Tre spørgsmål, I skal besvare for at skabe en vellykket hybrid arbejdsplads | AS3 Transition Blog\nStress og trivsel, Ledelse | Læs på 7 min\nAf Thomas Lange den 13. juni 2022\nHybridarbejde. Elsket og Udskældt. Fleksibelt, men også fyldt med faldgruber. På alles læber og alligevel svært at tegne et entydigt billede af. Erhvervspsykolog og ledelseskonsulent Thomas Lange gør forsøget her og peger på tre vigtige spørgsmål, I som organisation skal besvare, hvis I vil skabe en vellykket hybrid arbejdsplads.\nDe hybride arbejdsmodeller testes på livet løs rundt om på de danske arbejdspladser i disse post-Corona år. De tektoniske plader er sat i bevægelse, og vi asfalterer, mens vi kører.\nOg der er mange forskellige modeller og organiseringer i spil rundt omkring i virksomhederne, Nogle gør det oppefra og ned og dikterer faste rammer for henholdsvis fysisk fremmøde og hjemmearbejde. Andre involverer medarbejderne i beslutningerne om, hvordan arbejdslivet fremadrettet skal organiseres, og andre igen giver plads til forskellige, lokale modeller.\nModellerne tæller alt lige fra 100 % virtuelle arbejdspladser, hvor medarbejderne er sat frie til at arbejde hvor som helst og når som helst, over tidsbaserede hybride modeller, hvor man arbejder fx 2 dage hjemme og 3 dage inde, til aktivitetsbaseret hybrid, hvor det er typen af opgave, der definerer, hvorvidt man arbejder hjemme eller på kontoret.\nUanset type af organisering er én ting helt sikkert: Nutidens arbejdsplads ser markant anderledes ud end for bare få år siden, og den kommer til at forandre sig endnu mere i årene, der kommer.\nMen hvordan ser den bedste og mest vellykkede hybride arbejdsplads ud? Kan vi sætte det på formel, og findes der mon en tjekliste at arbejde ud fra?\nDet korte svar er nej. Der findes ikke en one size fits all, men derimod tre centrale spørgsmål, som kan guide jer mod den rigtige model for netop jeres organisation. Læs med, når jeg gennemgår dem her.\nLæs også: Klar til det hybride arbejdsliv? 5 ting, du skal være opmærksom på som leder eller HR\nSpørgsmål 1: Hvordan balancerer vi gamle rutiner og nye vaner?\nVi har alle været igennem forskellige transitioner de senere år, og vi har gjort os hver vores erfaringer med hjemmearbejde, samarbejde på distancen og hybrid organisering.\nVi har lært at afholde møder, samarbejde og fordele opgaver på nye måder. Og mange af os har savnet fysisk nærvær, de tilfældige møder ved kaffeautomaten og det sociale og faglige fællesskab på kontoret.\nVores udgangspunkt, erfaringer og personligheder er forskellige. Derfor har vi også forskellige perspektiver på fordele, ulemper og udfordringer ved de nye kontra mere traditionelle måder at arbejde på.\n'Plejer' er ikke nødvendigvis negativt – ligesom den nyeste tilgang ikke per automatik er den bedste. Og i organisationen eller afdelingen kan der være lige så mange forskellige meninger om, hvad der fungerer bedst, som der er medarbejdere.\nNogle foretrækker måske onlinemøder, fordi de har opdaget, hvor effektive og tidsbesparende, de kan være. Andre har genfundet tilfredsstillelsen ved at møde fysisk ind på kontoret og samarbejder bedst face-to-face med kollegerne.\nBetyder det så, at I skal give los og lade alle praksisser - nye som gamle – eksistere side om side? Nej, totalt anarki er næppe en god idé. I risikerer at sætte sammenhængskraften over styr og ender i værste fald ud med en arbejdsplads, hvor kulturen, sammenholdet og fællesskabet langsomt forsvinder som sand mellem fingrene.\nI stedet for ukritisk at fortsætte med de nye måder at organisere arbejdet på – eller bevidstløst vende retur til tidligere rutiner – er det afgørende, at I som ledelse og HR forholder jer kritisk til, hvilken arbejdsplads og -kultur, I ønsker.\nHvilken omgangsform vil I gerne have? Hvor mange forskellige møde- og samarbejdsformer har I brug for? Og hvor ofte forventer I, at medarbejderne møder ind på kontoret?\nI skal melde klart ud, være indstillede på at træffe svære, måske endda upopulære beslutninger - og ikke mindst bevidste til- og fravalg, gerne i samarbejde med medarbejderne.\nFørste step handler om at blive bevidste om, hvad der fungerer bedst i hvilke situationer og hvorfor. Og omvendt, hvilke gamle rutiner eller nye vaner, I er bedst tjente med at sætte på pause eller helt parkere.\nLæs også: Fra work-life balance til et arbejdsliv i balance\nStil jer selv disse spørgsmål\n1. Hvad skal vi efterlade på de gamle bjerge? (stop)\n2. Hvad kan vi med fordel tage med os? (behold)\n3. Hvilke nye ting skal vi begynde på? (start)\nØvelsen, som bygger på DeLongs metode, gør jer i stand til at kortlægge og undersøge de mange bevidste – og ofte ubevidste – praksisser, I har oparbejdet i organisationen.\nNår først I har overblikket og indsigten, kan I langt bedre træffe bevidste og velargumenterede beslutninger om den fremadrettede organisering af arbejdet.\nSpørgsmål 2: Hvilke hensyn skal vi vægte højest?\nDe fleste virksomheder har gennemlevet en glidebane af organisatoriske forandringer de senere år, igangsat ikke mindst af Corona og de gentagne nedlukninger af samfundet.\nNød lærer nødlidende organisation nye måder at arbejde og samarbejde på. Og I har sandsynligvis indført en række nye møde-, arbejds- og samarbejdsformer de senere år som modsvar på de mange samfundsmæssige udfordringer og forandringer.\nOplevelserne og erfaringerne fra nedlukningerne har medført et gradvist men sikkert skift i fokus i mange organisationer. ‘Hensynspendulet’ er svunget fra ledelsens krav og forventninger mod medarbejderens individuelle ønsker og behov.\nUnder og umiddelbart efter Corona handlede dette skift i fokus i høj grad om at tilgodese medarbejdernes psykiske velbefindende og sikre, at trivsel og motivation ikke blev kompromitteret af den fysiske afstand til kolleger og nærmeste leder. Distancearbejde skulle med andre ord gøres så velfungerende og attraktivt som muligt.\nI takt med, at samfundet igen er åbnet op – og jobmarkedet sideløbende blev brandvarmt – er fleksibiliteten og det øgede fokus på medarbejdernes ønsker og behov blevet et konkurrenceparameter i kampen om at tiltrække og ikke mindst fastholde de dygtigste medarbejdere.\nFor ja, et super fleksibelt arbejdsliv er da uden tvivl en kæmpe gevinst for den enkelte. At kunne løbe en tur om formiddagen, hvis lysten lige er der. Snuppe afdelingsmødet på Teams og spare køreturen til kontoret. Hente ungerne tidligt og lægge de sidste timers arbejde efter deres sengetid.\nMen måske er pendulet svunget for langt?\nDer er i hvert fald ingen tvivl om, at det stærke fokus på at tilgodese individets ønsker og behov har en slagside og kommer med en pris, hvis man som organisation ikke er opmærksom. Frisættelse af individet kan medføre forsømmelse af teamet, og det kan have negative konsekvenser for kulturen og det sociale og faglige fællesskab på arbejdspladsen.\nDerfor er det måske ikke så mærkeligt, at pendulet i mange organisationer netop nu begynder at svinge tilbage mod en prioritering af arbejdsfællesskabet. I en erkendelse af, at vi sætter det sociale sammenhold – og i værste fald virksomhedens dna – over styr, hvis vi ikke prioriterer tid sammen på arbejdspladsen.\nEr den bevægelse så også den rigtige løsning for dig og din organisation? Måske, og i sidste ende behøver prioriteringen af hensyn selvfølgelig ikke være et enten-eller. Men det er afgørende, at I forholder jer til konsekvenserne af jeres til- og fravalg – for den enkelte medarbejder, for arbejdspladsen og ikke mindst for opgaveløsningen.\nOvervej en gang, hvad der mon ville ske, hvis I vendte prioriteringen på hovedet – og startede med opgaveløsningen. Nogen betaler os for noget. Så hvad betyder det for opgaveløsningen, hvis vi organiserer os på x, y eller z måde?\nOg hvad nu, hvis vi gør op med forestillingen om “mit arbejde” og “mine behov” og i stedet lærer at sige “vores arbejde” og “vores behov” - og dernæst definerer, hvornår vi giver hinanden den frihed, som hjemmearbejde også er?\nStil jer selv disse spørgsmål, når I evaluerer den nuværende praksis\n1. Hvad betyder det hybride samarbejde for opgaveløsningens kvalitet?\n2. Hvordan spiller det hybride samarbejde ind på fordeling af ansvar og processer på tværs?\n3. Hvordan påvirker det hybride samarbejde vores innovationskraft?\n4. Hvilken organisering kalder vores medarbejderes anciennitet og personlighedsprofiler på?\n5. Hvordan kan vi mærke overgangen til det hybride i vores samarbejdsrelationer?\n6. Hvilken betydning har det hybride samarbejde for kulturen og værdierne om 1-2 år?\nSpørgsmål 3: Hvilken rolle skal den fysiske arbejdsplads spille?\nHybride arbejdspladser bruger mindre kontorplads og holder på talenterne. Det synes at være den erklærede sandhed, som medier og diverse undersøgelser bombarderer os med.\nKontoret er ikke længere den eneste arbejdsplads, vi skal forholde os til. Med i pakken er kommet både hjemmearbejdspladsen og de decentrale, co-working spaces, som skyder frem overalt i disse år.\nLæs også: Hjemmearbejde vinder frem, men i Sparekassen Kronjylland vil medarbejderne helst møde ind\nKontoret: Det faglige og sociale mødested\nCo-working space: Det lokale ’hub’ i medarbejdernes nærområde\nHjemmearbejdspladsen: Den fleksible arbejdsplads med plads til 'deep work'\nMen hvordan skal jeres hybride arbejdsplads se ud? Hvilke opgaver løses bedst hvor? Og hvilken rolle skal den fysiske arbejdsplads spille fremadrettet?\nDer er en langsom revolution i gang, når det kommer til hybridarbejde, og det fysiske kontor har ikke udspillet sin rolle i den hybride organisering af arbejdet - tværtimod.\nKompleksiteten i opgaver kalder forsat på fysisk samvær og samarbejde på kontoret. Derfor nytter det ikke noget, at vi fjerner os helt fra hinanden i jagten på fordybelse, fleksibilitet og øget effektivitet.\nMen hvis medarbejderne skal gide møde ind, skal der være noget at komme efter. Det er derfor vigtigt, at der bliver skabt nogle faglige og sociale rammer, som gør det både attraktivt og nødvendigt for dem.\nSe blandt andet på LEGO, som med Anne Sofie Fedders i spidsen, netop har lanceret nyt hovedkontor i Billund. Filosofien er enkel: Kontoret skal passe til medarbejderne og ikke omvendt. Vejen dertil er involvering af medarbejderne, en hybrid arbejdsform og en helt anden måde at indrette ”kontoret” på, så samarbejde og kreativitet er i fokus.\nDerfor er der i det nye Campus LEGO skabt rum til mange forskellige arbejdsområder, så medarbejderne kan arbejde aktivitetsbaseret og flytte sig rundt afhængig af opgaven og samarbejdspartnere.\nHybridarbejde stiller krav om, at den fysiske arbejdsplads bliver gentænkt og redesignet, hvis den skal passe til de nye og mere afvekslende måder at arbejde på, som vi vil se endnu mere af fremover.\nI mange år har den fysiske arbejdsplads med enten storrums- eller enkeltmandskontorer været standard i de fleste virksomheder. Men det er ikke længere nok at kunne tilbyde medarbejderne disse helt klassiske rammer.\nIndretningen af kontoret bør i stedet afspejle de vigtige funktioner, som den fysiske arbejdsplads fremover skal rumme – og de tilbud, den skal give jeres medarbejdere.\nHvis kontoret skal være stedet for samarbejde, innovation og udvikling, skal indretningen og designet lægge op til netop disse arbejdsformer. Og så giver det næppe mening at plastre det til med hæve-/sænkeborde, skærme og kontorstole.\nØnsker I fornyet fokus på kollegialt samvær, og vil I styrke det sociale fællesskab? Så bør I på samme måde overveje, hvordan I kan understøtte dette i indretningen.\nOvervej også, om jeres kontor fremadrettet skal tilbyde nogle af de funktioner og bekvemmeligheder, som den attraktive hjemmebase har. Det kan fx være faciliteter som fitnessrum, bibliotek, stillerum, velfungerende køkkener og hyggelige loungeområder. Uden disse tilbud kan konkurrencen mod hjemmearbejde bliver endog rigtig svær.\nHusk på - det, der virker godt i én organisation, er ikke nødvendigvis den rigtige løsning for din virksomhed eller afdeling.\nOg indretningen af jeres kontorplads er ikke en beslutning, der skal træffes i et direktionslokale. Opgaven kalder tværtimod på en ekstraordinær grad af medarbejderinddragelse og -indflydelse, hvis I skal finde den model, der fungerer bedst hos jer.


