celex-txt - 52004DC0112\nMeddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet - Statusrapport om forskningsprogrammet Galileo i begyndelsen af 2004\n/* KOM/2004/0112 endelig udg. */\nForskningsprogrammet Galileo (i det følgende "Galileo-programmet") har både en teknologisk, politisk og økonomisk dimension. Samtlige erhvervssektorer og alle dele af vores samfund er berørt af satellitbaseret radionavigation, som ifølge alle forudsigelser ventes at ville vokse. Markedet for produkter og tjenester i tilknytning til denne teknologi, som allerede er i en størrelsesorden på 10 mia. EUR pr. år, vokser med 25 % hvert år og vil i 2020 nå op på ca. 300 mia. EUR. Man regner med, at der i 2020 vil være 3 mia. modtagere i drift. Det europæiske system for satellitbaseret radionavigation tænkes at kunne skabe ca. 100 000 jobs. Satellitbaseret radionavigation er trådt ind i de europæiske borgeres dagligdag, både i deres biler og mobiltelefoner, men også i forhold til deres bank og de civilbeskyttelsessystemer, som våger over deres sikkerhed, og dette giver Galileo-programmet en yderligere 'borgerorienteret' dimension.\nProgrammet er opdelt i tre faser, hvortil de samlede omkostninger ligger på 3,2 mia. EUR:\n*en udviklings- og valideringsfase, der omfatter udvikling af systemets satellitter og jordbaserede komponenter samt validering heraf i kredsløb. Denne fase løber fra 2002-2005. Omkostningerne hertil, 1 100 mio. EUR, afholdes for den ene halvdels vedkommende af Det Europæiske Fællesskab og for den anden halvdel af Den Europæiske Rumfartsorganisation (ESA)\n*en etablerings- og ibrugtagningsfase, som dækker årene 2006 og 2007, med fremstilling og lancering af satellitterne samt færdigetablering af den landbaserede komponent. Omkostningerne hertil, 2 100 mio. EUR, skal først og fremmest bæres af den fremtidige koncessionshaver\n*fasen for kommerciel drift, som begynder i 2008.\nKommissionen har regelmæssigt holdt Europa-Parlamentet og Rådet informeret om Galileo-programmet. På grundlag af de seneste to meddelelser  vedtog Europa-Parlamentet den 29. januar 2004 en beslutning, hvori den tilslutter sig Kommissionens tilgang til spørgsmålet og på ny fremhæver den strategiske betydning, som dette store infrastrukturprojekt har for Europas fremtid. Hvad Rådet angår, vedtog det den 5. og 6. december 2002 og den 5. juni 2003 en række konklusioner , hvor det bakker op bag Kommissionens politik, både hvad Egnos-programmet og Galileo-programmet angår.\n Meddelelse 'Statusrapport om Galileo-programmet' af 24. september 2002 (KOM(2002)518, endelig udg.) og meddelelse om integration af programmet Egnos i Galileo-programmet (KOM(2003)123, endelig udg.).\n2003 var et afgørende år for programmet, bl.a. med oprettelsen af fællesforetagendet Galileo  (i det følgende "fællesforetagendet") og med dettes første opgaver, bestillingen af de første satellitter, udbygningen af det internationale samarbejde, bekræftelsen af frekvenstildelingen og forberedelsen af etablerings- og ibrugtagningsfasen og driftsfasen.\n Fællesforetagendet Galileo er oprettet ved Rådets forordning nr. 876/2002, offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende L 138 af 28. maj 2002, s. 1.\nMeddelelsen er koncentreret om følgende tre emner:\n-status over udviklingsfasen\n-udviklingen i det internationale samarbejde\n-overgangen til etablerings- og ibrugtagningsfasen og driftsfasen.\n1. Udviklingsfasen er langt fremskredet\nEfter en række vanskeligheder som følge af problemer med fastlæggelsen af finansieringsnøglen i Den Europæiske Rumfartsorganisation er Galileo-programmets udviklingsfase nu langt fremskredet. Fællesforetagendet har været fuldt operationelt siden sommeren 2003. De tekniske undersøgelser og forskningsarbejdet videreføres aktivt, med støtte i de positive resultater af Verdensradiokonferencen i juni 2003. Sideløbende hermed skrider integrationen af de nye medlemsstater og af kandidatlandene i Galileo-programmet frem som planlagt.\n1.1. Konkret iværksættelse af fællesforetagendet\n1.1.1. Fællesforetagendets første opgaver\nI kølvandet på den aftale, der blev indgået den 26. maj 2003 i ESA-rådet vedrørende ESA-medlemmernes respektive økonomiske bidrag til udviklingsfasen, blev der straks truffet forberedelser til at etablere fællesforetagendet.\nDen 16. juni 2003 udnævnte fællesforetagendets bestyrelse Rainer Grohe til foretagendets direktør. Den 15. juli 2003 fremsatte han en erklæring om dets organisationsstruktur og vedtog dets budget for 2003 og 2004.\nFællesforetagendet har været fuldt operationelt siden sommeren 2003. Personalet består af ca. 30 medarbejdere fordelt på fire afdelinger for henholdsvis de tekniske aspekter, den kommercielle udvikling, koncessionsaspekterne, administration og finanser. Det har til huse i Bruxelles. Den 28. juli 2003 undertegnede det, i overensstemmelse med artikel 3 i foretagendets vedtægter, en aftale med ESA om de aktiviteter, sidstnævnte skal påtage sig i udviklingsfasen, for så vidt systemets rumsegment og jordsegment angår. Fællesforetagendet har endvidere udsendt den første indkaldelse af forslag til projekter, der kan finansieres over budgettet til det sjette rammeprogram for forskning og udvikling (jf. punkt 1.2.3. nedenfor), og har iværksat proceduren for indgåelse af koncessionsaftaler for programmets udviklings- og driftsfase (jf. punkt 3.1. nedenfor).\n1.1.2. Spørgsmålet om undtagelser\nPå transportrådsmødet den 26. marts 2002 og i forbindelse med forordningen om oprettelse af fællesforetagendet, som blev vedtaget den 21. maj 2002, fremsatte Rådet og Kommissionen på den ene side og Belgien på den anden side en erklæring, hvori de forpligtede sig til at undtage fællesforetagendet og dettes personale fra alle afgifter og sociale ydelser eller tilsvarende forpligtelser, for så vidt som det var i overensstemmelse med EF-retten og national ret.\nKommissionens drøftelser med de belgiske myndigheder førte hurtigt til en løsning af spørgsmålet om moms og punktafgifter.\nHvad angår sociale ydelser og fællesforetagendets opkrævning af skat ved kilden af personalets lønninger, har de belgiske myndigheder endnu ikke fremsat noget formelt forslag , på trods af flere møder, en brevudveksling og en påmindelse fra transportrådet den 5. december 2003. Det drejer sig om betydelige beløb, nemlig ca. 5 mio. EUR pr. år. Det ville være utænkeligt, at en del af fællesskabsbevillingerne til Galileo-programmet, gennem fællesforetagendet, anvendes til betaling af skatter og andre afgifter til den medlemsstat, hvor foretagendet har sæde.\n For øjeblikket kan der tænkes to muligheder: enten et bidrag fra Belgien til fællesforetagendet Galileo svarende til de afgifter, dette har betalt, eller Belgiens anvendelse af protokollen om privilegier og immuniteter, idet fællesforetagendet er etableret ved en fællesskabsforordning baseret på traktatens artikel 171.\n1.2. Videreførelse af de tekniske undersøgelser og af forskningsarbejdet\nDe sidste undersøgelser i definitionsfasen er nu afsluttet. De tekniske undersøgelser og forskningsopgaverne i udviklings- og valideringsfasen er påbegyndt efter den fastsatte tidsplan, både hvad selve infrastrukturen og hvad jordsegmentet angår. Sideløbende hermed vil Egnos-systemet snart være operationelt, og en europæisk plan for radionavigation er under udarbejdelse.