældig, meget nysgerrig.Næsten lige så meget som fænomenet selv. Vi inviterer dig til at kende ham!\n1 Dens oprindelse: Florens kunst\n2 Symptomer på Stendhal syndrom\n3 Kan nogen lide det?\n4 Kontroversi: myte eller virkelighed?\n5 Økonomisk motivation?\n6 Dorian Gray syndrom\nDens oprindelse: Florens kunst\nI 1817, Henri-Marie Beyle, en prestigefyldt og berømt fransk forfatter,rejste over Italien for at indsamle oplysninger til sin næste bog.Du gætter sikkert på, hvad der er pseudonym for denne forfatter. Ja, Stendhal!\nUnder sin tur til Firenze rejste han gennem hvert hjørne af byen.Han var forbløffet over den kunst, der stammer fra alle hans gader. Museer, kirker, kapeller, landskaber, tage, facader, fresker … Beyle ønskede at drage fordel af alt dette.\nMens han besøgte basilikaen Santa Croce, ledte hans forvirring, hans ekstase og hans begejstring til fysisk ubehag.Mere specifikt koldsved og en dyb følelse af angst. Hans hjerte begyndte at slå hurtigere og han begyndte at føle sig svimmel. Han måtte straks sætte sig og hvile. Når han var rolig, begyndte han at tænke.\nSom han fortæller senere i sin bogRom, Napoli og Firenze, hans egen erfaring giver værdifuld information til psykologi og medicin.Deres fradrag var som følger:\n"Jeg var ankommet til dette følelsessted, hvor de himmelske fornemmelser, der blev givet af Beaux Arts og de lidenskabelige følelser, mødtes.Santa CroceJeg havde et hjerteslag, livet var opbrugt hjemme, jeg gik med frygten for at falde. "\nHans detaljerede og afgørende beskrivelse af fænomenet gav syndromet sit navn.Som om at respektere opdagelsen af dens symptomatologiske ramme.\nSymptomer på Stendhal syndrom\nIkke desto mindre blev dette fænomen betragtet som et syndrom kun et århundrede senere. I 1979 blev den italienske psykiaterGraziella Magherini studerede hundredvis af sager blandt turister i Firenze.Hun bemærkede, at alle symptomerne kunne opsummeres i en smuk metafor: en slags "kunstnerisk fordøjelsesbesvær".\nSymptomatologien bestod af takykardi, koldsved, hjertebanken, kvælning, tremor, følelsesmæssig spænding og udmattelse.I de mest alvorlige tilfælde var der en hvirvelvind, der førte til svimmelhed eller endog depression.\nNogle mennesker anser Stendhal syndrom som en psykosomatisk sygdompå grund af det tovejsforhold, der eksisterer mellem sind og krop. I dette tilfælde vil det følelsesmæssige anfald forårsage de tidligere fysiske symptomer. Andre klassificerer det som en animeret situation. Således er det udover at være punktligt skyldes observationen af stor skønhed i en kort periode. Stendhal syndrom ville være som achokkunstnerisk.\nKan nogen lide det?\nJa, alle kan mærke dens virkninger.Vi kan alle føle sig udmattede, eller vores hjerteslag kan stige på et bestemt tidspunkt. Dette øjeblik kan eller måske ikke falde sammen med det faktum, at vi beundrer et smukt arbejde. Det er derfor et meget usædvanligt syndrom.\nDet forekommer ofte hos turister og kunstbevidste besøgendeder rejser for at beundre værker eller monumenter. Normalt begynder syndromet på blændende steder. Af nogle ukendte årsager indeholder disse steder en meget intens følelsesmæssig følelse for disse mennesker.\nKontroversi: myte eller virkelighed?\nI løbet af de sidste årtier har Stendhals syndrom udviklet sig til en model af reaktionerne hos personer, der står over for et kunstværk. Især når sidstnævnte er særligt smuk, eller når vi finder mange på ét sted.Men som næsten alt er dette syndrom ikke fri for kontroverser.\nDer er ingen tvivl om, at når vi lytter til en sang, der bringer hukommelser tilbage, flyttes vi. Vi kan ikke hjælpe, men har gåsebud, når vi går for at se et spil.Der sker noget i os. Kunst er en følelse.\nSelv om denne kendsgerning er anerkendt af flertallet af psykologer,Andre spørgsmål, spørgsmål og overvej det bare en myte.De tror, at Stendhal syndrom er rent forslag. Med andre ord eksisterer den kun i menneskers sind.Desuden mener de fleste skeptikere, at de ubevidste besøgende til byen spiller dem forkert tricks. Dette ville få dem til at føle forskellige symptomer.\nTurismen er steget betydeligt i Italien de seneste år. Kunst er blevet populæriseret og demokratiseret, og tilfælde af Stendhal syndrom har tredoblet sig i Firenze hospitaler. Derfor kaldes det også Firenze syndrom.\nFirenze var renæssancens vugge. Det er en af de smukkeste byer i Europa, den der indeholder den største kunstneriske historie.Det videnskabelige samfund er derfor bekymret over de mulige økonomiske interesser, der kan være bag dette fænomen. Vi kan blandt andet finde hensigt om at tiltrække flere besøgende eller øge indtægter. Eller for yderligere at øge byens omdømme.\nOg hvad synes du?Er det bare en måde at tiltrække de nye turists opmærksomhed? Eller kan man sætte pris på kunstværker i kort tid virkelig forårsage disse fysiske ændringer?\nDorian Gray syndrom er et sæt af symptomer, der er meget specifikke for vores nuværende samfund. Det refererer til aldring modstand … Læs mere "