Det her sker, når Styrelsen for Patientsikkerhed ringer til en corona-kommune - politikensundhed.dk\nNyheder 14. aug. 2020 kl. 04.00\nDet her sker, når Styrelsen for Patientsikkerhed ringer til en corona-kommune\nAllerede når en kommune har mere end 10 smittede pr. 100.000 indbyggere, ringer Styrelsen for Patientsikkerhed for at indlede en dialog om eventuelle tiltag mod yderligere spredning.\nFå styr på de indre kommunale kommandolinjer, og hav en klar og direkte kommunikationskanal til borgere.\nSådan lyder opfordringen fra overlæge og enhedschef i Styrelsen for Patientsikkerhed Charlotte Hjort til de kommuner, som for øjeblikket sidder og krydser fingre for, at det ikke er deres kommune, som blinker rødt næste gang Seruminstituttet opdaterer tallene for coronasmitte.


Tunge landbrugsmaskiner kan ødelægge små veje | Ingeniøren\nTunge landbrugsmaskiner kan ødelægge små veje\nLandbrugets bæltekøretøjer kan risikere at ødelægge asfalten på de små veje. Samtidig giver det et højere tryk i vejen, hvis landbrugsmaskinerne transporteres på blokvogne. Det viser ny rapport.\nAf Simone Etwil 9. apr 2019 kl. 10:43 49\nNår landbrugsmaskiner kører på små veje, kan det ødelægge asfaltens overflade. Det viser en ny rapport fra Vejdirektoratet, hvor man har undersøgt konsekvenserne af, at tunge landbrugsmaskiner kører på kommunale veje gentagne gange.\n»Rapporten viser, at kørslen med de store landbrugsmaskiner giver større svedninger i overfladen, men at trykket ikke er det samme, som hvis de bliver transporteret på en transportvogn. Blokvognen gav et højere tryk i dybden end bæltekøretøjerne« siger Mette Bentzen, der er afdelingsleder i Vejdirektoratet.\nVejens overflade blev ødelagt\nHvis tunge køretøjer kører på små veje, kan det give revner, svedninger og fordybninger i asfalten, fordi vejene ikke er robuste nok til at modstå den tunge vægt. Vejdirektoratet har derfor foretaget undersøgelsen af landbrugsmaskinernes effekt på småvejene i samarbejde med blandt andre KL og Landbrug & Fødevarer. I foråret 2018 undersøgte Vejdirektoratet, hvor meget Kristinelundsvej i Guldborgsund Kommune blev påvirket ved at køre en lastvogn, en blokvogn og tre landbrugsmaskiner, hvoraf to var bæltekøretøjer, hen over den OB-behandlede asfaltvej.\nEfter 200 overkørsler på Kristinelundsvej, havde bæltekøretøjerne lavet svedninger og indtryksmærker i asfalten, så det tydeligt kunne ses, hvor maskinerne havde kørt. Mærkerne var så dybe, at de kunne mærkes, da man efterfølgende kørte på vejen i personbil. Rapporten understreger dog, at der er tale om ekstremt udmattelsesforsøg, da 200 overkørsler er et meget stort antal, og det derfor ikke er resultater, der vil opstå, ved enkelte overkørsler.\nIfølge Vejdirektoratets rapport vil det sandsynligvis kræve færre overkørsler at skabe indtryksmærker og svedninger på varme sommerdage. Også traktoren på almindelige dæk blev testet på Kristinelundsvej på Lolland uden dog at give samme skader. Rapporten kan imidlertid ikke vurdere, om der ville være opstået skader, hvis man havde foretaget flere end 200 overkørsler.\nOgså blokvognen giver problemer\nVejdirektoratets forsøg konkluderer, at det er belægningstypen og dæktypen, der afgør, om vejen tager skade eller ej, når bæltekøretøjerne kører. Ribbedæk og bæltekøretøjer er derfor syndere, når det gælder beskadigelse af de overfladebehandlede asfaltveje.\nIfølge rapporten er der til gengæld også ulemper ved de såkaldte blokvogne. Blokvognene kan fragte landbrugsmaskinerne rundt, og er derfor det eneste alternativ til at lade maskinerne selv køre på vejene. Dækkene på en blokvogn er lavet til at køre på asfalt og ødelægger derfor ikke vejens overflade. Til gengæld viser Vejdirektoratets forsøg, at blokvognene laver såkaldte sporkøringer, der er fordybninger i vejen. Samtidig viser undersøgelserne også, at blokvognene giver et højere dybdetryk end bæltekøretøjerne, og det kan blandt andet medvirke fordybninger eller revner.\n"Rapporten viser, at tunge køretøjer af alle typer påvirker vejene men rapporten viser også, at landbrugsmaskinerne på lange stræk ikke er værre end dets alternativ som blokvogne eller store lastvogne. Vi synes, at det er en rigtig fin rapport, der understreger, at gamle fordomme om landbrugsmaskiner på vejene ikke holder," siger Katrine Sørensen, der er erhvervspolitisk seniorrådgiver i Landbrug & Fødevarer, der har været med til at udarbejde rapporten.\nIngen klare konklusioner\nRapporten viser, at hyppig kørsel med landbrugsmaskiner, der kører på bælter, kan give skader på vejen. Alligevel konkluderer rapporten ikke, at landbrugsmaskinerne bør holde sig til markerne, og i stedet blive transporteret på blokvogne. Eller omvendt.\nOg det er der flere gode grunde til, ifølge Mette Bentzen fra Vejdirektoratet. Der er nemlig tale om en lille undersøgelse, der tager udgangspunkt i nogle få landbrugsmaskiner, der kun findes et par håndfulde af i hele landet. Og undersøgelsen er lavet på én vej, der ikke er repræsentativ for samtlige mindre veje i landet.\nTil gengæld håber Mette Bentzen at rapporten kan give et udgangspunkt for at træffe beslutninger om dispensationer i fremtiden.\n»Det er kommunerne, der beslutter, om der skal gives dispensationer til at køre på de mindre veje. Derfor tegner rapporten muligvis et billede, som kommunerne kan bruge til at vurdere, om der skal køres på de mindre veje, og i givet fald hvor meget,« siger hun, og fortæller at der ikke er planer om at udføre en mere repræsentativ undersøgelse\n»Vi kommer ikke til at lave en længere rapport. Det skyldes blandt andet, at der ikke kører flere end 15-20 af den slags bæltekøretøjer i landet, og der er derfor enighed om, ikke at igangsætte det helt store apparat.«\nEmner : LandbrugVeje\nEllens ejere følger norsk hybridfærge-brand nøje: »Dette her bliver fantastisk værdifuldt«\nPeter Rasmussen 6 måneder siden\nIngen klare konklusioner?\nIngen klare konklusioner står der i artiklen men i overskriften står der: Tunge landbrugsmaskiner ødelægger små veje.\nHilbert Larsen 6 måneder siden\nEndnu en gang tilskud\nSamme gælder iøvrigt skovbruget og deres maskiner, som også bruger og ødelægger de offentlige veje - og hvem betaler for reparation - skatteyderne. De burde som minimum selv betale for reparation af det de har ødelagt.\nMen selvfølgelig - "lidt" tilskud fra eller til er vi jo så vant til - uden at blinke.\nJan C Damgaard 6 måneder siden\nRe: Ingen klare konklusioner?\nMåske afhænger det af journalisten der først skal forstå emnet?\nMåske er det bare fordi afvandingen langs mange små veje er for ringe. Det giver et mere sårbar fundament. Så er det nok underordnet om det er dæk eller bælter. Nu var det også mere viden i forhold til blokvogne.\nKjeld Flarup Christensen 6 måneder siden\nHvad pokker ævler de om tænkte jeg indtil jeg nåede her til\nder tager udgangspunkt i nogle få landbrugsmaskiner, der kun findes et par håndfulde af i hele landet.\nMåske vi skal tage den op igen, når der opstår et virkeligt problem.\nHenrik Heide 6 måneder siden Journalist\nDet er fint med flere kilder til samme historie. Men du nok også bemærket de journalistiske spørgsmål i Landbrugsavisen til organisationens egen rådgiver:\nEr der noget, som du bemærker i rapporten, som kommer landbruget i møde?\nHvornår tror du, der kommer nogle forandringer i reglerne?\nSå du er glad i dag?\nHvad gør I nu?\nSom der står i artiklen, så er der ingen klare konklussioner.\nAt sætte disse få tunge landbrugsmaskiner på blokvogn, vil også sætte spor.\nSelve blok-vognen har jo også en egenvægt, der er en del at totalvægten.\nMen det lader til at undersøgelsen ikke omfatter mejetærskere med bælter eller traktorer med bælter, derimod nogle få tungere specialmaskiner.\nDet der kunne kritiseres, er vel mere at der blev valgt et år efter en meget vådt år. Havde det været om efteråret eller bare et år senere, ville der nok kunne ses en større variation.\nPeter Nielsen 6 måneder siden\nJa, det kan sjældent blive stort nok.\nMen det burde egentlig være meget simpelt.\n'Vægtafgift' hed det før 'grøn ejerafgift', og selvom vægtafgift havde lige så lidt med vægt at gøre som grøn ejerafgift har med grøn at gøre, så kunne vægtafgiften være proportional med den skade køretøjet forvolder på vejen.\nLandmanden kan så vælge at holde køretøjet fra offentlig vej, ved at anlægge markveje (også parallelt med landeveje), hvilket i øvrigt ikke var helt ualmindeligt før al tilgængeligt areal skulle dyrkes.\nMogens Kjær (1000) 6 måneder siden\nHelt almindelige gylletransporter\nSådan et helt almindeligt 35-40 tons gylletog gør nu også sin skade på vej og omgivelser når det buldrer afsted med 35 km/t.\nHvor jeg boede før, var der omkring 4 meter ud til vejen. Og huset rystede mærkbart når bare der kørte en alminelig traktor med plov forbi. Så meget at jeg nåede at bruge omkring 30 000 kr på vedligeholdelse og forstærkninger af de to mest udsatte mure inden jeg flyttede derfra. (Endda 50/50 GDS)\nVi er et stolt landbrugsland og landbruget er et vigtigt erhverv. Men der er godt nok mange udenomsomkostninger man bør have med i cost-benefitanalyser omkring erhvervet.\nMikkel Ekwall 6 måneder siden\nRe: Ja, det kan sjældent blive stort nok.\nSagen om vejen i Vejen har fin relevans her!\nHvordan skal svineavleren fra Vejen som havde etableret interne mark veje for at opretholde produktivitet og mindske slid på de asfalterede veje, som nu med stor sandsynelighed bliver tvunget til at anvende de asfalterede veje, grundet hensyn til den øvrige befolkning og deres mobilitet, så forholde sig?\nSkal han nu til at løfte sine maskiner over den offentlige vej?\nRe: Endnu en gang tilskud\nHvis man skal se på betaling i forhold til de omkostninger, der påføres til vedligehold af veje, så er det nok ikke landbrugsmaskinerne, som er det fornuftige sted at begynde.\nDet er at stoppe musehuller, mens man lader ladeporten står åben.\nKnud Larsen 6 måneder siden\nI sommerhusområderne er det ikke landbruget\nmen større og større renovationsvogne - de kan ikke blive store nok, hver gang der skal en ny sortering til - vokser vognene. Det er også typisk at en trælast med respekt for sig selv ikke kommer med en 4 tons vogn i vore dage men med en 25 tons vogn med 2-3 aksler med drejning på. Når så kommunernes indberetninger af veje er fokerte på 40 år kan der nå at ske mange skader på d esmå veje. En beton kanon kommer med 27 tons netto hertil kommer vognens egen vægt.\nStørre og breddere\nLandbrugets maskiner bliver både større og tungere, men også breddere.\nVægt og akseltryks indvirkning er velbeskevet i lærebøgerne. Men at traktorer og maskiner bliver breddere er ofte overset. Den øgede bredde gør at der oftere køres helt på kanten af vejen eller ud i rabatten. “Skulderen” af vejkassen bliver utilsigtet belastet og især på veje med dårlig bundopbygning viser skaderne sig hurtigt.\nI virkeligheden er mange af landbrugets traktorer m.m. så brede, at der skulle søges tilladelse for “specieltransport” hvis det havde været f.eks. en lastvogn.\nOg hvis der ikke er nogen der stopper/begrænser landbrugets indkøb af stadig større maskiner, så eskalerer belastningen på vejene. Og da vejområdet i forvejen ikke får tilført ressourcer til end at holde status quo, så varer det ikke lang tid før grusvejene kommer tilbage.\nKarsten Henneberg 6 måneder siden\nRe: Større og breddere\nJakob + man undlader midlertidigt at demontere tvillingmontering på sogneveje ....\nNiels Larsen 6 måneder siden\nSom beboer på landet, omgivet\nSom beboer på landet, omgivet af grisebønder på alle fire sider, så kan jeg oplyse, at vejene allerede bliver ødelagt af de forvoksede havebrugsmaskiner de anvender. Landmændene har store sammenhængende arealer, og de kan uden problemer etablere markveje, som man gjorde i gamle dage - så kan de køre med maskiner af den størrelse de selv måtte bestemme - Når de skal krydse offentlig vej, så kan de betale for at forstærke undergrunden, så vejen ikke ødelægges.\nDet vil så have den sidegevinst, at det svineri med gylle der smides på asfalten, uden at bonden rydder op efter sig, ikke sker andet end der, hvor de krydser vejen - så kan vi se, hvem der skal betale for en oprydning. Det er ikke i samfundets interesse, at landmændene får lov at køre på offentlig vej. I forvejen er deres mejetærskere så store, at chikanerne i min nærmeste landsby køres itu hvert år - hjulafstanden er for stor til at de kan komme rundt i chikanen. Og nej, chikanen er smal, for at bilister skal sætte hastigheden ned, så den kan IKKE gøres bredere.\nMorten Christophersen 6 måneder siden\nRe: Som beboer på landet, omgivet\nJeg bor selv i en mindre by og har en landmand i familien, så jeg synes at jeg prøver at se tingene fra begge sider. Hvis vi antager at landmanden har lige så meget ret til at bruge vores offentlige veje som alle andre. så må vi også indrette os derefter. Chikanerne kan dog laves således at det hovedsageligt får bilerne til at sætte farten ned og samtidig tillader de store maskiner. Hvis vi insistere på at lave de små veje således at landmændende ikke kan bruge dem, så må de jo ud og køre på de store veje. Jeg tvivler dog på at der er mange der ønsker dem derud. heller ikke engang dem selv. Så ja det slider nok på de små veje at køre med de store maskiner, men spørgsmålet er om det ikke er det mindste onde?\nBenny Amorsen 6 måneder siden\nDer er klare konklusioner om hvad problemet er. Der er ingen klare konklusioner om hvad løsningen er.\nFor mig at se er det et af de mest oplagte steder at indføre kilometerafgift. Maskinerne har sikkert allerede indbygget GPS og netopkobling.\nFor mig at se er det et af de mest oplagte steder at indføre kilometerafgift.\nInteressant at se det heftige ønske om at pålægge afgifter på landbrugskøretøjer, som med en effektiv organisation måske kan dække udgifterne til indkrævningen.\nSpecielt set i lyset af den tilsvarende tavshed, når der foreslås noget tilsvarende for de mange mia. kr. årligt, det koster for lastvognenes slid på vejene.\nman undlader midlertidigt at demontere tvillingmontering på sogneveje ....\nDet forstår jeg godt, for det er et forbandet stykke arbejde.\nMen netop tvilligehjul, belaster vel ikke mere, tværtimod fordeler de netop lasten bedre.\nKjeld - de klarer IKKE modkørende trafik uden at køre ud og belaste vejens skuldre\nLeif Neland 6 måneder siden\nBlokvogne og sporkøring.