\n1.2.1. De sidste opgaver i definitionsfasen\nUndersøgelserne "Galilei" og "GalileoSat phase B2" blev afsluttet den 10. og 11. juli 2003.\n"Galilei"-undersøgelsen har bidraget til at give Galileo-systemet  en plads i de internationale fora, f.eks. ITU  og ICAO . Desuden har den bidraget til gennemførelsen af analyser og detaljerede simulationer af systemets interoperabilitet med andre radionavigationssystemer, til opstilling af specifikationer for de lokale infrastrukturkomponenter og til bedre kortlægning af verdensmarkederne for udstyr og tjenester.\n Ved "Galileo-systemet" forstås infrastrukturen bestående af konstellationens satellitter og de jordstationer, der er knyttet til driften heraf.\n Den Internationale Telekommunikationsunion.\n Organisationen for International Civil Luftfart.\nMed "Galileosat phase B2"-undersøgelsen har Den Europæiske Rumfartsorganisation kunnet foretage en meget detaljeret definition af ruminfrastrukturen og det dertil knyttede jordsegment.\n1.2.2. Arbejde og undersøgelser vedrørende basisinfrastrukturen\nValideringsfasen 'i kredsløb' blev reelt indledt den 11. juli 2003 med Den Europæiske Rumfartsorganisations undertegnelse af kontrakterne om erhvervelse af de to første forsøgssatellitter. Den første af disse satellitter vil blive lanceret inden udgangen af 2005. I og med at disse to satellitter transmitterer i kredsløb inden sommeren 2006, bevares den frekvenstildeling, der blev opnået på de seneste to verdenskonferencer for radiokommunikation. De vil også tjene til at validere det udsendte udstyrs grundlæggende funktioner, bl.a. signalgeneratoren og atomurene. Ved at bestille to satellitter sikrer man, at den opnåede frekvenstildeling bevares, selv om en af satellitterne ikke fungerer tilfredsstillende. På denne måde har man også kunnet udnytte konkurrenceelementet mellem de forskellige fabrikanter.\nDen Europæiske Rumfartsorganisation (ESA) har ligeledes påbegyndt den forberedende del af udviklings- og valideringsfasen. I løbet af 2004 vil ESA iværksætte udbud for hele denne sidste fase. ESA vil under opsyn fra fællesforetagendet sørge for, at kontrakterne - under hensyntagen til programmets fællesskabskarakter - overholder principperne om ikke-diskrimination, åbenhed og retfærdig fordeling af arbejdet.\nSideløbende hermed går ESA videre med den teknologiske udvikling af forskellige komponenter af infrastrukturens rum- og jordsegment såvel som med bygningen af forskellige simulatorer.\n1.2.3. Arbejde og undersøgelser vedrørende anvendelserne af satellitbaseret radionavigation\nSom opfølgning af undersøgelserne under det femte rammeprogram for forskning og udvikling (F&U) vedrørende anvendelser af satellitbaseret radionavigation, herunder under programmet for informationssamfundsteknologi, har fællesforetagendet undertegnet kontrakterne fra den første indkaldelse af forslag til projekter over bevillingerne fra det sjette F&U-rammeprogram. Der blev fastlagt fem forskningsområder i overensstemmelse med ESA's program "ARTES" : udvikling af modtagere, forsøgsmæssig drift af infrastrukturens lokale komponenter, fremme af de tjenester, Galileo-systemet vil kunne tilbyde i fremtiden takket være anvendelsen af Egnos, udvikling af markedet for satellitbaseret radionavigation og fastlæggelse af Galileo-systemets opgaver på de forskellige aktivitetsområder.\n Advanced Research in Telecommunication System\nEndvidere har man i de seneste måneder hørt en lang række aktører med interesse for satellitbaseret radionavigation, f.eks. bilfabrikanter, virksomheder i sektoren for mobiltelefoni, producenter af digitale kort, bevægelseshæmmede personer, fabrikanter af byggemaskiner, søfartssektoren, aktører inden for intelligent transport, landbrug og fiskeri, forsikringsselskaber og banker, myndigheder med ansvar for civilbeskyttelse samt jernbanesektoren.\nDet fremtidige europæiske system for satellitbaseret radionavigation vil, takket være dets enestående egenskaber, give en lang række sektorer nye muligheder for overvågning, kontrol og forvaltning, hvilket åbner mulighed for nye tjenester og ny regulering. Således hviler forslaget til direktiv om automatiske bompengesystemer i høj grad på de tekniske muligheder, satellitbaseret navigation tilbyder. Man har indledt en undersøgelse af Fællesskabets forskrifter for at indkredse anvendelsesmulighederne for Galileo-systemets tjenester.\n1.2.4. Egnos vil snart være operationelt\nUdviklingen og færdigjusteringen af Egnos-systemet er blevet videreført med tilfredsstillende resultater i 2003.\nDet første forsøgssignal blev udsendt den 6. juni 2003, og siden da blev systemet gradvis videreudviklet. I november 2003 var følgende således på plads: to af de fire hovedkontrolcentre, det i Langen i Tyskland og i Torrejon i Spanien; tre af de seks planlagte sendestationer "NLES" , i Goonhilly, Scanzano og Torrejon; over seksten af de planlagte fireogtredive signalmodtagerstationer "RIMS" .\nI flere europæiske lande, bl.a. Frankrig og Schweiz, såvel som i Afrika og i Latinamerika, blev der i løbet af 2003 udført en række vellykkede forsøg til påvisning af Egnos-systemets muligheder. Andre forsøg er under gennemførelse eller forberedelse, f.eks. i Kina, i Sydafrika og i Middelhavslandene.\nEfter det "Opererational Readyness Review", som skal finde sted i april 2004, vil Egnos-tjenesterne stå til rådighed på permanent basis. Dernæst vil man kunne indlede procedurerne for validering og certificering af systemet i en række sektorer, der stiller meget store krav til sikkerhed og pålidelighed, som f.eks. civil luftfart og søtransport.\nMed hensyn til de institutionelle og finansielle aspekter anmoder Rådet i sine konklusioner af 5. juni 2003 om, at Egnos-programmet placeres under fællesforetagendets kontrol til sikring af Egnos-programmets integration i Galileo. I de samme konklusioner hedder det, at Egnos bør finansieres fra forskellige offentlige kilder mellem 2004 og 2008, og at Det Europæiske Fællesskab fortsat vil deltage i finansieringen heraf. ESA og fællesforetagendet er for tiden i færd med at forberede finansieringsdossieret, i samarbejde med Eurokontrol og de nationale myndigheder for civil luftfart, forsamlet i "EOIG" .\n Egnos Operation and Infrastructure Group\nDet skal endelig bemærkes, at der på ICAO's ellevte konference om luftfart, i Montréal i slutningen af september 2003, var stort flertal for, at der, hvad flyvekontroltjenesten angår, benyttedes procedurer baseret på de "suppleringssystemer", som for den europæiske komponents vedkommende netop er Egnos. ICAO har i øvrigt bekræftet, at satellitbaseret radionavigation med tiden burde blive det eneste redskab til lufttrafikstyring.\n1.2.5. Den europæiske plan for radionavigation\nRadionavigationssystemerne er en afgørende sikkerhedsfaktor i mange sektorer. Man bør derfor gennem udarbejdelsen af en europæisk plan for radionavigation harmonisere de foreliggende oplysninger om de eksisterende radionavigationssystemer, deres gyldighedsperiode og påtænkte tekniske tilpasninger samt om deres egenskaber og deres redundanskapacitet i forhold til andre systemer. Det skal bemærkes, at de to lande, som sidder inde med satellitbaserede radionavigationssystemer, nemlig Rusland og USA, allerede har en sådan radionavigationsplan.