En forælder kan spille flere roller, men aldrig stoppe med at være en forælder Psykologi - da.baiug.org\nEn forælder kan spille flere roller, men aldrig stoppe med at være en forælder Psykologi\nFaders rolle har ændret sig gennem årene, og i de nuværende tider ser det ikke ud til at være meget defineret. Før det var klarere: de var de finansielle udbydere af hjemmet og dem, der havde det sidste ord. De var autoritetens øverste stemme, men lidt plejet barnopdræt, meget mindre husarbejde. Alt syntes at være i orden.\nDe sidste årtier har radikalt forvandlet den mandlige figur og selvfølgelig også faderskabet. Der er dog et punkt, hvor både for og forældre forældre føler sig dybt involveret: deres børns succes.\nTidligere var de bekymrede for at uddanne ærlige og hårdtarbejdende mennesker til at blive nyttige borgere. Nu, men fra samme logik har nogle forældre valgt at blive en slags "manager" for deres børn. Ikke alene ønsker de at være gode borgere, men de vil også have, at de bliver de bedste inden for et bestemt område. Som sport, for eksempel.\nDu kan tydeligt se dette i blekkerne af børnenes weekendturneringer. De er altid der, bag kulisserne, styrer dit barns aktivitet, så han bliver den bedste. De bliver så involveret i dette, at de fokuserer hele skabelsen mod disse præstationer og endda styrer deres hengivenhed i overensstemmelse hermed. De er forældre, som projekterer deres fantasier om succes for deres børn , og som i et vist omfang ophører med at være forældre til at blive trænerne af deres børns talent.\nFaderens direkte og indirekte pres\nMandens syn på succes er meget mere krævende og begrænset end den feminine. Det er derfor mange forældre har svært ved at gøre en forskel på at opdrage et vellykket barn og opdrage et godt barn. For mange af dem er man synonym med den anden og derfor fokuserer i høj grad på børns uddannelse for deres resultater, især hvis de betyder kompetence. Disse forældre vil føle sig stolte af deres børns præstationer. Nogle gange kan de ikke differentiere deres eget ønske fra deres børns ønsker.\nBørn vil som regel at behage disse forældre og lærer at læse deres smil og udtryk for tilfredshed, når de vinder en medalje, eller ankommer hurtigere, eller gøre et mål eller tage 10 i matematik. At deres forældre er stolte af dem, gør dem til at føle sig trygge. Derefter overgiver de sig let til sådanne godkendelser eller påtegninger. Det viser sig, at hvis børn ikke udmærker sig efter hvad deres far forventer, opstår der en bølge af ligegyldighed. Måske beretter de dig ikke direkte, selvom de ofte gør det. Under alle omstændigheder sjældent skimp på skuffelse udtryk.\nOg ofte vender de sig væk fra denne søn, der har skuffet dem. Faderen, der ikke er færdig med at uddanne sig Forældre, der passer ind i denne type opførsel, er faktisk børn, der søger at blive retfærdiggjort.\nDe vil sandsynligvis have været ofre for en lignende uddannelse\n: de havde store forventninger til dem og måske ikke har opfyldt dem alle. Og hvis de blev opfyldt, gjorde de det fra stive afkald eller store lidelser. Deres børn henviser dem til disse børn, som også var en dag.ønsker at fastsætte, hvad "ikke bestået"\nmed dem, der ikke giver dem mulighed for at være den "Messi" hold, eller spekulerer i klassen, eller den rigeste forretningsmand. De sidder i gæld og overfører disse fejl til deres egne børn. De gør det ubevidst og med de bedste hensigter. De tror virkelig, at deres ønske er at gøre deres børn bedre end dem selv, for at få et højere liv. Problemet i hele denne ligning er, at en afgørende faktor er udelukket: ægte kærlighed.Denne kærlighed, der er den eneste, der er i stand til at respektere processer, tider og fejl. Det er også hvad der grundlæggende accepterer det andet som han er, med hele pakken: succeser, fejl, triumfer og fejl.\nKærlighed til "leder" forælder kan være meget dyb, men det ophører ikke med at være egoistisk. En sådan far er mere bekymret over sig selv og sin lykke end med hans sønns sande trivsel. Først og fremmest skal en far give en fast hånd, der fylder sit barn med tillid og giver en sikkerhed: uanset omstændighederne er han en værdifuld person, der fortjener at blive anerkendt både i præstationer og i enhver anden eventualitet af livet.\nHjerne halvkugler og personlighed: falder en myte til jorden?