\nVil det hjælpe, hvis hjulene på en blokvogn monteres forskudt, så de enkelte hjul på de forskellige akser ikke kører i samme spor?\nI øvrigt, hvis man vil se sporkøring, så prøv de (øst-)polske veje, der har jeg oplevet spor så dybe, at jeg følte at landcruiser og hestetrailer var ved at blive slynget af vejen, fordi sporvidden fra lastbiler ikke passede til min sporvidde.\nDer fik jeg også at vide fra en betjent ved en kontrol, at bare man holdt sig under 20% over hastighedsgrænsen, så risikerede man ikke bøder...\nDet kommer an på hvor bred vejen er. Vores vej er så smal at selv personbiler belaster vejens skuldre.\nMen hvis det kun er det yderste hjul som kommer ud på kanten, så vil det indereste hjul tage belastningen fordi vejen altid krummer lidt.\nI øvrigt burde kommunerne hvert forår før maskinerne går i marken, give kanterne på de små veje en gang grus, for at lempe belastningen.\nFor os der færdes af og til i landområderne på cykel har det længe været et problem med de rille tunge landbrugsmaskiner laver i en (ofte) jævn asfalt. Det behøver VD ikke lave halv-færdige rapporter om. Og er det ikke tunge lndbrugsmaskiner, så er det alt for store lastbiler, der slet ikke egner sig til de mindre kommuneveje osv. osv.\nEngang var der noget, der hed tvangsruter for større køretøjer, men i den frie bevægelighes hellige navn, så har liberalisterne også fået ophævet dette fornuftigte princip.\nResultatet er, at reperation af mindre kommunevej belaster kommunekassen uforholdsmæssigt meget i frohold til den traik der er. Skadevolderne har dog ikke tænkt sig, at betale selv, men viser ægte samfundssind ved at tørre regningen af på alle skatteydere.\nJesper Jepsen 6 måneder siden\nFinder det intersant at en\nFinder det intersant at en stor del af debatørene mener at det er den brugergruppe der giver skaderne på disse veje der skal betale. Lad mig tage den lidt videre.. Udvidelser af motorveje ud over 2 spor skal betales af brugerne på den pågældende strækning da de er den direkte årsag til øgende udgifter. .... De kan jo bare køre der på et andet tidspunkt eller fordele sig ud på flere alternative veje... eller lave deres egen vej på egen jord som forslået af nogle...\nFakta er at kommunerne har sovet i årtierne siden den første lille grå Ferguson kom til landet. Det har været åbenlyst og ganske synligt at maskinerne er vokset i størrelse år for år gennem tiden og sammenlægningen af gårde til større enheder er heller ikke sket over natten. Kommunerne har tilgengæld behendigt valgt at lukke øjene og begrave hovedet dybt i mørket i stedet for at forstærke, bygge nye, lave tvangsruter eller andet for at komme udfordringen i møde.\nPeter Madsen 6 måneder siden\nJa, læg endelig nyt grus i vejkanten - det giver rekordomsætning i forruder. En yderligere ekstraudgift hos os, der bor ved veje, hvor rabatten tages i brug ved passage af modkørende -\nEbbe Tranberg 6 måneder siden\nDet er også dejligt med grus\nDet er også dejligt med grus i svingene, når man kører på (motor)cykel.\nLi9dt mere herom\nBeskrivelse af undersøgelse, indtil raporten på 124 sider bliver offentlig for andre.\nVed en passage hvor rabatten tages i brug sætter man normalt farten ned.\nDet problem som jeg ofte observerer, er at der er store huller ned langs med vejen, hvor biler m.m. har passeret hinanden. Hvis man ikke vedligeholder disse sider, så vil man ødelægge vejen når trafikanterne trækker ud.\nRe: Li9dt mere herom\nDet er en noget mere fyldig gennemgang af rapporten.\nMaskinbladet bruger flere gange i artiklen ordet "frikendt". Som jeg læser det, skriver de det når rapporten konkluderer, at det ikke hjælper at sætte maskinerne op på en blokvogn.\nDet er nok ikke sådan jeg ville bruge betegnelsen "frikendt". Men sådan læser man jo ting forskelligt ud fra sit eget perspektiv.\nPeter Kyllesbeck 6 måneder siden\nMin uvidenhed måske, men hvad er ' en OB-behandlet asfaltvej'?\nDesuden anføres det, at man kører 'hen over vejen', hvilket må betyde på tværs - skulder til skulder. En tilpasning af overkørsler/tilkørsler til vejen må da reducere problemet.\nI storbyer har man da også 'sporkøring' fra bybusser specielt ved stoppesteder.\nRe: Finder det intersant at en\nDen slags kaldes road pricing.\nDen væsentligste modstand mod dette skyldes at bilisterne er bange for at de i stedet for at betale 2 gange for motorvejen, kommer til at betale tre gange.\nSkal man perspektivere det lidt mere, så sammenlign det med at lade brugerne af vuggetuer, børnehaver, skoler, hospitaler, plejehjem o.s.v. betale selv for deres forbrug.\nDer er tale om politiske valg. Især angående velfærden.\nNår vi taler om veje, så skal samfundet ind over fordi vi er nødt til at være fælles om vejene. Velfærden derimod er noget man vælger samfundet skal tage sig af.\nKommunerne har tilgengæld behendigt valgt at lukke øjene og begrave hovedet dybt i mørket i stedet for at forstærke, bygge nye, lave tvangsruter eller andet for at komme udfordringen i møde.\nDe har haf travlt med a bygge vuggestuer og børnehaver, som de så nedlægger igen for at bygge endnu større, så brugerne bliver sure.\nI sidste ende er logikken bag at argumentere for at brugerne af vejene skal betale mere, at så må der blive flere penge til velfærden.\nVi afleverer halvdelen af vores penge til politikerne, og bagefter går der et rivegilde igang om at få noget igen for pengene.\nHvis vi insistere på at lave de små veje således at landmændende ikke kan bruge dem, så må de jo ud og køre på de store veje.\nOg hvardan er det så lige, de skal komme ud på de store vej? ;-)\nKørslen må alt andet lige være begrænset til området omkring gården. Men måske brugen af maskinstationer har bidraget til trafikken på de små veje.\nMen måske brugen af maskinstationer har bidraget til trafikken på de små veje.\nLige præcis, det gælder jo især specialopgaver. Dog er der grænser for økonomien i at køre langt med roeoptager/ærtehøster, derfor er dyrkerne forholdsvis tæt på fabrikkerne og Maskinstrationen.\nAndreas Krog 6 måneder siden\nSå man laver 200 overkørsler\nSå man laver 200 overkørsler med bælter, og en enkelt overkørsel med almindelige traktordæk, og konstatere at bælterne laver større "rilletryk" i vejene - det virker som en lidt besynderlig måde at drage en konklusion på.\nJeg kommer selv fra en gård, og har kørt store ærtehøstere i tre sæsoner (på bælter) i min læseferie, og efter min mening virker det som, om at man ikke har lavet en specielt god og valid rapport.\n1) OB behandlede veje er gamle veje som har fået et lag tjære og derefter et lag granitskærver oven på (har jeg googlet mig til), og dem laver almindelige traktorer, lastbiler og sågar biler trykmærker i, fordi at det er en billig måde at lave vej på (og dermed dårlig løsning). Dog laver bæltekøretøjer nogle gange lidt dybere mærker hvis de skal dreje skarpt.\nHvis man havde lavet forsøget på en rigtig vej (med almindelig asfalt) så er jeg sikker på at der ikke havde været noget at se). (Husk på at der køres på gummibælter.)\n2) Uden at jeg har noget decideret videnskabeligt belæg for det, så vil jeg på baggrund af erfaring og sund fornuft, mene at bæltekøretøjer trykker meget mindre pr. cm2 end alle andre dæktyper - og dermed belaster vejene mindre.\nDet mener jeg fordi at hvis man sætter en bil, en blokvogn, en traktor med dæk, og en traktor med bælter ud i en blød mark, så vil blokvognen lave de største spor og være den første som kører fast (fordi den trykker så meget pr. cm2), dernæst bilen, så traktoren med dæk, og til sidst vil det være bæltekøretøjet som laver spor og som risikere at sidde fast.\nJeg har en gang kørt og høstet ærter på en mark imens det regnede (grønne ærter høster man i alt slags vejr), og først måtte servicebilerne køres ud af marken da de lavede spor. Dernæst måtte de 3 ærtehøstere med almindelige traktordæk stoppes, da de lavede enormt dybe spor og de var ved at køre fast - de 3 høstere med bælter lavede til at starte med ingen spor, men der kom dybere spor gravist, men sporene blev aldrig lige så dybe som de spor ærtehøstern på bælter lavede.\nUd fra det vil jeg mene at man kan konkludere at bælter trykker væsentlig mindre pr. cm2 (som jeg antager er det som der er det relevante i forhold til slid).\n3) Jeg synes det virker mærekligt at man ikke laver nogle flere forsøg, for det er jo netop pga. usikkerheden om man kan få lov til at køre med bælter eller ej, som gør at der ikke er flere bæltekøretøjer - men da maskinerne bliver større og større, kan man forvente flere og flere store bæltekøretøjer i fremtiden.\nI den forbindelse er det værd at nævne at DLG i Tyskland (som svarer til Landbrug og Fødevare i Danmark), har lavet nogle flere undersøgelser som umiddelbart konkludere at bælter slider mindre på vejene end traditionelle landbrugsdæk.\nRe: Så man laver 200 overkørsler\n1) OB behandlede veje er gamle veje som har fået et lag tjære og derefter et lag granitskærver oven på (har jeg googlet mig til\nAndreas - OB kan være mange forskellige behandlinger, og også ske på en helt ny vej for at give vejen en lys overflade, som øger lyset\nDet kan også være støjdæmpning m.m.\nDog laver bæltekøretøjer nogle gange lidt dybere mærker hvis de skal dreje skarpt.\nSpørgsmålet er om de behøver dreje skarpt for at belaste asfalten.\nEllers vil jeg give dig ret i at belastningen må være mindre.\nOm det er lastbiler eller landbrugsmaskiner, der slider vejene er vel underordnet.\nLastbilerne kører langt de fleste km på store veje, der er konstrueret til stor belastning - men underligt, at der ikke som tidligere er forskellige vægtgrænser efter vejens beskaffenhed?\nNår byggemarkedet kommer ud på de små veje med 4 lægter - i en mega-lastbil med mange paller cement som ballast, så slider det uforholdsvist meget.\nMen for lastbiler er der dog regler:\nLidt om tilladte akseltryk og tilladt totalvægt for lastbiler\nIntet akseltryk må være over 12 t. Mindre, hvis akslerne sider tæt.\nIntet vogntog må have totalvægt over 56 t.\n- og så er der krav til dækkenes mindste bredde - og køretøjets bredde (2,55 m)\nOg så betaler de vægtafgift.\nHvordan er det lige med entreprenør- og landbrugsmaskiner?\nJeg mener at følgende er gældende for traktorer og maskiner\nAkseltryk: 10 ton\nTotalvægt: 44 ton\nBredde: 2,55 m (undtagelsesvis/op til 3 m fra et sted til et andet)\nHans Henrik Hansen 6 måneder siden\n- øhh...er det ikke en lokal fil, du dér henviser til?? ;)\njo, undskyld. Her er et bedre link:\nBertel Johansen 6 måneder siden\nDet gælder jo alle køretøjer, så stop jammeren.\nTruckere, nu med trillinge-enkelthjul sporkører og ødelægger også vejene, og de svenske gæster med deres pigdæk slider som 25 andre, og vi andre der kører til og fra jobbet slider også. Og vi kører ikke kun i sæsonen, men 5-6 gange om ugen.\nDet er faktisk en offentlig opgave at holde vejene ved lige på en måde der passer til udviklingen i andre sektorer i samfundet, så stop nu den jammer, og se at komme igang med at reparere og omlægge og udbygge vejnettet, istedet for at bruge alle pengene i den åh-så-hypede sociale sektor hvor det evig og altid er synd for nogle der så skal have betalt psykologer og ekstra lærere og studerende med ondt i samvittigheden over fredagsdrukket og efterfølgende hullet viden.\nGad vide hvad Vejdirektoratet egentligt opfatter som deres egentlige opgave ? Måske kunne de have sparet sig også denne undersøgelse, og i stedet fået udført vejarbejde for pengene !\nRe: Det gælder jo alle køretøjer, så stop jammeren.\nTruckere, nu med trillinge-enkelthjul sporkører og ødelægger også vejene\nBertel - nu har det været en videnskabelig kendsgerning de sidste 30 år at enkeltmonteret trailer-radialdæk, laver langt mindre sporkøring og slider langt mindre end tvillingmonterede dobb. montering.\nog de svenske gæster med deres pigdæk slider som 25 andre\nOg uden varsel blander du personbilers pigdække ind i denne tråd om tunge landbrugsmaskiner - og hvis du ikke selv har evnen til at skelne, så er er antallet af svenske biler med pigdæk et MEGET minimalt problem på de danske veje - og især udenfor motorvejene!\nMen du er velkommen til at dokumentere ....\nOB behandlede veje er gamle veje som har fået et lag tjære og derefter et lag granitskærver oven på\nOK. Så OB-behandlede betyder overfladebehandlede-behandlede.\nLidt dobbelt op som MUS-samtale. ;-)\n.. og så kan de fremføres med et kørekort i kategori B. ;-)\nEnkeltsporede trailerradialdæk ?\nJeg erindrer en artikel, vist nok he ri Ingeniøren, hvor Vejdirektoratet anførte at enkeltsporede trailere netop ændrede sliddet på vejene så markant, at underlagene burde ændres. Og i øvrigt: Netop disse modeller karter rundt om hjørnerne så al blå cykelstimarkering raspes af på ingen tid, og de hvide fodgængerstriber ligeledes.\nJo; Trafik slider, og Vejdirektoratets opgave er at sørge for veje der kan tåle dagens trafik. Så måske burde VD lære lidt af Folkesundhedsorganisationerne der jo er blevet eksperter i at vride penge ud af politikerne til alverdens pjat og nys opfundne diagnoser hos opdigtede antal de ønsker eftersøgt som klienter til deres behandlingsteams.\nRe: Enkeltsporede trailerradialdæk ?\nBertel - snik-snak fra ende til anden\nBjørn Agger 6 måneder siden\nSvenske biler med pigdæk\nHvor mange svenske biler kører på årsbasis i Danmak med pigdæk? Og hvor mange kilometer?\nE45 mellem Horsen og Vejle, fik lagt asfalten totalt om, efter mindre end 5 år, og årsagen var ifølge vejdirektoratet, skiftet fra dobbelt- til enkelt-montering.\nHans Jørgen Nielsen 6 måneder siden\nDet gælder vel om at fordele vægten på så stor areal som muligt. Det kunne man for eksempel gøre ved at lade dæk være uden mønster til køretøjer, som ikke kører ret hurtigt og som ikke trækker. Aquaplaning på en megatung landbrugsredskab med max. 30 Km/t - - i don't think so.\nJa, trykket fra den kørende trafik bør fordeles, gerne ud over hele kørebanen. Så netop eksemplet fra E45 dokumenterer at tidens truckermode med skift fra dobbelthjul side-by side til tre på række, øger sliddet, ikke mindst på underlaget. Og dette slid øges når kørevejbanen er smal, så alle trvinges til at køre i nøjagtigt samme spor.\nI øvrigt om svenske pigdæk: Det er her i Nordsjælland en stående vits, at man kan slippe rattet på mange svenske motorveje, da bilen selv holder sig i de spor pigdækkene har slidt. Dog skal det helst være en bil med samme sporvidde som Volvo.