\nKommissionen har indledt en undersøgelse, der kan tjene som grundlag for udarbejdelsen af en europæisk plan. Denne undersøgelse vil bidrage til Galileo-systemets integration i de bestående navigationssystemer, bl.a. de jordbaserede systemer. På dette grundlag vil man kunne iværksætte og harmonisere procedurerne for teknisk certifikation af Egnos- og Galileo-systemerne inden for lufttransport, landtransport og søtransport. Det skal fremhæves, at den fremtidige europæiske radionavigationsplan ikke kun omfatter EU's medlemsstater, men også EU's nabolande.\n1.3. Resultaterne af verdensradiokonferencen i juni 2003\nPå verdensradiokonferencen i juni 2003 havde Det Europæiske Fællesskab to mål, hvad satellitbaseret radionavigation angår, til sikring af, at det fremtidige Galileo-system kan tilbyde alle de planlagte tjenester: dels at få en bekræftelse af det frekvensspektrum, der i 2000 blev tildelt satellitbaseret radionavigation som helhed, dels at sørge for, at fordelingen mellem de forskellige systemer inden for dette frekvensspektrum ikke er ugunstig for det europæiske system. Det Europæiske Fællesskab kan glæde sig over de opnåede resultater med hensyn til disse to punkter.\n1.3.1. Bekræftelse af frekvenstildelingen til satellitbaseret radionavigation\nDet var først og fremmest vigtigt at sikre sig, at Galileo-systemet og de andre systemer for satellitbaseret radionavigation kan sameksistere med de systemer, der anvendes til civil luftfart, uden uacceptable gensidige gener. Det drejede sig om to frekvensbånd. For det ene frekvensbånds vedkommende fandt man frem til en løsning, der bestod i, at man sikrede gensidig beskyttelse gennem samordning snarere end gennem driftsbegrænsninger. For det andet frekvensbånd gik løsningen ud på, at samtlige systemer for satellitbaseret radionavigation skal overholde visse maksimumsgrænser for sendestyrke. Disse løsninger er blevet godkendt både af operatørerne af systemer for satellitbaseret radionavigation og af luftfartssektoren.\nKonferencen bekræftede og præciserede betingelserne for de satellitbaserede radionavigationssystemers anvendelse af frekvensspektret på en måde, der sikrer Galileo-systemets driftsbetingelser og samtidig beskytter andre vigtige sektorer, som f.eks. civil luftfart. De signalspecifikationer, der var udarbejdet som led i undersøgelserne forud for definitionen af Galileo-systemet, blev bekræftet.\n1.3.2. Indførelse af en retfærdig samordningsprocedure\nDet var afgørende, at adgangen til det frekvensspektrum, der er tildelt de forskelle systemer for satellitradionavigation, hviler på princippet om retfærdighed og interoperabilitet og på i fællesskab vedtagne grader af signalforstyrrelse.\nDette punkt blev drøftet så meget mere indgående på konferencen, som det globale billede udvikler sig fra en situation præget af det amerikanske GPS-systems historiske monopol hen imod et miljø med flere sameksisterende systemer. Det af EU konstant fremførte ønske om en upartisk multilateral samordning (benævnt "artikel 9") gennem Den Internationale Telekommunikationsunion fandt tilslutning. Afgørende i denne sammenhæng var de europæiske delegationers sammenhold, kompetence og beslutsomhed. De af Den Internationale Telekommunikationsunion fastsatte procedurer vil være gældende fra den 1. januar 2005.\n1.4. Integrationen af de nye medlemsstater og af kandidatlandene er godt på vej\nI betragtning af at de nye EU-medlemslande vil komme til at spille en nøglerolle i Galileo-programmet, har Kommissionen ment, at det var nødvendigt at planlægge deres gradvise integration i Galileo- og Egnos-programmerne gennem en række konkrete foranstaltninger, som så dagens lys på en konference "Galileo for et udvidet Europa", i Warszawa i maj 2003.\nRepræsentanterne for de nye medlemsstater viste gennem deres indlæg om udviklingen af satellitradionavigation, at de har stor interesse for at udnytte og til en vis grad udvikle tjenesterne i tilknytning til denne teknologi, navnlig i forbindelse med transport, energi, geodæsi og videnskab generelt. I denne sammenhæng blev der udviklet en række initiativer på industrielt plan, for at disse lande allerede fra den 1. maj 2004 kan deltage fuldt ud i Galileo-programmet, både gennem F&U-rammeprogrammet og inden for rammerne af de udbud, ESA iværksætter.\n2. Styrkelse af det internationale samarbejde\nSom understreget af Rådet ved flere lejligheder, er internationalt samarbejde en væsentlig forudsætning for, at Galileo-programmet kan udnyttes optimalt. Det europæiske system for satellitbaseret radionavigation kan, takket være sine særlige egenskaber, tilbyde en global offentlig service uden sidestykke. Dette viser sig bl.a. ved, at flere og flere tredjelande anmoder om at tilslutte sig systemet. Aftalen med Kina har i denne henseende været afgørende, og kontakterne med verdens store regioner udbygges. Samtidig styrkes samarbejdet med de to lande, som allerede har et satellitradionavigationssystem. At afslutte forhandlingerne med De Forenede Stater er en af EU's prioriteter.\n2.1. De principper, der ligger til grund for det internationale samarbejde\nTredjelandene viser stadig større interesse for det fremtidige europæiske system for satellitbaseret radionavigation. Hovedformålet med det internationale samarbejde er dog langt fra at imødekomme anmodningerne fra diverse lande. Samarbejdet er tværtimod afgørende for, at vi kan sikre interoperabilitet med de eksisterende systemer, fremme europæisk knowhow på industrielt og politisk plan og stimulere udbuddet af systemanvendelser, trænge ind på tredjelandenes markeder og installere jordsegmentets komponenter i visse egne af verden. Den kendsgerning, at flere og flere tredjelande knyttes til programmet og således deler EU's interesse for at fremme programmet, herunder i internationale fora, betyder, at de tekniske og politiske risici mindskes. Takket være de tætte forbindelser, der knyttes med de fremtidige brugere forskellige steder i verden, vil vi bedre kunne tilpasse tjenesterne efter brugernes behov. Endelig indeholder det internationale samarbejde en betydelig politisk dimension, eftersom en lang række tredjelande på denne måde delagtiggøres i forvaltningen af en strategisk vigtig infrastruktur.\nFor at kunne reagere på tredjelandenes anmodninger og til fulde udnytte fordelene ved det internationale samarbejde benytter Kommissionen - i overensstemmelse med de af Europa-Parlamentet og Rådet opstillede politiske retningslinjer - samtidig to forskellige tilgange: en bilateral og en regional tilgang.\nDen bilaterale tilgang hviler på indgåelsen af aftaler imellem Det Europæiske Fællesskab og de lande, som sidder inde med særlige kompetencer på området satellitbaseret radionavigation. Disse aftaler, der indgås efter forhandlinger baseret på Rådets forhandlingsdirektiver, fastlægger en bred samarbejdsramme, hvor der tages hensyn til institutionelle, retlige, industrielle og teknologiske og finansielle aspekter. Den første aftale blev undertegnet den 30. oktober 2003 mellem Fællesskabet og dets medlemsstater på den side og Folkerepublikken Kina på den anden side.\nDen regionale tilgang tager sigte på de lande, som især interesserer sig for Galileo-programmet i deres egenskab af fremtidige brugere af systemet. Denne tilgang bygger oftest på allerede eksisterende regionale og multilaterale samarbejdsstrukturer.\nDen bilaterale og regionale tilgang hviler på fælles principper. I denne forbindelse honoreres kravene om kontrol med og beskyttelse af systemet såvel som Det Europæiske Fællesskabs forpligtelser med hensyn til kontrol med eksport og ikke-spredning fuldt ud. Galileo's sikkerhedsråd, ofte benævnt "GSB" ("Galileo Security Board"), der består af sikkerhedseksperter, bistår Kommissionen med udarbejdelsen af de tekster, der drøftes med tredjelandene vedrørende disse aspekter. Følsomme aktiviteter, f.eks. vedrørende systemets sikkerhed, ligger uden for samarbejdsområdet. Der er i øvrigt planer om at indgå sikkerhedsaftaler med forskellige associerede lande, så snart den europæiske myndighed med kompetence på dette område bliver oprettet (jf. punkt 3.2). Aftalerne med tredjelande omfatter først og fremmest disse landes deltagelse i de tekniske og industrielle aktiviteter. De nærmere bestemmelser for deltagelsen udarbejdes dernæst i hvert enkelt tilfælde i snævert samråd mellem de berørte instanser i det pågældende tredjeland, fællesforetagendet Galileo og Den Europæiske Rumfartsorganisation.\nFinansiel deltagelse fra de tredjelande, der knyttes til programmet, er en forudsætning for deres deltagelse og bidrager til finansieringen af de kommende faser. Ligesom det er tilfældet med fællesskabsbidraget, vil også tredjelandenes finansielle bidrag blive forvaltet af fællesforetagendet, som sikrer en ensartet forvaltning af programmet. Efter indgåelsen af en aftale med et tredjeland kan fællesforetagendet således indlede drøftelser efter proceduren i artikel 5 i Rådets forordning 876/2002.\n2.2. En eksemplarisk aftale med Kina om bilateralt samarbejde\nEfter at Rådet i marts 2003 havde givet Kommissionen bemyndigelse til at indlede forhandlinger, blev den første samarbejdsaftale med Kina undertegnet den 30. oktober 2003, i forbindelse med topmødet mellem Den Europæiske Union og Kina. Der er tale om et vigtigt skridt, eftersom aftalen tjener som model for andre tredjelandes hurtige associering. Aftalen omfatter en række samarbejdsområder, fra Kinas støtte til projektets juridiske aspekter, bl.a. med hensyn til certificering, frekvenser og intellektuel ejendomsret, til videnskabelige og industrielle tiltag. På det finansielle plan har Kina anført, at det var rede til at bidrage med 200 mio. EUR.\nDe kommende etaper i samarbejdet vil bestå i at definere Kinas plads i fællesforetagendet og dets rolle i industriel og videnskabelig henseende. Hvad det første punkt angår, vil Kinas deltagelse i fællesforetagendet følge proceduren i artikel 5 i forordning nr. 876/2002. Fællesforetagendets tilsynsråd inddrages i proceduren, da det skal forberede en beslutning, der skal træffes af Rådet. Hvad det andet punkt angår, bør der opstilles konkrete betingelser for de kinesiske eksperters og virksomheders deltagelse i udviklings- og etableringsfasen, baseret på Kinas finansielle bidrag. Fællesforetagendets drøftelser herom med de kinesiske partnere, som finder sted i snævert samråd med Den Europæiske Rumfartsorganisation, skal indkredse, hvilke elementer i programmet der kan gøres til genstand for et sådant samarbejde. Valget afhænger af de særlige færdigheder, som deltagerne fra de associerede tredjelande kan bidrage med, uden at dette svækker programmets industripolitiske karakter for den europæiske industri.\nDer er allerede iværksat en række konkrete samarbejdsinitiativer. Således blev der i Peking den 19. september 2003 indviet et fælles uddannelsescenter (« China-Europe GNSS training and technical cooperation center »), som skal fremme fælles aktiviteter inden for uddannelse, forsøg, anvendelser, industrielt samarbejde og markedsføring i tilknytning til det kommende europæiske system. Endvidere vil der blive indledt en række forsøg i Kina på grundlag af Egnos-stationerne og pilotanvendelser inden for jernbanetransport, søtransport og transport ad indre farvande.\nAftalen med Kina har givet stødet til samarbejdsanmodninger fra andre tredjelande, der ønsker at deltage i udviklingen af Galileo-systemet. Rådet har således formelt bemyndiget Kommissionen til at indlede forhandlinger med henblik på at forberede en samarbejdsaftale med Indien og Israel. Grundlaget for forhandlingsdirektiverne for disse to lande er det samme som for forhandlingerne med Kina i marts 2003. Disse to forhandlingsmandater er et resultat af de sonderende forespørgsler, Kommissionen havde indledt på anmodning af de interesserede lande. Tilsvarende initiativer er indledt med andre lande, navnlig med Sydkorea, Brasilien, Japan, Canada, Australien, Mexico og Chile. Munder disse kontakter ud i en formel anmodning om associering, vil Kommissionen efter samme fremgangsmåde, som den fulgte for Kina, Indien og Israel, informere Rådet og dernæst forelægge det en anmodning om bemyndigelse til at føre forhandlinger.\nI øvrigt meddelte Schweiz og Norge, som allerede er associeret Galileo-programmet inden for rammerne af Den Europæiske Luftfartsorganisation, i december 2003 Kommissionen, at de ønsker at indlede drøftelser om yderligere associering til programmet, herunder gennem deltagelse i fællesforetagendet.\n2.3. Et snævrere samarbejde med verdens store regioner\nMed henblik på størst muligt udbytte af Galileo- og Egnos-programmerne sigter det regionale samarbejde først og fremmest mod at skabe en dialog med de fremtidige brugere i de pågældende lande, bl.a. på grundlag af forsøgs- og uddannelseskampagner i forskellige egne af verden.\nEt af projekterne i MEDA-programmet omfatter uddannelses- og forsøgsforanstaltninger vedrørende satellitbaseret radionavigation i Middelhavsområdet. Til disse foranstaltninger, der ventes at blive indledt i 2004, vil der blive afsat et budget på næsten 5 mio. EUR. Som led i projektets forberedelsesfase afholdt Kommissionen i februar 2003 et første Euro-Middelhavsseminar i Cairo vedrørende satellitbaseret radionavigation. Hovedsigtet med dette seminar var at bevidstgøre beslutningstagere, tjenesteleverandører og lokale industrifolk om alle de udfordringer og muligheder, Egnos og Galileo indebærer for Middelhavsområdet. Der vil i øvrigt blive oprettet et kontor for regionalt samarbejde, som skal have til opgave at fremme uddannelsestiltag og industrielt samarbejde i området. Egypten vil være vært for dette kontor.\nEU har siden 2001 etableret en række forbindelser med Latinamerika på området satellitbaseret radionavigation. Europæiske industrifolk har takket være et EU-finansieret program kunnet skabe kontakter med de lokale transportmyndigheder og kunnet udføre gennemførlighedsforsøg baseret på det eksperimentelle Egnos-signal. De positive resultater af disse forsøg har bestyrket de pågældende landes interesse for at blive associeret Galileo-programmet.\nI betragtning af denne regions betydning og potentiale vil fællesforetagendet indlede et nyt initiativ, bl.a. for at skabe et net af uddannelsescentre, støtte den af ICAO udarbejdede regionalplan for teknisk samarbejde, gennemføre forsøg i forskellige sektorer og fremme det industrielle samarbejde.\nSkabelsen af et verdensdækkende system for satellitbaseret radionavigation er et af de udtrykkelige samarbejdsmål i den transportpolitiske strategi i partnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og AVS-landene, som blev undertegnet i Cotonou i juni 2000 . I Afrika åbner satellitradionavigation mulighed for at udvikle den civile luftfart og er således til gavn for den afrikanske økonomi, herunder navnlig for handel, turisme og forvaltning af naturressourcerne. Den giver også mulighed for at forbedre sikkerheden i regionen og medfører, at der kræves færre investeringer til etablering af transportinfrastrukturer.