Holsteinsgade 30, 8300 Odder – Ejendomsmæglerfirmaet John Frandsen\nSøndag 6/12 10:00-16:00\nHolsteinsgade 30, 8300 Odder\nSkøn villa med et fantastisk udemiljø i Odder\nDrømmer I om en eksklusiv villa med en have ud over det sædvanlige? Så er villaen på Holsteinsgade 30 det oplagte valg. Her i hjertet af Odder går ro, tryghed og muligheder hånd i hånd – perfekt til børnefamilien!\nLad os skrue tiden tilbage til 1934. Det var nemlig her, de allersidste byggesten blev lagt til denne drøm af en villa. Siden er der sket meget, for her er tydeligvis tilbygget og moderniseret løbende. Den solide murstensvilla udstråler dog stadig charme, hygge og hjertevarme, præcis ligesom det var tiltænkt dengang i 1930’erne.\nEt af husets helt store kort i ærmet er naturligvis det fantastiske udemiljø. I får et samlet grundareal på 450 kvadratmeter mellem hænderne, der blandt andet fordeler sig på en privat have, en carport, en garage og to dejlige terrasser. Den største terrasse vender sågar mod syd, så I sultent kan slubre solens stråler i jer dagen lang.\nVillaen rummer 215 etagemeter fordelt på en stueetage, en førstesal og en anvendelig kælderetage. Dagligstuen og spisestuen står i åben forbindelse til hinanden og udgør hjemmets bankende hjerte med plads til alskens bløde møbler og hyggekroge. Den elegante udestue står klar som en naturlig forlængelse af dagligstuen med enorme vinduespartier, der byder solen indenfor. Endelig indeholder stueetagen et køkken udført i pæne, lyse elementer.\nVi skal også runde den charmerende førstesal, der praler af et flot badeværelse med brus samt et stort soveværelse, hvorfra I kan træde direkte ud på en vestvendt altan med kig til den dejlige have. Toppen af kransekagen er selvfølgelig den lyse, mulighedsrige kælderetage, der sørger for endnu et badeværelse og tre disponible rum. Hvordan disse indbydende, underjordiske kvadratmeter skal udnyttes, er helt op til jer.\nMed base på Holsteinsgade 30 kan det næsten ikke blive mere centralt i Odder. Fra I forlader matriklen, når I Skovbakkeskolen, ALDI, Netto, Kvickly, en bager, Odder Rådhus og adskillige spisesteder i løbet af få minutter til fods. Dette er naturligvis blot et lille udvalg af Odders mange spændende tilbud.\nJa, hvis vi selv skal sige det, så er denne villa og beliggenheden i Odder som skræddersyet til familien med børn. Vi glæder os til at tage imod jer.\nGrundareal: 450 m²\nEjerudg. pr. md.: 3.399\nTelefon: 8870 5045\nMobil: 2894 2162