\n Punkt 2.2. i samarbejdsstrategikompendiet vedrørende udvikling af transportsektoren, udarbejdet i overensstemmelse med artikel 20, stk. 3, i Cotonou-aftalen, lyder således: «På regionalt plan skal opmærksomheden særlig være rettet mod at yde støtte med henblik på at forbedre pålideligheden og sikkerheden i forbindelse med sø- og lufttransport samt bidrage til at globalt satellitnavigationssystem, der er kompatibelt med den europæiske geostationære navigationstjeneste."\nDen Europæiske Union og de afrikanske civile luftfartsmyndigheder har haft en række nyttige kontakter i de seneste år. Forsøg, der er foretaget fra en jordbaseret infrastruktur og om bord på fly i Dakar-regionen, bekræfter EU's vilje til at give hele verden adgang til at benytte systemerne for satellitbaseret radionavigation. En række undersøgelser finansieret af Europa-Kommissionen har drejet sig om muligheden for at give Afrika adgang til satellitradionavigationstjenester. De afrikanske civilluftfartsmyndigheder (AFCAC, ASECNA, og CDAA) har, med støtte fra ICAO, nu som målsætning at anvende denne teknologi.\nArbejdet i denne del af verden vil blive fremskyndet i år, under ledelse af fællesforetagendet. Egnos og Galileo vil kunne benyttes i mange andre sektorer end civil luftfart og vil medføre, at der udvikles tjenester baseret på satellitradionavigation på så forskellige områder som transport, landbrug, fiskeri, bygge- og anlæg, miljø m.v.\n2.4. Forhandlinger med lande (USA og Rusland), som allerede råder over et satellitradionavigationssystem\nMed disse to tredjelande, som allerede har skabt et globalt system for satellitbaseret radionavigation, har forhandlingerne ikke blot de samme målsætninger som forhandlingerne med de andre tredjelande, men skal ligeledes sikre, at deres systemer er teknisk kompatible og interoperable med Galileo-systemet.\nPå topmødet mellem Den Europæiske Union og Rusland i maj 2003 gav EU på ny udtryk for sit ønske om at videreføre de forhandlinger, der var indledt med Rusland i 2000, og indgå en samarbejdsaftale med landet. Drøftelserne har hidtil været koncentreret om de tekniske og industrielle aspekter.\nNu bør drøftelserne tage en stærkere politisk drejning, hvor der tages hensyn til vilkårene for anvendelse af de globale systemer for satellitradionavigation, vilkårene for sameksistens mellem Galileo og Glonass-systemet og moderniseringen af Glonass. For at fremme genoptagelsen af forhandlingerne har Kommissionen forelagt de russiske myndigheder et aftaleudkast.\nI lighed med energidialogen vil et samarbejde på dette område bidrage konkret til en økonomisk og politisk integration mellem EU og Rusland.\nAt afslutte forhandlingerne med USA har siden drøftelserne om betingelserne for sameksistens mellem Galileo-systemet og det amerikanske GPS-system, der blev indledt for fire år siden, stået højt på EU's dagsorden. Det skal indskydes, at USA i begyndelsen bestred berettigelsen af selve Galileo-programmet. Der er sket betydelige fremskridt i løbet af de seneste 18 måneder, og med oprettelsen af den tekniske gruppe vedrørende kompatibilitet og interoperabilitet er der sket store fremskridt i drøftelserne af alle udestående punkter. De vigtigste hindringer for indgåelsen af en aftale mellem de to parter er fjernet. USA erkender nu det europæiske systems betydning for brugerne af satellitradionavigation.\nEt af problemerne var overlejring af signaler på det samme frekvensbånd, hvor USA, af militærsikkerhedsmæssige grunde, modsatte sig, at der til Galileo-signalerne anvendes en modulation, som delvis ville overlejre den modulation, der benyttes til GPS-systemets fremtidige militære signal, benævnt M-kode. De europæiske eksperter har, inden for rammerne af en signal-task force (« Signal Task Force »), dels kunnet vise deres amerikanske kolleger, at der ikke er skadelig interferens mellem det europæiske systems signaler og GPS-signalerne, dels at der er perfekt teknisk kompatibilitet mellem de to systemer, herunder hvad angår tidsreferencer og geodætiske referencer. Med skitseringen af en løsning for PRS-signalet (PRS: Public Regulated Service - statsreguleret tjeneste) blev der på to, til dels hemmelige, møder i London den 4. og 5. september 2003 og i La Haye den 19. november 2003 taget et vigtigt skridt hen imod en global aftale.\nDer er stadig to uløste spørgsmål: sameksistensen mellem Galileo-systemets åbne signal og GPS-systemets militære signal i krisetilfælde og muligheden for yderligere at forbedre signalerne fra det europæiske system.\nMed hensyn til det første punkt skal det understreges, at der til visse anvendelser af den åbne tjeneste kræves stor nøjagtighed, f.eks. til anvendelser i bycentre, nødopkald med det europæiske nummer 112 eller orienteringshjælp til blinde. Hertil kræves der et signal af høj kvalitet - garant for det europæiske systems kommercielle succes - som skal bekræftes i aftalen. Ikke desto mindre skal de militære myndigheder lokalt kunne forstyrre Galileo-systemets åbne signal og GPS-systemets åbne signal i en konfliktzone, samtidig med at integriteten af GPS-systemets militære signal bevares inden for denne zone. I forbindelse med de seneste drøftelser i Washington den 29. og 30. januar 2004 erkendte de to parter, at det var nyttigt at udnytte det samme signal til udvikling af fuldt interoperable modtagere. Det har vist sig muligt at udarbejde et kompromis baseret på, at man vælger identiske signaler, som siden kan forbedres.\nMed hensyn til det andet punkt, som netop vedrører muligheden for at forbedre signalerne, bør den samlede aftale, der drøftes, indeholde en effektiv og åben samrådsmekanisme, hvorved det europæiske og amerikanske systems præstationer kan optimeres, samtidig med at der tages hensyn til de amerikanske betænkeligheder for den nationale sikkerhed. Denne samrådsmekanisme bør dog ikke give nogen af parterne vetoret.\nHvad interoperabilitet angår, stiler Det Europæiske Fællesskab mod at opnå maksimal interoperabilitet mellem GPS- og Galileo-systemet til størst mulig gavn for brugerne. De landbaserede komponenter til kontrol med de to systemers satellitter vil naturligvis forblive separate og indbyrdes uafhængige. Drøftelserne mellem de amerikanske og europæiske eksperter vedrørte tekniske spørgsmål, bl.a. tidsreferencer, som nu er løst. Signalerne fra de to systemer kommer til at omfatte et parameter, som muliggør fuldstændig synkronisering. Dette er et afgørende fremskridt, hvorved indehavere af én enkelt modtager fuldt ud og åbent vil kunne anvende og kombinere de to systemer.\nMed hensyn til handelsaspektet søger Det Europæiske Fællesskab at skabe et ikke-diskriminerende kommercielt klima for satellitbaseret radionavigation, både for det amerikanske GPS-system og for det europæiske Galileo-system. Der er sket betydelige fremskridt hen imod en aftale. USA erkender nu, at de internationale handelsregler finder anvendelse på satellitbaseret radionavigation. Det Europæiske Fællesskab er på sin side gået med til, at man gennem særlige bestemmelser kan udbedre eventuelle brister i de multilaterale regler.\nDe fremskridt, der er gjort under de seneste forhandlinger, giver håb om, at der kan indgås en global aftale i en meget nær fremtid.\n3. Overgangen til etablerings- og ibrugtagningsfasen\nNu da fællesforetagendet har påbegyndt sine aktiviteter, det tekniske arbejde videreføres aktivt, det internationale samarbejde er i fuld udvikling og en aftale er på trapperne med USA, er det vigtigt at forberede systemets etablerings- og driftsfaser, som begynder i henholdsvis 2006 og 2008.\n3.1. Indgåelse af koncessionsaftale om systemet\nDe første resultater af proceduren for udbud af systemet i koncession er meget opmuntrende, samtidig med at der tegner sig muligheder for finansiering af etablerings- og driftsfaserne.\n3.1.1. Proceduren for indgåelse af koncessionsaftale om systemet\nProceduren for indgåelse af koncessionsaftale om etablerings- og driftsfaserne for Galileo-programmet forvaltes af fællesforetagendet. Proceduren blev iværksat den 17. oktober 2003 med offentliggørelsen af en meddelelse om udbud i koncession i Den Europæiske Unions Tidende . For ikke at forsinke programmet havde Kommissionen imidlertid allerede inden fællesforetagendets konkrete idriftsættelse truffet to forberedende foranstaltninger.\n EFT S 200 af 17.10.2003, s.\nKommissionen offentliggjorde således den 22. februar 2003 en indkaldelse af interessetilkendegivelser, hvor den opfordrede de interesserede parter til at tilkendegive deres interesse for koncessionen for opbygning og drift af Galileo-systemet . Ca. firs virksomheder har tilkendegivet deres interesse. Den 18. marts 2003 afholdt Kommissionen endvidere en informationsdag for virksomheder, der ønskede at deltage i programmet. Ca. 500 repræsentanter for virksomheder var til stede ved dette arrangement, hvor de blev informeret om udviklingen i programmet, proceduren for valg af den fremtidige koncessionshaver og om de mange muligheder, som satellitbaseret radionavigation indebærer.\n EFT C 43 af 22, februar 2003, s. 12\nProceduren for udvælgelse af koncessionshaveren, som blev iværksat den 17. oktober 2003, omfatter to faser: først en forudvælgelsesfase og dernæst en såkaldt "konkurrencebaseret" forhandlingsfase.\nForudvælgelsesfasen stod fællesforetagendet for. Det gennemgik de fire ansøgninger, der var indgået til tiden, og foretog derefter en forudvælgelse af de kandidater, som skulle gå videre til den næste fase.\n-kandidatens mulighed for at finansiere etableringen af infrastrukturen og sikre forvaltningen heraf i driftsfasen; hver enkelt kandidat skulle navnlig forelægge en virksomhedsplan, der dækkede hele koncessionsperioden\n-kandidatens mulighed for at udvikle og fremme anvendelsen af Galileo-systemet på verdensplan, navnlig på grundlag af vedkommendes erfaringer og internationale forbindelser\n-kandidatens hensyntagen til de offentlige myndigheders interesser.\nFristen for modtagelse af ansøgningerne var fastsat til den 5. december 2003, og ansøgningerne blev åbnet den 9. december 2003 i fællesforetagendets hovedsæde. De fire registrerede ansøgere opfyldte de formelle kriterier.\nHvert enkelt tilbud stammede fra et lille antal ledende partnere, som var samlet i et konsortium, og som blev bistået af en konstellation af associerede virksomheder i forskellige sektorer, bl.a. finansielle institutioner og virksomheder med tilknytning til de forskellige anvendelser af satellitbaseret radionavigation.\nIngen af de fire tilbudsgivende konsortier tvivlede om, at det fremtidige europæiske system for satellitbaseret radionavigation ville kunne indbringe betydelige kommercielle indtægter, og de var alle rede til at finansiere en væsentlig del af deres bidrag med egne midler. Bl.a. de kommercielle og offentlige tjenester, som Galileo tilbyder, samt den intellektuelle ejendomsret ansås for at være vigtige indtægtskilder. Endvidere har kandidaterne taget hensyn til projektets globale dimension og følgerne heraf for de forskellige erhvervssektorer. Nogle af tilbudene omfatter i øvrigt partnere fra tredjelande.\nResultatet af udbudet må anses for at være meget opmuntrende. Det understøtter valget af et offentligt/privat partnerskab og bekræfter også det store markedspotentiale, eftersom den private sektor ikke tøver med at indgå betydelige finansielle forpligtelser. At ansøgerne kommer fra forskellige erhvervsgrene og fra forskellige kredse, viser også, at Galileo-systemet vil få betydning for samfundet som helhed.\nI den anden fase, den såkaldte "konkurrencebaserede" forhandlingsfase, skal fællesforetagendet indlede forhandlinger med de forudvalgte kandidater for at indgå en koncessionsaftale. I denne fase deltager kun de forudvalgte kandidater, hvor de skal opfylde en række specifikationer. Ved afslutningen af denne fase forelægger fællesforetagendet et forslag om, hvem der skal have tildelt koncessionen.\nIfølge meddelelsen om koncessionen som offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende indgås koncessionsaftalen med den forudvalgte kandidat, der i sidste ende fremsætter det økonomisk mest fordelagtige tilbud, et kriterium, der navnlig tager hensyn til følgende faktorer:\n-omfanget af de offentlige bidrag, der anmodes om; i denne forbindelse tages der navnlig hensyn til, om kandidatens forslag til, hvordan de kommercielle indtægter af anvendelsen af Galileo-systemet kan maksimeres, er troværdige og relevante;\n-kvaliteten af kandidatens tilbud, for så vidt angår kravene om at etablere og forvalte de rum- og jordinfrastrukturer, der kræves, for at Galileo-systemet kan drives i overensstemmelse med kravene om offentlig tjeneste, navnlig med hensyn til servicegaranti og sikkerhed. Tilbuddet skal ikke mindst opfylde de krav, der gør sig gældende for forvaltning af en verdensomspændende tjeneste.\n3.1.2. Finansiering af finansierings- og driftsfaserne\nResultaterne af udbuddet om indgåelse af koncessionsaftaler viser, at den private sektor er rede til at investere betydeligt i Galileo-programmet. Alle de fire modtagne tilbud henviser i øvrigt til Rådets henstilling, hvorefter Fællesskabets budget højst bør dække 1/3 af finansieringen af etablerings- og ibrugtagningsfasen. Det er derfor nu muligt at opridse en finansieringsplan for disse to faser. Fem forskellige finansieringskilder, som beskrives af kandidatkonsortierne, kan ventes at bidrage til finansieringen. Der kan i øvrigt skabes en yderligere sjette finansieringskilde.\nFor det første vil den fremtidige koncessionshaver få indtægter gennem salget af de forskellige Galileo-tjenester.\nFor det andet vil koncessionshaveren ligeledes få indtægter af licenser og intellektuel ejendomsret til systemkomponenterne.\nFor det tredje vil Det Europæiske Fællesskab, som sammen med Den Europæiske Rumfartsorganisation står for hele finansieringen af udviklingsfasen, fortsat deltage i finansieringen af programmet, også efter udløbet af de nuværende finansielle overslag i 2006. Rådet afgav udtrykkeligt tilsagn herom i sine konklusioner af 26. marts 2002. Omkostningerne til etablerings- og ibrugtagningsfasen er anslået til 2,1 mia. EUR. Præcis hvor stor en del, den offentlige sektor skal dække, vil naturligvis afhænge af, hvor stort et beløb den private sektor beslutter sig for at bidrage med. Kommissionen har allerede indlemmet Galileo-programmet i "Quick Start-programmet", der er forelagt som led i det europæiske vækstinitiativ , som Rådet har godkendt. Det er på dette grundlag, at Kommissionen forbereder den fremtidige budgettildeling til Galileo-programmet i de nye finansieringsforslag.