Risgrød med græskar - opskrifter i ovnen, potten, multivarket og i mikrobølgeovnen\nRis grød med græskar er den perfekte afbalanceret morgenmad eller middag, som kun vil gavne kroppen, som effektivt opfylder følelsen af sult. Lys grøntsagsmasse vil gøre fadet mundvandet til at se på og give appetit og ernæringsmæssig smag.\nHvordan laver man madgrød med græskar?\nForberedelse af risgrød med græskar er en simpel proces, men uden at vide teknikken til at lave opskrifter og nogle hemmeligheder for at få den rigtige tekstur og den perfekte smag af delikatesser bliver vanskeligere.\nSom en flydende base kan du bruge enten mælk, bare vand eller en blanding af to slags væske.\nMængden af mælk eller vand vil afhænge af græskarens juiciness, dets mængde, risens kvalitet og den ønskede endelige tekstur af skålen.\nRis vaskes gentagne gange i vand, og græskar skrælles og skrælles med fibre.\nGrøntsager kød er skåret i terninger, eller hvis skiveens integritet ikke er vigtigt, skal du male på riveren.\nRisgrød med græskar får en usædvanlig duft, hvis i tilberedningsprocessen tilsættes en lille vanilje, og før du serverer et stykke smør.\nRisgrød med græskar på mælk - opskrift\nEkstremt velsmagende og den mest nærende er risgrød med græskar på mælk. Hvis det ønskes, kan mængden af græskar øges under hensyntagen til grøntsagens juiciness og tilsætning af lidt mindre vand. I stedet for vanillin anvendes vaniljesukker også, krydder dem med mad i den endelige fase af madlavning eller før servering.\ngræskar - 220 g;\nsukker - 20-50 g;\nSkyl grundigt med riskroppen, indtil vandet er klart.\nHæld meget kogende vand og tantalize, før du absorberer fugt.\nTilsæt kogende mælk, skåret i terninger eller revet græskar på riven.\nKast salt og vanillin i en gryde på en knivspids, sød indholdet og kog med moderat kog, indtil grynene er bløde i ca. 15 minutter, omrøring.\nEndnu 15 minutter mælkekød grød med græskar skal infunderes under låget.\nRisgrød med græskar på vandet\nRisgrød med græskar uden mælk bliver mindre kalorieindhold, kostvaner, egnet til madlavning i posten eller inddragelse i menuen til dem, der af en eller anden grund ikke bruger mejeriprodukter. Om ønsket kan skålens sammensætning suppleres med forvaskede tørrede abrikoser, svesker, rosiner eller nødder.\nvand - 3 kopper;\nHæld forvaskede riskrut med kogende vand, tilsæt lidt salt og kog i 10-15 minutter på en stille ild, omrøring.\nRengør og skær græskarterne, send til gryden til risen og tilsæt en knivspids af vanillin og granuleret sukker til smag.\nForbered parabolen i 10-15 minutter.\nEfter at risgrød med græskar er infunderet under låget i 10 minutter, serveres det til bordet, spredes ud på plader.\nRisgrød med græskar og æbler\nEn række daglige hjemmenu ris grød med et æble og græskar. Opvarmning kan ske både på mælk og på vand eller ved anvendelse af en blanding af to flydende bestanddele i vilkårlig proportioner. Den nødvendige mængde væske skal være sådan, at den dækker beholderens indhold i et par centimeter.\nvegetabilsk olie eller fløde - 80 g;\nI en opvarmet kedel eller stewpot med en tyk bundfad olie og et tærte græskar.\nDerefter lægges lagene af æblekuber og vasket ris.\nBland den varme mælk med vand, tilsæt lidt salt, tilsæt sukker og hæld den resulterende blanding af beholderens indhold. Tilføj om nødvendigt noget mere vand eller mælk.\nTumler opskålen på en lav varme, indtil kornets blødhed.\nPå den endelige fase af madlavning fjernes græskar grød med æbler og ris fra ilden, dækket af et låg og et tæppe og fordampes i 10-15 minutter.\nRisgrød med græskar og rosiner\nLækre og nærende er en sød risgrød med græskar, fremstillet i overensstemmelse med følgende opskrift. I dette tilfælde suppleres skålen med vaskede og let dampede rosiner uden grober. Måske vil det være nødvendigt at tilføje lidt mere mælk i kogeprocessen for at opnå den ønskede struktur af den færdige delikatesse.\nris croup - 0,5 glas;\nmælk og vand - 1 glas;\nrosiner - 1-2 håndfulde;\nolie, vanillin, salt.\nSkyl rumpen med kogende vand, tilsæt salt og kog i 10 minutter.\nTilsæt græskar, varm mælk, vanillin og sukker.\nKød de tilberedte rosiner og kog opskålen med en rolig kog, indtil blødgørelsen af korn og græskar er cirka 15 minutter.\nEfter tilgængelighed, en lækker risgrød med græskar krydret med smør.\nHirse-ris grød med græskar\nDen mest afbalancerede i smag og især nærende er græskarødde med ris og hirse . Skålen kan sødes traditionelt med sukker eller tilsæt smagen i en tallerken, når du serverer aromatisk blomsterhonning, der gør måltidet endnu mere nyttigt og velsmagende. Efter varmebehandlingen skal beholderen med fødevaren pakkes og indholdet skal infunderes i 15-20 minutter.\nris og hirse - 0,5 kopper hver;\nMælk og vand - 1,5-2 kopper;\nSkylles grundigt hirse og ris hæld en blanding af vand og mælk, kog.\nSaltet skålen, tilsæt sukker til smag, skiveskårne græskar terninger, slib til blødhed af korn og grøntsager, omrøring lejlighedsvis.\nNår du er færdig, tilsæt olie og pakk beholderen med et låg med noget varmt.\nRisgrød med græskar i en gryde\nRisgrøden er kogt med et græskar i en gryde i ovnen, der giver fantastiske egenskaber. Den rige smag og fantastiske aroma af maden kan ikke sammenlignes med hvad der blev opnået med traditionel madlavning på komfuret. Enhver forsøg i dette tilfælde giver en fremragende effekt: du kan tilføje tørrede frugter, frugtskiver eller andre ingredienser.\nI en stor gryde eller to portioner hældes vaskede ris og græskarter.\nBrød mælk til kog, tilsæt salt, tilsæt sukker og bland indholdet af gryden.\nKapaciteten er dækket af et låg og anbragt på et bageplade.\nRisgrød med græskar koges i ovnen i 40 minutter ved 180 grader.\nRisgrød med tørret græskar\nRisgrød med græskar, hvis opskrift vil blive angivet næste, fremstilles med tilsætning af tørrede grøntsager. Skålen viser sig ikke mindre velsmagende og lige så nyttig som med friske grøntsagsskiver. Pumpkin og efter tørring bevarer alle sine uerstattelige egenskaber og ændrer kulinariske sammensætninger til et lagerhus af vitaminer.\ngræskar tørret - 2 håndfuldt;\nmælk - 3-4 briller;\nsukker - 2 el. skeer eller smag;\nDen vaskede ris hældes med kogende vand og koges, indtil fugtigheden absorberes.\nTilsæt varm mælk, tørret græskar, salt og sukker.\nKog skålen med periodisk omrøring på lav varme indtil blød og kogende ris.\nSæt på grøden med olie og server straks.\nRisgrød med græskar til baby\nFor ældre børn er enhver opskrift på en lækker vitaminskål egnet. Men risgrød med græskar til barnet er tilberedt noget anderledes. Det tilsættes sjældent sukker og salt, og den manglende sødme kompenseres af værdifuld vegetabilsk pulp. Til smag tilsættes modermælk eller mælkeformel.\nris - 1,5 spsk. skeer;\ngræskar - 80 g;\nmodermælk eller blanding - 1-3 st. skeer;\nSkyl croupen med vand, tilsæt den revede græskar og kog indtil blødhed af korn og grøntsager.\nBryd gennem den kogte masse med en blender eller slip den gennem en sigte.\nFortynd massen til den ønskede tekstur med mælk eller en mælkeagtig blanding.\nRisgrød i et græskar bagt i ovnen\nEn spektakulær tilføjelse til ethvert dagligt eller festligt bord vil være en lækker risgrød i et græskar, der er bagt i ovnen som en hel vegetabilsk frugt. Rice croup i dette tilfælde suppleres med korrekt forberedt tørret frugt, fint hakket æbler eller skiver af andre frugter efter eget valg.\ngræskar hele - 2 kg;\ntørrede frugter - 2 håndfulde;\nsukker - 100 g eller til smag;\nsalt, vanille, nødder.\nVask græskar, skær toppen i form af et låg og skrabe frøene med kødet.\nBland den vaskede ris med skivede æbler, tørrede frugter, sukker og salt, læg i et græskar.\nFyld alle med mælk, tilsæt olie.\nDæk græskar med et afskåret "låg", luk det med folie og sæt et bageplade i en 200 graders ovn i 60-80 minutter.\nMelk ris grød med græskar i multivarket\nRisgrød med græskar i en multivarquet er tilberedt nemt, simpelthen og uden unødige bekymringer . For at forhindre mælk i at slippe ud af beholderen under varmebehandlingen smør man bare skålens kanter med smør eller vegetabilsk olie. En særlig smag opnås ved at spise, hvis et lille stege græskar skåret i olie.\nmælk - 3 glas\nsukker - 50 g eller til smag;\nSkær græskarpulpen, steg på "Baking" i 15 minutter.\nTilsæt skyllet croup, mælk, sukker, vanillinsalt.\nOverfør enheden til "Mælkegrød" -tilstanden, smør kantens kanter med olie og tilbered opskålen indtil signalet.\nLad grød i yderligere 15 minutter på den "varme".\nRisgrød med græskar i mikrobølgeovn - opskrift\nDet er nemt og særligt hurtigt at forberede græskar grød i en mikrobølgeovn med ris. For at opfylde opskriften har du brug for en specialpande til mikrobølgeanordningen med et låg. Skålen kan laves lakonisk eller tilføje til sammensætningen duftende tørrede frugter, bær eller fint hakket skiver æbler, pærer, abrikoser eller ferskner.\nris - 0,5 kop;\nSkyll ris blandet med græskarter, tilsæt sukker, vanillin og salt, bland, hæld vand og kog under låget i ca. 20 minutter, indtil kornets blødhed, fra tid til anden blander massen.\nHæld i mælken og kog opskålen i yderligere 5 minutter.\nServer grød med olie.\nKoteletter i ovnen med tomater og ost\nSauce fra Kalina til kød\nSådan salt laks roe derhjemme?\nBoghvede i en købmand - opskrift\nHelen Mirren om våbenens magi og den nye film "Winchester. Huset, der byggede spøgelserne »\nSuede sandaler med hæle\nHvad skal jeg have på en blå nederdel blyant?\nModerigtige smykker - efterår-vinter 2015-2016\nLenten kage med syltetøj\nBlefaritis - Symptomer\nKvinder klassiske sko\nHvordan man forhandler i Tyrkiet?\n12 mest interessante børns eksperimenter\nIndånding med faryngitis i hjemmet\n41 idé hvordan man blot skal dekorere din have med egne hænder\nHvornår kan jeg blive gravid efter fødslen?\nForskellige baggrunde i et rum\nTabletter fra hypertension\nJustin Timberlake overtrådte loven i afstemningsstationen\nLægning af parketbræt


Umut vil hjælpe danske børn: 'Jeg husker tydeligt, hvor ked af det jeg selv blev' | BT Kendte - www.bt.dk\n8. apr. 2021 - 19:06\nUmut vil hjælpe danske børn: 'Jeg husker tydeligt, hvor ked af det jeg selv blev'\nArkivvideo: Se hvordan Umut ville tilbrede kendte grise som Gurli Gris og Grisling.\nUmut Sakarya springer ud som forfatter.\nDen populære restaurantejer har allerede sat sin første kogebog 'Guldskeen' i forsalg med fokus på det danske køkken, og nu lancerer han så sit nyeste projekt: En kogebog til børn.\nI et Instagram-opslag fortæller Umut Sakarya, hvordan han selv som barn i Tyrkiet i en periode måtte stå for sin egen mad, da hans mor var rejst til Danmark, og hans far var fraværende i hjemmet.\n'Jeg husker tydeligt, hvor ked af det jeg blev, når alle børn spiste madpakke, og jeg endnu engang skulle ned og købe mig et eller andet ligegyldigt i kiosken,' skriver han blandt andet i opslaget om perioden efter sine forældres skilsmisse, inden han som 13-årig flyttede til Danmark og blev genforenet med sin mor.\nEt opslag delt af Umut Sakarya (@umutsakarya)\nOverfor B.T. uddyber han sine tanker omkring kogebogen.\n»Et ti-årigt barn er ikke dumt. Det har også følelser, og det er ikke sjovt ikke at have madpakke med ligesom de andre, fordi ens mor måske ikke har tid eller prioriterer det.«\nUmut Sakaryas kommende børnekogebog, som han regner med er klar til næste sommer, tager udgangspunkt i at alle skal kunne være med. Og så skal den være et supplement til det børn lærer om madlavning og husholdning i skolen.\n»Da jeg havde hjemkundskab i folkeskolen, syntes jeg, der manglede et overordnet tema, en rød tråd. Det vil jeg prøve at lave, gerne i samarbejde med nogle pædagoger, der kan hjælpe med at tilpasse niveauet, så det ikke bliver for komplekts,« forklarer han og tilføjer:\nUmut. Foto: Niels Ahlmann Olesen\n»Jeg håber, bogen kan gøre forældrene mere bevidste om det, men også skabe en interesse for madlavning hos børnene. Da jeg gik i 5.-7. klasse kunne jeg godt lave min egen madpakke. Det handler bare om lære børnene hvordan og give dem nogle lækre alternativer. Det behøver ikke altid bare være leverpostej på rugbrød.«\nSom nævnt tror han ikke børnekogebogen er klar før næste sommer, da han efter et langt corona-år har tralvt med sine restauranter og et par andre bogudgivelser. Derudover vil han starte sit børne-projekt op til sommer med en række Youtuber-videoer, som han beskriver som 'hjemkundskabstimer'.\nPå tv er Umut Sakarya i denne uge aktuel på Kanal 5 i programmet 'Over Atlanten', hvor han i november sidste år sejlede over Atlanterhavet med blandt andre tv-vært Felix Smith, tidligere statsminister Lars Løkke Rasmussen og svømmeren Sarah Bro.\n»Jeg har fået lov til at se de første afsnit, og det er ren hygge. Det er meget anderledes i forhold til sidste sæson, hvor det hele gik op i hat og briller. Vi hygger os bare, og man får helt lyst til at rejse, når man ser det,« fortæller Umut Sakarya, der ikke har planlagt noget særligt i forbindelse med premieren søndag.\nUmut i 'Over Atlanten'. Foto: Per Arnesen\n»Sarah (Bro, red.) og jeg bor tæt på hinanden og er blevet rigtig gode venner, så det kan være, vi arrangerer et eller andet.«\nUmut Sakarya er født og opvokset i Tyrkiet, før han som 13-årig flyttede til Odense med sin mor og bror. Han er udlært kok på Skovshoved Hotel og er i dag indehaver af restauranterne Guldkroen, Guldgrillen og Guldkebab i København.\nUmut ser frem til genåbningen: 'Men man skal lige trække vejret og trykke på lommeregneren'\nUmut tror ikke på genåbning før maj: 'Det giver absolut ingen mening'


Vil Barcelona-afgørelsen påvirke Messi? | Billige fodboldtrøjer,køb fodboldtrøjer online\nBlog.cz\t» Billige fodboldtrøjer,køb fodboldtrøjer online\t» Archiv\t» Říjen 2017\t» Vil Barcelona-afgørelsen påvirke Messi?\n13. října 2017 v 3:35\nI en kort fejring af Argentina vandt 3: 0 Ecuador-spillet mindre end en dags tid, men ophidset, men udmattet Messi vendte tilbage til Barcelona. For at superstjernen kunne vende tilbage til Barcelona tidligt, var Barcelonas klub lånet til en privat jetfly, der førte Messi fra Quito direkte tilbage til Barcelona, og selvfølgelig kom en af Barcelonas andre internationalere Javier Mascherano også tilbage fra en privat jetcar coach coach valverde håber spillerne vil vende tilbage til træning så hurtigt som muligt, og Billige Fodboldtrøjer kan opfordre flere fans til at fokusere på denne uges Barcelona vs Atletico i ligaen.\nSpørgsmålet om rotation er et fortsættende emne i Barcelona, som ikke er blevet undgået i Valverde-æra. Men i lang tid spørger folk ikke mere om tildelingen af Messi til at spille. Vi ved alle, at så længe der er Messi i arenaen, vil Barcelona blive stærkere, Billige Barcelona Trøjer har været varmt, så alle også accepterede den særlige hvile måde Messi. Efter starten af den nye sæson har Messi samlede spilletid i Argentinas nationale og Barcelona nået 1350 minutter. 990 minutter i Barcelona, inklusive La Liga 630 minutter, Champions League og Spanish Super Cup 360 minutter spillede det argentinske landshold 4 spil, i alt 360 minutter. Det er værd at nævne, at dette ikke inkluderer tilskudstidspunktet for hvert spil.\nBillige Fodboldtrøjer butik opdateringer fodboldnyheder hver dag. Spørgsmålet er nu, efter starten af den nye sæson, der sparker så voldsomt, vil det påvirke Messi's præstationer i den afgørende fase af spillet? I 2014-15 sæsonen er Enriques første sæson med Barcelona, Messi spillede de første 10 spil, og Enrique ønskede at deltage i Messi i rotationssystemet, men efter Barcelonas 0: 1 nederlag til Royal Society, udbrudte problemet. Herefter beslutter Messi sin tid til at spille, og Messi hjalp også Barcelona med at vinde titlen på den anden trekronede konge i historien. Men nu er Messi 3 år ældre end det, og hans fitness er nede. Argentina og Barcelonas fortsatte "squeeze" på Messi kunne være en potentiel trussel mod deres præstationer på et kritisk tidspunkt. Messi vil ikke være i stand til at sikre Barcelonas sejr eller garantere Barcelonas titel, men som Guardiola siger, så længe Messi er glad, vil holdet være tæt på at vinde. Det kan være, hvorfor Valverde og Paulie hidtil ikke har ladet Messi hvile.


Sådan aktiveres Google Chromes mørke tilstand på Windows 10\nGoogle Chrome 74 tilbyder en indbygget mørk tilstand på Windows. I stedet for at have sin egen mørke tilstand skifte, følger Chrome simpelthen Windows 10s samlede apptilstand. Sådan fungerer det normalt - men der er også en måde at aktivere det med magt.\nSådan aktiveres Chromes mørke tilstand\nDu kan blot aktivere Google Chromes indbyggede mørke tilstand ved at gå til Indstillinger> Tilpasning> Farver og vælge "Mørk" under "Vælg din standardapptilstand." Windows 10 bliver mørkt, og Chrome følger sammen med nogle andre applikationer denne overordnede indstilling.\nPå en Mac kan du aktivere macOS mørke tilstand for at opnå det samme.\nFor nu fungerer dette kun for nogle mennesker. Fra udgivelsen af Chrome 74 den 23. april 2019 tester Google denne funktion med "et lille antal Chrome M74-brugere", og "den bliver mere tilgængelig i den nærmeste fremtid" ifølge en Chrome-community-manager. For at aktivere det nu kan du starte Chrome med --force-dark-modeindstillingen.\nOpdatering : Google siger, at dette nu skal fungere for alle. Men du kan stadig tvinge til at aktivere mørk tilstand, hvis du hellere vil bruge Windows i lys tilstand og Chrome i mørk tilstand.\nSådan tvangsaktiveres mørk tilstand\nChrome har en indbygget mulighed, der med magt aktiverer mørk tilstand. Dette fungerer lige nu, selv når den normale systemomfattende mørke tilstand ikke virker. Det vil også tvinge Chrome til mørk tilstand, selvom Windows 10s standardapptilstand er indstillet til "lys".\nFor at aktivere denne mulighed skal du finde den genvej, du normalt bruger til at starte Chrome. For eksempel kan det være på din proceslinje eller på skrivebordet. Vi bruger genvej til proceslinjen.\nHøjreklik på genvejen, og vælg "Egenskaber". For en Chrome-proceslinjegenvej skal du højreklikke på proceslinjeikonet, højreklikke på "Google Chrome" og vælge "Egenskaber".\nTilføj et mellemrum efterfulgt af --force-dark-modetil slutningen af feltet Mål. For eksempel på vores system ser feltet Mål sådan ud:\n"C: \_ Program Files (x86) \_ Google \_ Chrome \_ Application \_ chrome.exe" - force-dark-mode\nDet kan være anderledes på dit system, hvis Chrome er installeret et andet sted.\nKlik på “OK” for at gemme dine ændringer.\nKlik på “OK”, og brug genvejen til at starte Chrome. Hvis du allerede har Chrome åbent, skal du lukke Chrome, før du genstarter det. For at gøre det skal du klikke på menu> Afslut. Vent et øjeblik på Chrome til helt at lukke og starte Chrome med den genvej, du har ændret.\nDu ser det nye mørke tilstandstema, som desværre ser stort ud som Incognito Mode.\nSådan gør du Chrome's titellinje farverig (eller ikke)\nHvis du ikke vil have Chromes titellinje farverig - eller hvis du vil have den farverig - skal du gå til Indstillinger> Tilpasning> Grænseflade og skifte indstillingen "Titellinjer og vinduesgrænser" under "Vis accentfarve på de følgende overflader."\nNår denne indstilling er aktiveret, bruger Chromes titellinje den accentfarve, du har indstillet i ruden Farver her.\nRELATERET: Sådan får du farvede vinduetitellinjer på Windows 10 (i stedet for hvid)\nSådan aktiveres Dark Mode med et tema\nHvis du ikke vil rode med noget af dette - eller hvis du bruger en ældre version af Windows som Windows 7 - kan du altid bare installere et mørkt tilstandstema til Chrome. Google tilbyder nu en officiel temasamling til Chrome. Gå bare til Chrome Webshop og installer Chrome's "Just Black" -tema.\nDette er mørkere end Chromes indbyggede mørke tilstandstema på Windows, så du foretrækker det endda, hvis du leder efter en mørkere browser. Chrome Webshop har også andre temaer, du kan installere.


⇒ Bedste Pap Presser ← Stort udvalg med hurtig levering\nOnline outlets med pap presser\nEr du på udkig efter pap presser? Vi anbefaler følgende webshops…\nPallestablerPallevognePanasonic Lumix Dmc-Tz80Panasonic Lumix Tz70PanserglasPapirclipsPapirdugPapirflagPapirgarnPapirklemmer\nDe største e-shops indenfor kontorartikler\nInventarland.dk er pt. en af de mest benyttede webshops med kontorartikler. Netbutikkens sortiment udgøres af i omegn af 6500 produkter fra diverse mærker. Firmaets Trustpilot-evaluering på 9 ud af 10 demonstrerer utrolig tilfredshed hos kunderne. Scoren er baseret på 727 anmeldelser, hvoraf 575 af disse giver topkarakter. På Facebook er 4301 personer fans af Inventarland.dk, og herpå har de modtaget 145 bedømmelser med en middel bedømmelse på 4,5 ud af 5, som også er ualmindeligt godt.\nEngsig.dk er i dag en af de førende online virksomheder der sælger kontorartikler. Netshoppens sortiment omfatter omkring 15000 varer fra diverse producenter. Butikkens Trustpilot-bedømmelse på 8,8 ud af 10 er et udtryk for god tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 15 vurderinger, hvoraf 13 af disse giver topkarakter. På Facebook er 509 mennesker fans af Engsig.dk, og herpå har webshoppen modtaget 5 ratings med en middel bedømmelse på 5 ud af 5, som også er aldeles imponerende.\nAJProdukter.dk er i dag en af de førende internet selskaber inden for kontorartikler. Forhandlerens udvalg indbefatter flere end 6000 produkter fra diverse mærker. Forretningens Trustpilot-vurdering på 8 af 10 viser stærk tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 42 evalueringer, hvoraf 31 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 1729 brugere fans af AJProdukter.dk, og her har butikken modtaget 13 vurderinger med en gennemsnitlig rating på 4,5 af 5, som lige så vel er yderst beundringsværdig.\nLomax.dk er pt. imellem de største online forretninger med kontorartikler. Webbutikkens sortiment favner omtrent 60000 varer fra diverse brands. Virksomhedens Trustpilot-rating på 9 af 10 manifesterer stor tilfredshed hos kunderne. Scoren er baseret på 1876 evalueringer, hvoraf 1450 af disse giver topkarakter. På Facebook er 22288 personer fans af Lomax.dk, og her har webbutikken modtaget 182 vurderinger med en middel rating på 4,4 af 5, hvilket tillige er yderst imponerende.\nDaarbak.dk er i dag en af de mest benyttede online firmaer med kontorartikler. Webbutikkens sortiment indbefatter omkring 40000 varer fra en række brands. Forhandlerens Trustpilot-score på 9 ud af 10 bevidner stærk tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 277 evalueringer, hvoraf 195 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 6348 personer fans af Daarbak.dk, og her har netbutikken modtaget 13 vurderinger med en middel rating på 4,6 af 5, hvilket lige så vel er meget flot.\nPap Presser efterspørges hyppigt\nEn lang række internet butikker tilbyder til alt held en hel del forskellige muligheder for levering. Den mest anvendte er nu om dage at få leveret til et udleveringssted, hvor du kan afhente de nyindkøbte varer når det passer ind i din kalender. Fragtmuligheden er jo virkelig ukompliceret, samt tit desuden den prisbilligste leveringsløsning.\nDu kunne ligeledes tænke over at få pakken leveret til din bolig eller ud til din arbejdsplads. Løsningen viser sig mange gange et hak mindre prisbillig, men omvendt særligt let. Den billigste leveringsmulighed af pap presser er dog at hente produkterne selv, hvilket dog forudsætter at du lever med kort afstand til pap presser e-handlens tilholdssted.\nFragttiden er ekstremt vigtig om vi har behov for dine nye produkter lige om lidt, og i det øjemed er det skam afgørende at vi finder det forventede leveringstidspunkt for den relevante vare.\nMasser af pap presser internet butikker byder på muligheden for dag-til-dag levering på massevis af varenumre, som alligevel tager udgangspunkt i at bestillingen indsendes tidligere end et fastsat klokkeslæt, sådan at de sandsynligvis kan nå at få pap presser ordnet før pakkepersonalet drager hjemad.\nIndtil flere firmaer på nettet lover fragt uden gebyr, men typisk påkræves det at der købes for et fastslået beløb. Desuden bør du beslutte sig for den mest betalelige metode til levering, hvilket i de fleste tilfælde – uden hensyn til om du befinder sig ved Taastrup, Nyborg eller Brande – er at få fragtmanden til at køre varerne til et udleveringssted.\nDet er jo efterhånden temmelig fremkommeligt for alle at vurdere prisniveauet på pap presser på flere internet webshops, og så har langt de fleste online virksomheder ikke kunne lade være med at nedbringe salgspriserne på produkterne – til babyer og børn, men også til damer og herrer – drastisk, og endda nogle gange yde levering uden beregning.\nDog kan det imidlertid blive profitabelt at checke flere firmaer på nettet efter pap presser udsalg forinden du shopper, således at du er velinformeret til at antage den prisbilligste pris.\nMan skal alligevel være opmærksom på, at når en e-forhandler afhænder pap presser for en pris der anses for grænseløst tiltalende, så kan det i nogle tilfælde være et tegn på en uærlig netbutik. Køb med kort er imidlertid omfavnet af en bestemmelse, der skærmer folk imod uoprigtige netshops.\nVi går generelt ind for kortbetalinger eller MobilePay. Som en anden løsning kan du overveje et afdragstilbud fra fx ViaBill, hvis du gerne vil finansiere betalingen ude i fremtiden.\nForinden nogen handler pap presser i en forretning på nettet burde man helt sikkert gøre sig bekendt med indholdet af e-butikkens vilkår, dog er det for det meste ikke særlig spændende.\nEt alternativ kunne være at kontrollere hvorvidt online virksomheden er medlem af e-mærket, eftersom det bør være en garanti for at e-firmaet understøtter de officielle regler, og at e-forhandleren fra tid til anden besøges af specialister der kender vilkårene på området. Desuden får du lejlighed til at få bistand, såfremt du bliver udsat for problemstillinger med din ordre.\nDesuden er det godt at køber er på vagt for de mest relevante reglementer der er gældende for handlen, til eksempel den byttepolitik på pap presser e-forretningen garanterer. Derfor er det ligeledes afgørende, at man stadigvæk beholder ens faktura, så man fremadrettet vil kunne påvise bestillingen, uden hensyn til om man er på udkig efter varer til en herre eller dame.\nTrustpilot frembringer adskillige ærlige muligheder for at kigge på en række øvrige konsumenters meninger og på grund af dette går vi ind for, at du tager et kig på netbutikkens pap presser bedømmelser før du handler.\nFacebook yder derudover forholdsvis ærlige løsninger til at få indtryk af webshoppens kundefokus. Derudover ser vi nogle internet forhandlere som tilbyder kunderne at publicere en omtale af ordreforløbet, som desuden må udnyttes til at få et indblik i hvor glade kunderne er.\nVores hjemmeside finansieres af annonceindtægter. Vi samarbejder med forskellige internet outlets da vi formidler butikkernes produkter, og opnår provision for så vidt en bruger fra vores website gennemfører et køb.\nOrientering om pap presser og internet selskaber vedligeholdes nu og da, men det er umuligt for os at give garantier imod reguleringer der potentielt er udarbejdet siden vi sidste gang opdaterede de anvendte oplysninger.