\n KOM(2003)690 endelig udg. af 11. november 2003\nFor det fjerde har Den Europæiske Investeringsbank erklæret sig villig til at yde lån. I denne henseende understreger samtlige tilbudsgivere betydningen af at have adgang til langfristede lån med en afdragsfri periode, således at tilbagebetalingen kan påbegyndes, når systemet begynder at indbringe betydelige indtægter.\nFor det femte er visse tredjelande villige til at bidrage finansielt til programmet (jf. punkt 2 ovenfor). Det drejer sig om flere hundrede millioner EUR, som for en del vil kunne investeres i etablerings- og ibrugtagningsfasen og i driftsfasen.\nSkulle der være behov for en yderligere finansieringskilde, vil man for det sjette - til finansiering af etablerings- og ibrugtagningsfasen og driftsfasen - kunne indføre en afgift på modtagere på europæisk plan. Afgiften ville i så fald udgøre en indtægt for det fremtidige tilsynsråd, som - for at begrænse de øvrige bidrag fra offentlige midler - ville kunne betale en del af afkastet tilbage til koncessionshaveren. Forslaget til forordning om oprettelse af tilsynsmyndigheden (jf. punkt 3.2.1 nedenfor) indeholder denne mulighed. Gennemførelsen vil afhænge af udviklingen i forretning og markedet i GNSS modtager og forbundne tjenester. En analyse, som tager hensyn til alle økonomiske og markeds virkninger på den berørte sektor , vil blive udført inden Kommissionen fremsætter et sådan forslag.\nDet nøjagtige omfang af den fremtidige koncessionshavers finansielle bidrag bliver bl.a. genstand for den konkurrencebaserede forhandling og vil først foreligge ved afslutningen af udvælgelsesproceduren i løbet af 2004. I denne sammenhæng er mangfoldigheden af de forskellige Galileo-tjenester utvivlsomt en faktor, som vil bidrage til koncessionshaverens indtægter og dermed vedkommendes finansielle bidrag.\nKommissionens meddelelse til Parlamentet og Rådet af 24. september 2002 gør indgående rede for fastlæggelsen af Galileo-systemets tjenester og frekvensplan. Referenceteksterne herfor er den nævnte meddelelses punkt 3 og bilag I, som indeholder en nøjagtig beskrivelse af tjenesterne og de hertil knyttede frekvenser.\nSystemet er udformet fleksibelt, eftersom det blev defineret i begyndelsen af det 21. århundrede med sigte på en tjenestetid på mindst 25 år regnet fra 2008. Da det er umuligt i detaljer at forudsige udviklingen gennem så langt et tidsrum, er det bl.a. -på grund af den tekniske udvikling og markedssvingningerne - nødvendigt, at signalgeneratorerne i satellitterne er fuldstændig fleksible. Dette kan gøres, hvis der skabes mulighed for, at signalerne moduleres ved fjernstyring, i stedet for at de genereres af et fast udstyr, som ikke tillader yderligere ændringer. Eventuelle ændringer af signalet vil ikke have betydning for allerede idriftværende modtageres præstationer, samtidig med at der vil kunne udvikles mere højtydende modtagere. Denne fleksibilitet er en garant for det præstationsniveau, Galileo-brugerne har ret til at vente sig. Det er klart, at denne tekniske fleksibilitet kun vil blive udnyttet i overensstemmelse med de aftaler, der er indgået med partnerne, navnlig USA, som beskrevet under punkt 2.4.2.\nPå mødet den 5. og 6. december 2002 vedtog transportministerrådet en række konklusioner, hvorefter listen over opgaver, der skulle gives i udbud med henblik på videreførelse af Galileo-programmet, omfatter de fem tjenester, der er nævnt i Kommissionens meddelelse af 24. september 2002. Kandidaterne til koncessionsaftalen har helt tilsluttet sig denne fremgangsmåde, som også er blevet bekræftet af resultaterne af den seneste verdensradiokonference (jf. punkt 1.3 ovenfor), af fjernelsen af den sidste hindring vedrørende det statsregulerede signal (PRS) og af den positive udvikling i arbejdet omkring eftersøgnings- og redningstjenesten.\n3.1.3.1. Fjernelsen af den sidste hindring vedrørende PRS-signalet\nSom anført ovenfor under punkt 2, er man nået til enighed med USA for så vidt angår sameksistensen af de frekvenser, der anvendes af Galileo-systemets PRS-signaler, og GPS-systemets M-kode-signaler. Denne aftale fjerner enhver politisk hindring for eksistensen af en statsreguleret tjeneste (PRS), som krypteres og gøres stærkt modstandsdygtig mod interferens.\nUndersøgelserne har endvidere vist, at omkostningerne ved den statsregulerede tjeneste kun har ringe betydning for udformningen af og udstyret til det samlede Galileo-system, hvad rumsegmentet angår. De eneste ekstraomkostninger, som den statsregulerede tjeneste medfører, hidrører fra forvaltningen af driften heraf. Disse omkostninger bæres imidlertid kun af de medlemsstater, som ønsker at benytte denne tjeneste, idet brugen vil være fakultativ og afgøres af de enkelte medlemsstater inden for de rammer, som fastlægges af den fremtidige tilsynsmyndighed (jf. punkt 3.2.1 nedenfor). Eventuel tarifering af anvendelsen af den statsregulerede tjeneste vil blive fastlagt i koncessionsaftalen.\nDet skal fremhæves, at kandidaterne i deres tilbud har bekræftet, at muligheden for at tilbyde en statsreguleret tjeneste udgør en væsentlig del af den fremtidige koncessionshavers indtægter, bl.a. gennem brugslicenserne. Ved at udbyde infrastrukturen i koncession vil det endvidere være muligt at skaffe større overensstemmelse mellem omkostningerne til forvaltning af den statsregulerede tjeneste og indtægterne herfra.\n3.1.3.2. Den positive udvikling i arbejdet omkring eftersøgnings- og redningstjenesten\nSamtidig med fastlæggelsen af eftersøgnings- og redningstjenesten fandt der tekniske drøftelser sted i den internationale organisation Cospas-Sarsat. Denne organisation, som er stiftet af USA, Den Russiske Føderation, Frankrig og Canada, tilbyder en verdensomspændende operationel eftersøgnings- og redningstjeneste. I lighed med hvad EU har foreslået for Galileo-systemets vedkommende, har USA og Rusland hver for sig tilkendegivet, at de har til hensigt at stille deres satellitbaserede radionavigationssystem GPS og Glonass til rådighed for Cospas-Sarsat med henblik på at effektivisere eftersøgnings- og redningstjenesten.\nDet har nu kunnet fastslås, at satellitradionavigation er nødvendig til videreudvikling og forbedring af den eftersøgnings- og redningstjeneste, Cospas-Sarsat tilbyder. Det er imidlertid vigtigt at sikre, at Galileo- GPS- og Glonass-systemernes tekniske specifikationer herfor er kompatible. I dette øjemed vil man i løbet af 2004 indgå en aftale om teknisk samarbejde for at definere egenskaberne ved en sådan forbedret tjeneste, de forventede ydelser og ansvarsfordelingen mellem de forskellige partnere.\nPå længere sigt vil det være nødvendigt at indgå en yderligere aftale mellem tilsynsmyndigheden og stifterne af Cospas-Sarsat-systemet om definitionen af Galileo-systemets tjeneste og om de konkrete vilkår for anvendelsen heraf.\nDer er endvidere indledt undersøgelser af muligheden for ligeledes at inkorporere Inmarsat-eftersøgnings- og redningstjenesten i Galileo-programmet.\n3.2. Forvaltningen af systemet\nDen 31. juli 2003 forelagde Kommissionen Rådet og Europa-Parlamentet et forslag til forordning om forvaltningsstrukturerne for det europæiske program for satellitbaseret radionavigation . Forslaget er nu til behandling i Rådet og Europa-Parlamentet. Det drejer sig om to strukturer, en tilsynsmyndighed og et sikkerhedscenter.