Egmont - Vision, mission og værdier\nEgmont - we bring stories to life / Om Egmont / Vision, mission og værdier\nEssensen af Egmont: den røde tråd på kryds og tværs af lande og virksomheder.\nVi vil være den mest attraktive mediekoncern for medarbejdere, samarbejdspartnere og forbrugere.\nEgmont har en stærk position i det nordiske hjemmemarked samt i udvalgte markeder uden for Norden. Medarbejdere og samarbejdspartnere skal opleve Egmont som den medievirksomhed, man helst vil arbejde for eller sammen med. Forbrugerne skal opleve, at Egmont mestrer fortællinger.\nVi skaber og formidler fortællinger.\nFortællingen kom med ordet. Fortællingen har skabt grundlaget for vores civilisation. Overlevering af fortællinger nærer fantasi, udfordrer nysgerrighed, stimulerer ideer og er grundlag for lærdom og udvikling. Fortællingen er essensen i alt, hvad vi i Egmont foretager os. Det er vores løfte til verden. Kort sagt: Vi skaber og formidler fortællinger.\nVores fælles værdier i Egmont er at være rummelig, passioneret og ambitiøs.\nVærdierne udtrykker det, vi er, det, vi står for, og måden, vi gør tingene på.


Her kommer Bamse – Mit Bogskab\nNu er der altså nostalgi for alle pengene. I Her kommer Bamse får du otte historier, der tidligere er udgivet som pixi bøger. Første gang de kom som pixi var i 1973, der er med andre ord en god chance for, at du også kender dem fra dengang du var barn. Jeg gør i hvert fald. Og det er hyggeligt, trygt og rart.\nEn del af historierne er illustreret af Iben Clante, der også har en betydelig kravlenisseproduktion bag sig. For mig emmer det af barndom og mormor, hvor kravlenisserne huserede.\nAf de otte historier husker jeg tydeligst Her kommer Bamse og og Her går Tante Tea. Den lidt runde og kjoleklædte Tante Tea køber ind og bager en kringle, hun drysser med sukker. Efter bagningen klæder hun om, for hun får besøg af en niece og nevø, det er nemlig hendes fødselsdag.\nHvor gammel bliver denne ældre sympatiske dame, der uden besvær kan bage en kringle? 37!!! Man kan endda tælle lysene på kringlen. Jeg kan godt huske, hun blev mange år.\nHold da op den kringle er jo fyldt med lys. Hun ser altså også lidt gammel ud. Hvor gammel er jeg så selv? 37. Præcis det samme som Tante Tea. I må have mig undskyldt, jeg skal ud at bage en kringle:-)\nHer kommer Bamse er en vældig fin samling af historier – fyldt med hygge og nostalgi. Du kan finde den på carlsen.dk.\n← Hvem er sur og Hvem er død?\n365 lege til børn →


Vesterbrogade 89A, 5. tv, København V | DinGeo.dk – Lejlighed på 68 m² – DinGeo.dk\nVesterbrogade 89A, 5. tv\nVesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V\nLejligheden på Vesterbrogade 89A, 5. tv i København V er opført i 1899 og indeholder 2 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 68 m2.\nLuftfoto af Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V fra foråret 2018. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6717°N, 12.5477°E) er den lille grønne cirkel.\nVesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V kan få et gratis hustjek (normalpris 2.995,- inkl. moms). Et hustjek giver dig overblik over eventuelle fejl og mangler på tag, tagrender, træværk, facade, vinduer, døre, hulmursisolering og loftisolering. Efter tjekket modtager du en en detaljeret rapport. Samtidig får du tilbud på eventuelle udbedringer med det samme, så du har et økonomisk overblik.\nKøb en detaljeret rapport om Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V og dens opland, så du er klædt på til bolighandlen for kun 399,-.\nSundhed — Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V\nVesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nVesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V er Moræneler (Se Geologi og Geoteknik), der frigiver Radon og dermed øger risiko for Radon i boligen.\nEjendommen Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V er opført i 1899 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nVesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V.\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V.\nKortet ovenfor viser jordforureningerne i området omkring matriklen 1622-Udenbys Vester Kvarter, København, der hører til Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V (matriklen er markeret med med grøn). De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\n101-03082 Region Hovedstaden 73\n101-30087 Region Hovedstaden 78\n101-00622 Region Hovedstaden 97\n147-00154 Region Hovedstaden 128\n147-00153 Region Hovedstaden 137\n101-02854 Region Hovedstaden 138\n101-03540 Region Hovedstaden 151\n147-00313 Region Hovedstaden 177\n101-03080 Region Hovedstaden 181\n147-00182 Region Hovedstaden 189\n101-02862 Region Hovedstaden 194\n101-02100 Region Hovedstaden 194\n101-04690 Region Hovedstaden 201\n101-02855 Region Hovedstaden 212\n101-03083 Region Hovedstaden 225\n101-00504 Region Hovedstaden 233\n147-00404 Region Hovedstaden 251\n101-00502 Region Hovedstaden 257\n101-02842 Region Hovedstaden 282\n147-00156 Region Hovedstaden 296\n101-03405 Region Hovedstaden 311\n101-04670 Region Hovedstaden 321\n101-02839 Region Hovedstaden 329\n147-00160 Region Hovedstaden 345\n147-00136 Region Hovedstaden 347\n147-00077 Region Hovedstaden 377\n101-01608 Region Hovedstaden 383\n101-02202 Region Hovedstaden 389\n147-00084 Region Hovedstaden 417\n101-03543 Region Hovedstaden 417\n101-02502 Region Hovedstaden 443\n101-02499 Region Hovedstaden 452\n101-02516 Region Hovedstaden 469\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer er middelhøj luftforurening på Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V.\nDer er ikke registreret trafikstøj på adressen Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V\n- Se støjkort på Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V -\nKortet viser trafikstøj i området omkring Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V om dagen:\nMed et opførselsesår i 1899 er Lejligheden på Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V ikke udsat i forhold til PCB forurening.\nVesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V er bygget før 1950, i en periode hvor der ikke anvendtes PCB i bygningsmaterialer. Dog skal du være opmærksom hvis ejendommen er renoveret i perioden 1950-1977, og f.eks. har fået isat termovinduer eller døre.\nDrikkevand på adressen Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V.\nVesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisikoen for oversvømmelse ved skybrud afhænger i høj grad af en boligs placering i terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) udregnet fra Danmarks Højdemodel. Sorte trekanter er nedløbsriste. Matriklen der hører til Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V er markeret med med grøn. De Blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V er 80 procent. Det betyder, at ca. 80 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en lav hydraulisk ledningsevne på 50 - 100 mm/dag i området omkring Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun meget langsomt trænge ned i jorden.\nVesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V ligger i et område hvor grundvand kan udgøre et problem*.\nVesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V kan få et gratis og uforpligtende fugt-tjek af kælder (normalpris 995,- inkl. moms). Fugt er et problem for 90% af alle danske kældre - Fugt giver forhøjet risiko for sundhedsskadelig skimmelsvamp, astma, allergi, lugtgener, mug, saltudtræk og pudsafskalninger på kældervæggene.\nVesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nVesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V ligger i en højde på 5.3 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 530 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V\nNedenfor er vist de vigtigste BBR informationer om Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V.\n✓Generelle BBR informationer om Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V\n✓BBR materialer og installationer for Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V\n✓BBR arealer for Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V (Bygning nr. 1)\nVi kunne ikke finde energimærke på Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V. Det kan skyldes at ejendommen ikke endnu er energimærket, eller, at det tidligere energimærke ikke længere er gyldigt.\nVesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S\nLokalområdet — Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V\nBeboerne i området omkring Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V er af typen Hjerterum\nSidst opdateret 16 december, 2018.\nVesterbrogade 89A, 5. tv hører til afstemningsområdet 9. Nord hvor der er 8.069 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 385 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Vesterbrogade 89A, 5. tv. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 12765 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 12.06 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.21 pct.\nVesterbrogade 89A, 5. tv hører under skoledistriktet VESTERBRO/KONGENS ENGHAVE (Tove Ditlevsens Skole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Tove Ditlevsens Skole.\nDer er begrænsede bredbåndsmuligheder på Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V, men kun via kobbernet.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Vesterbrogade 89A, 5. tv\nDer er god 4G mobildækning på Vesterbrogade 89A, 5. tv med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Vesterbrogade 89A, 5. tv er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Vesterbrogade 89A, 5. tv\nAnbefalet bredbånd på Vesterbrogade 89A, 5. tv\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 100/10 Mbit/s (Telefonstik) » på Vesterbrogade 89A, 5. tv.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Vesterbrogade 89A, 5. tv\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Vesterbrogade 89A, 5. tv.\nJordarten under Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V er Moræneler.\nBestil en detaljeret undergrundsrapport for Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V. Rapporten er udarbejdet af den rådgivende ingeniørvirksomhed Geo, der er Danmarks førende eksperter inden for jord og vand. Normalpris: 799,-\nGeologiske boringer i nærheden af Vesterbrogade 89A, 5. tv\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Vesterbrogade 89A, 5. tv.\nHvor langt er der fra Vesterbrogade 89A, 5. tv\nDu overvåger alllerede Vesterbrogade 89A, 5. tv, 1620 København V.


Moonrise Kingdom - Cinemaonline.dk - Hele Danmarks Filmsite\n13. september 2012 af Nikolaj Sonqvist\nTræn dine lattermuskler, hvis du er til sort humor\nPå en fiktiv ø udenfor New Englands kyst beslutter den tolvårige forældreløse outsider Sam, at opsige sin ”stilling” i spejderkorpset lejr og flygte i ly af natten. På den anden side af øen befinder sig den jævnaldrende Suzy, der er blevet træt af sin familie og også flygter. Sammen mødes de og danner par i deres bestræbelser på en bedre tilværelse. Det er dog ikke så lige til med Khakispejderlederen Ward (Edward Norton) og hans spejderkuld, den lokale øbetjent Captajn Sharp (Bruce Willis) og Suzys forældre Hr. og Fru Bishop (Bill Murray og Francis MacDormand) i hælene. Og endnu værre bliver det når Social Services (Tilda Swinton) kommer ind i billedet.\nDen dobbelte oscarnominerede Wes Anderson er efterhånden synonymet for skæve komedier på den amerikanske filmmarked. Hans helt egen personlige stil skinner tydeligt igennem i film som The Royal Tenenbaums, The Life Aquatic with Steve Zissou, The Darjeeling Limited og Fantastic Mr. Fox, hvor alt fra farver til skuespil til handling er ekstreme skæve og karikerede og humoren er ofte sortere end en vinternat i Danmark.\nMoonrise Kingdom følger denne vanvittige ekstreme stil fra Andersons tidligere film, hvor hvert et billede er et smukt og farverigt tableau krydret skæv sort humor, forunderlige skuespilpræstationer og en handling der så fornærmende basal, at man ikke kan lade være med at elske den, fordi filmen slipper af sted med den. Der er en vis grad cinema du look over Andersons film, hvor den visuelle orginalitet og obscure komik prioriteres mere end et fasttømret plot. Det er et eller andet sted denne kompromisløse stil, der gør Andersons film så fandens seværdige og underholdende, og hamrende morsomme.\nMoonrise Kingdom er en ekstrem morsom og absurd film. Med de to debuterende børneskuespillere i hovedrollerne føles filmen som en børneeventyr, men samtidigt er den indforståede og groteske humor aldeles voksen. Det hele holdes oppe af dels Andersons faste skuespillerensemble Bill Murray og Jason Schwartzman, men i særdeleshed af Edward Norton, Bruce Willis og Francis MacDormark, der alle hjælper til at gøre filmen til en vanvittig morsom skæv komedie.\nI Moonrise Kingdom slippes fantasien løs i super medrivende tempo, hvor alt kan ske og alt sker. Filmens lækre mise-en-scene krydret med en blanding af konstant bevægende kameraføring og rolige tableaubilleder giver filmen den absurde og groteske komedie. Kan man lide Andersons tidligere film, vil man elske Moonrise Kingdom.\nPremieredato: 13. september 2012\nSkuespillere: Bruce Willis, Edward Norton, Bill Murray, Kara Hayward, Frances McDormand, Tilda Swinton, Jason Schwartzman, Jared Gilman, Harvey Keitel\nSelskab: Camera Film, Scott Rudin Productions, American Empirical Pictures, 2012\nGenre: Adventure , Familie , Humor


Penelope Villa i Antalya til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nBelek Mah, Belek, Antalya, Tyrkiet, 07500 - Se på kort\nMere om Penelope Villa\nMed en praktisk beliggenhed i Antalya er Penelope Villa et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Penelope Villa gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. På hotellet kan man nyde et udvalg af førsteklasses faciliteter, som lufthavnstransport, grillfaciliteter, biludlejning.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Hotellet tilbyder fantastiske faciliteter inklusive udendørs pool, have, der vil hjælpe dig med at slappe af efter en begivenhedsrig dag i byen. Penelope Villa er det eneste sted, du behøver, når du søger kvalitetsindkvartering i Antalya.\nDu bedes give Penelope Villa besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Ved ankomst opkræves et skadesdepositum på 200 EUR. Depositummet er fuldt refunderbart ved udtjekning, såfremt der ikke findes skader ved inspektion af værelset.


Juridisk Ordbog 14. udgave\nJuridisk Ordbog af Bo von Eyben, er en tyndbenet omgang. Med én undtagelse. Denne bog er gennemågende mangelfuld, og leverer ikke meget indsigt i det juridiske systems skjulte spilleregler. Dens pris omkring 1.000,- kr retfærdiggøres udelukkende på grund af én enkelt helt fundamental definition: Naturret. Den definerer nemlig, som den højeste lov i Danmark. Det er for os der ønsker suverænitet eller har opnået den, helt fundamentalt. Juridisk Ordbog definerer Naturret således:\n"Naturret; betegnelse for en retsorden, som ikke henføres til menneskelig fastsættelse, men begrundes i højere værdier og normalt indrømmes en gyldighed over den menneskeligt fastsatte, positive ret."\nDet er jo en altafgørende information. For den siger med entydighed, at Naturret er den højeste lov, omend bogen misvisende kalder den for en retsorden. Naturret er Loven.\nI modsætning til Universets (Ét Ord) Lov, Naturret finder vi den menneskeskabte "positiv ret". man kan stille sig selv sprøgsmålet, hvem denne ret er positiv for? Er det for magthaverne, udstederne af loven, bankerne, dommerne eller de borgere, der tvinges til at indordne sig under den? Hvis man ser på mængden af legislation fra STATENS side og mængden af kommercielle regler i forhold til mængden af regler, der beskytter borgerne, behøver man ikke være professor i Jura for at få øje på en kolosal skævdeling. En relativ logisk konklussion på den fordeling er nok, at den positive ret er skabt for at fastholde en magtposition.


E-mail: Louise Holm Nielsen har altid haft hang til eventyr. Denne appetit på verden startede tidligt med en seks måneder lang rygsækrejse gennem Sydøstasien efterfulgt af fire måneders rejse gennem Ecuador, Galapagos, Peru, Bolivia, Brasilien og Venezuela. Siden er Louise aldrig stoppet med rejseriet - om end komfortniveauet er højnet en del siden. Ikke mindst når rejserne går til områder som Mauritius, Østafrika eller Patagonien.Med en sådan lyst til at opleve verden, var det nærliggende for Louise at søge ind i rejsebranchen, hvor hun blev uddannet hos FDM Travel. I godt 11 år har både kunder og kollegaer indtil nu nydt godt af Louises store viden om især Sydamerika, Østafrika og Mauritius. Men hun taler også ud fra egne erfaringer, når det kommer til gorillaer i Uganda, vandreturer ad inka-stien til Machu Pichu i Peru eller flyveture i luftballon over Masai Maras dyrerige savanner i Kenya. Det samme gælder for den sags skyld hval- og spækhuggersafarier i Argentina, bjørne på tæt hold i Vestcanada eller svømmeture med pingviner og søløver på Galapagos. Hun har også besteget de høje sandklitter i Namibias ørken, sejlet rundt om Kap Horn i Ildlandet, oplevet Filippinernes utallige tropeøer samt - seneste - udforsket Indiens sydende basarer og overdådige paladser med mand og barn. Så næsten ligegyldigt hvor rejsen går hen, eller hvordan rejsen skal foregå, kan Louise med garanti hjælpe til at gøre rejsen til en oplevelse udover det sædvanlige.\tLouise Holm Nielsen har speciale i følgende rejsemål\nHar du rejsedrømme der skal realiseres? Vi giver dig gerne et uforpligtende tilbud på din næste rejse. Udfyld felterne nedenfor, og vi vil derefter kontakte dig for at hjælpe med at realisere din drømmerejse.\nValgt destination: Peru\nJa, vi vil gerne rejse med dansk rejseleder\nJa, vi har børn med på rejsen\nTlf. i dagtimerne\nPeru er et land i det vestlige Sydamerika. Flere end 70 indianske sprog tales stadig i Peru, og lige så mange forskellige kulturer blander sig med resterne af den spanske kultur, der sneg sig ind i landet i næsten 300 år.\nSe billeder og læs mere om dette land\nVi har både guidebøger og kort til netop din rejse. Se de spændende produkter i vores webshop. Afrika


SMPS eller switch-mode Strømforsyningskredsløb er en vigtig del af moderne elektronik. Den tunge transientanalyse, der er nødvendig for at simulere et sådant kredsløb, kan tage meget tid og datalagring. For at understøtte analysen af sådanne kredsløb giver TINACloud kraftfulde værktøjer og analysemetoder.\nKør simuleringen nu med TINACloud, indlejret i vinduet ovenfor eller påkal TINACloud i et nyt faneblad i din browser ved at klikke her\nDen mest tidskrævende del af en analyse af et SMPS kredsløb er at nå sin konstante tilstand, når DC-niveauet for udgangsspændingen ikke ændres, og udgangsvågformen har kun en lille periodisk rippel. For at finde denne tilstand automatisk har TINACloud en stabil tilstandsløsning under analysemenuen.\nEn af standardanalyserne for SMPS-kredsløb er beregningen af svaret på en inputændring for at teste SMPS-designens evne til at regulere udgangen med trinændringer i indtastningslinjen. Dette kan opnås ved at tilføje en puls til indgangsspændingen og kontrollere output og andre spændinger. Da inputændringen er i forhold til den steady state, kan vi starte den fra de steady state indledende værdier beregnet af TINACloud's steady state solver.\nEn anden standardanalyse er at bestemme SMPS responsen på en hurtig belastningsændring. Ved hjælp af simulering opnås svaret på belastningsændringer ved at tilføje en strømimpuls til belastningen og analysere udgang og andre spændinger. Da belastningsændringen er i forhold til den steady state, kan vi starte den fra de stabile indledende værdier beregnet af TINAClouds stabilitetsopløsningsmiddel.\nTil AC analyse og stabilitetsanalyser kan du bruge de såkaldte Gennemsnitlige modeller, der leveres i TINACloud. De gennemsnitlige modeller repræsenterer en metode, der er baseret på gennemsnittet af effekterne under koblingsprocessen. De resulterende ligninger er lineære, derfor er metoden ekstremt hurtig for at tegne Bode og Nyquist-tomter, der er nødvendige for stabilitetsanalyse. Bemærk, at når du bruger AC analysefunktionen i TINACloud, skal du have en gennemsnitsmodel, de forbigående modeller er ikke anvendelige og giver ukorrekte resultater


Spa med familien – Himmelfart\nHer sidste sommer, var familien og jeg på spa ophold i københavn. Det skulle være den helt gode tur, hvor vi ikke sparede på noget. Derfor havde vi kigget på et par forskellige hoteller, og hjemmesider, men endte ud med vælge en af arthur hotels, som lignede et sted hvor man rigtig kunne få et dejligt spaophold.\nDet fandt vi så også ud af at det var, hele familien nød opholdet rigtig meget. Især vores lidt ældre søn på 19, som er i gang med at tage sin kandidat på Roskilde Universitet, det er vist noget indenfor samfundsvidenskab og økonomi han er igang med. Men det var jo rigtig dejligt at han kunne holde lidt fri, og tanke helt op.\nUde at se noget\nSelvom meget af tiden gik med at være indendørs i spa, og nyde hinandens selskab, så var vi også ude i byen københavn, vi var for eksempel på Eksperimentariet, da vi jo har nogle “små” efternølere, Gitte og Frederik, de er tvillinger og 16 år gamle. Så det at tage på Eksperimentariet, syntes vi at de kunne få en helt masse ud af. Og om de gjorde. De var simpelthen ellevilde, og løb rundt fra det ene sted til det andet, helt vildt fascinerede af alle de mange forskellige ting der var at se og prøve. Det kan klart anbefales at tage sine unger med til københavn på spa ophold, så længe man også har nogle andre aktiviteter til dig, gemt oppe i ærmet. Især hvis man kan overraske dem giver det pote.\nTags: hotel københavn spa ophold


Brande skaber utryghed blandt beboere | TV MIDTVEST\nBrande skaber utryghed blandt beboere\nTre påsatte brande inden for to døgn har skabt utryghed blandt beboerne i Bremdal-området i Struer.\n04. aug 2016, kl. 13:25\nFlere biler og et skur er de seneste dage blevet brændt af i Bremdal-området i Struer. Politiet formoder, at brandene er påsatte. De mange brande i området bekymrer beboerne.\n-Jeg synes, det er skræmmende og uhyggeligt, at der render en rundt, og kan finde på at gøre sådan nogle ting. Indtil videre har der kun været materielskade, men man kan da frygte husbrand med personskade, siger Winnie Skjærbæk, der har boet i Bremdal i 17 år.\nquote-Jeg synes, det er skræmmende og uhyggeligt, at der render en rundt, og kan finde på at gøre sådan nogle ting.\nWinnie Skjærbæk, Bremdal\n- Jeg synes, det er utrygt at ligge sig til at sove om natten, siger Ilse Olsen, der har boet i området i et år.\nBekymringen kan man godt forstå hos politiet.\n- Jeg har fuldforståelse for, at det er utrygt, at der opstår brande omkring en, specielt hvor man ligger og sover, siger Knud Lauridsen, der er politikommissær i Midt- og Vestjyllands politi.\nBrandene er kun det seneste i en række mindre episoder, der har plaget området den sidste tid.\n- For fjorten dage side havde vi vores svigerdatters bil holdene, og der blev skrevet 201 med graffiti på den. Og andre steder i byen er det også blevet skrevet, fortæller Winnie Skjærbæk.\nSagerne har fået nogle beboere til at rette henvendelse til boligselskabet for at få opsat videoovervågning i området.\nEndnu ingen anholdt\nPolitiet har endnu ikke anholdt nogen i sagen, men oplyser, at flere borgere har set en mørk person på en mørk scooter i forbindelse med to af brandene. Politiet tror, at det kan være den samme gerningsmand der står bag alle brandene, derfor vil politiet gerne i kontakt med denne mand.\n- Vi har ikke nogen mistænkte i øjeblikket, så vi har brug for hjælp. Det er ikke sikkert vedkommende, har noget med det at gøre, og så vil vi gerne have ham skrevet ud af sagen, siger Knud Lauridsen.\nHar du oplysninger i sagen, kan politiet kontaktes på telefon 114.\nMulig pyroman på spil i Struer\nStribe af påsatte brande i Aulum


Boxen danner atter rammen om Dansk Melodi Grand Prix - Out & About\n17. september 2021 Frank Holm // out&about\t2022, Boxen, dansk Melodi Grand Prix, Herning\t1 min read\nMartin Brygmann og Tina Müller er værter for Dansk Melodi Grand Prix 2022. Billedet er som værterne genbrug fra i år.\nFoto: Betina Garcia (DR)\nDet bliver igen Martin Brygmann og Tina Müller, der skal føre Danmark gennem de otte sange og artister, der til marts skal kæmpe om den danske grand prix sejr.\nNyt bliver det dog, at det forhåbentligt bliver foran en fyldt sal. En sal, der kan skabe den helt rette og festlige grand prix stemning og kan heppe på artisterne. De to seneste danske grand prixer har været afholdt for Corona-tomme sale.\n”Dansk Melodi Grand Prix er en kæmpe folkefest og efter to år uden publikummer, glæder jeg allermest til sammen med et fyldt Boxen at give de otte sange og artister den opbakning og fest, de fortjener”, udtaler Tina Müller i en pressemeddelelse.\nDe otte sange og artister bliver første offentliggjort i februar forud for Grand Prixet. Sikkert er det dog at vinderen skal repræsentere Danmark ved Eurovision Song Contest som denne kan skal afholdes i Italien til maj næste år.\nBilletsalget til det Danske Melodi Grand Prix 2022 skydes i gang den 23. september.\nVil du med , kan du finde billetterne her.\nLæs også: Du kan nu nominere dine kandidater til Danish Rainbow Awards 2021\n← Betty Bitschlap indbyder til pølsefest med et nyt remix album.\nCosy Bar skifter hænder →\n22. januar 2018 13. marts 2020 Frank Holm // out&about\n8. marts 2014 13. marts 2020 Frank Holm // out&about