\n KOM(2003)471 endelig udg.\nTilsynsmyndigheden har til opgave at varetage offentlighedens interesser i forbindelse med det europæiske satellitbaserede navigationsprogram og at handle som koncessionsgivende myndighed. Den skal undertegne koncessionsaftalen mellem koncessionshaveren og sørge for, at aftalen overholdes.\nTilsynsmyndigheden opbygges som et eksternt reguleringsagentur. Den skal oprettes snarest muligt, da der hermed lægges sidste hånd på den institutionelle ramme for den europæiske satellitbaserede radionavigation. Dette markerer EU's politiske vilje til at gennemføre Galileo-programmet og gøre det definitivt.\nEndvidere er det nødvendigt, at tilsynsmyndigheden oprettes samtidig med sikkerhedscentret (jf. punkt 3.2.2. nedenfor). Både tilsynsmyndigheden og sikkerhedscentret vil nemlig blive snævert inddraget i fastlæggelsen af sikkerhedsprocedurerne for systemet: høringsprocedurerne, procedurerne for ændring eller afbrydelse af signaler eller procedurerne for overvågning af brugerne af den statsregulerede tjeneste, som vil blive udpeget af de enkelte medlemsstater alt efter disses behov.\nDet er også vigtigt hurtigst muligt at oprette det organ, som skal være depositar for de frekvenser, der kræves til systemets drift, og som skal samordne medlemsstaternes foranstaltninger i forbindelse hermed.\nDet er ligeledes vigtigt snarest muligt at indlede procedurerne for certifikation og godkendelse af systemet. Dette er afgørende for, at Galileo-tjenesterne kan finde hurtig anvendelse inden for f.eks. civil luftfart, søtransport, jernbaner og byggesektoren.\nDa tilsynsmyndigheden endelig er den koncessionsgivende myndighed, skal den være på plads for at kunne undertegne koncessionsaftalen. Kontrakten vil kunne blive undertegnet allerede inden udgangen af år 2004.\nGalileo-systemet er en følsom infrastruktur, hvad sikkerhedsaspekterne angår. Det er derfor vigtigt at beskytte dets drift mod angreb af ondsindet eller anden art og forhindre, at det anvendes til formål, der strider mod EU's og medlemsstaternes interesser.\nAllerede i begyndelsen af arbejdet med Galileo-programmet var sikkerheden ved systemet genstand for omfattende undersøgelser i to instanser: dels GSSB (« Galileo System Security Board »), en uformel ekspertgruppe, hvis arbejde blev koordineret af Kommissionen, dels GSAB (« Galileo Security Advisory Board »), nedsat af Den Europæiske Rumfartsorganisation. Disse to ekspertgruppers arbejde har vist sig at være uhyre nyttigt. På dette grundlag har man kunnet kortlægge de områder, hvor der burde træffes særlige foranstaltninger.\nGSSB og GSAB blev i praksis afløst af sikkerhedsrådet (« Galileo Security Board » eller « GSB »), som er nedsat ved artikel 7 i forordning nr. 876/2002, og som har til opgave at behandle sikkerhedsspørgsmål i forbindelse med systemet. GSB vil have begrænset levetid, da den falder sammen med fællesforetagendets levetid, dvs. indtil afslutningen af udviklingsfasen i 2006.\nGSB udfører for tiden et meget nyttigt arbejde, idet det vurderer behovene og udarbejder sikkerhedsregler for udviklingsfasen og for procedurerne for validering af systemet. Det har ligeledes bidraget til fastlæggelsen af de fremtidige forvaltningsstrukturer, bl.a. sikkerhedscentret, hvis oprettelse er genstand for Kommissionens forslag. Det arbejde, der er gjort i GSB, har således vist, at det er nødvendigt at have en permanent og operationel beslutningsstruktur, som først og fremmest skal tjene som grænseflade mellem de offentlige myndigheder og koncessionshaveren i krisetilfælde, og hvis opgaver ville kunne gå så vidt som til at forstyrre tjenesternes signaler.\nSikkerhedscentret skal efter planerne placeres direkte under Generalsekretæren/Den Høje Repræsentant for Den Fælles Udenrigs- og Sikkerhedspolitik.\nSiden den foregående status over Galileo-programmet er der sket betydelige fremskridt både med udviklingen af systemet og dets anvendelser og med det internationale samarbejde. Programmet gennemføres som planlagt, og dets internationale dimension træder hver dag stærkere frem, bl.a. med den kommende indgåelse af en aftale med USA. Udviklingen af dette program er et nøgleelement i EU's rumstrategi, som forelagt i Kommissionens hvidbog om den europæiske rumpolitik .\n KOM(2003)673 endelig udg.\nDet eneste usikkerhedsmoment er i virkeligheden, hvor stort et beløb den private sektor vil erklære sig rede til at bidrage med, selv om de fire tilbud, der er indkommet som led i udvælgelsesproceduren for den fremtidige koncessionshaver viser, at der er tale om en betydelig finansiel deltagelse fra de berørte virksomheder. For at kunne indhente et endeligt tilsagn fra den private sektor om finansiering af 2/3 af etablerings- og ibrugtagningsfasen og driftsfasen, som anbefalet af Rådet, ville det være ønskeligt, om Rådet selv forpligtede sig endeligt på programmet. I denne forbindelse synes oprettelsen af forvaltningsstrukturerne for systemet at være udslagsgivende, og det samme gælder en endegyldig politisk afgørelse om videreførelse af Galileo-programmet indtil systemets idriftsættelse i 2008.\nI denne forbindelse er det af stor betydning, at lovgivningsproceduren vedrørende forordningen om de fremtidige forvaltningsstrukturer for programmet afsluttes hurtigst muligt, og at Europa-Parlamentet og Rådet bekræfter de retningslinjer, som de tidligere har givet, navnlig med hensyn til Galileo-systemets tjenester. Herved åbnes der mulighed for, at Den Europæiske Luftfartsorganisation kan vedtage de hidtil anvendte tekniske løsninger endeligt, at fællesforetagendet kan gennemføre forhandlingerne om valget af systemets operatør, og at tilsynsmyndigheden kan indgå koncessionsaftalen.


Ministerens aner | Information\nPreben Kaarsholm og Lotte Folke Kaarsholm\nLørdag tog P2 lytterne med direkte til urpremieren på »den første afrikanske opera«  Mzilikazi Khumalos »Prinsesse Magogo«  lidt forsinket, dog, fordi de i Sydafrika endnu ikke har lært det dér med sommertid, og transmissionen fra »Operahuset« i Durban  som vores guide, Charlotte Nørby, kaldte det  til P2-redaktionens overraskelse begyndte kl. 20 og ikke 19.\nOperaen blev sunget på zulu og var et flot og omfattende projekt i to akter med den fremragende mezzosopran Sibongile Khumalo i hovedrollen og med stærke islæt af både korsangs-tradition og krigerisk ingoma-dans. Prinsesse Magogo blev født år 1900 som datter af den detroniserede zulu-konge Dinizulu og søster til Solomon, der senere gjorde krav på kongetitlen, og til hvis støtte den oprindelige Inkatha-ka-Zulu-bevægelse blev grundlagt i 1920erne.\nOperaen skildrer, hvordan Magogo  en stærk og konservativ kvinde, der nedstammede fra den mytiske zuluhelt Kong Shaka og selv døde i 1985  af politisk pligt og på tværs af egne følelser gifter sig med Matolo Buthelezi og dermed bidrager til at forene og styrke nationen ved at opretholde en tradition, hvor et medlem af Buthelezi-klanen fungerer som tæt politisk rådgiver for kongen. Den viser også, hvordan samarbejdspolitik giver resultat, mens mere radikale alternativer  som repræsenteret af oprørslederen Bambatha  ikke fører til noget godt.\nCharlotte Nørby havde før og mellem akterne en del besvær med at sammenfatte den ellers ikke superkomplicerede handling og opregne de mange mærkværdige navne på rollelisten. I baggrunden anede man, at den engelsksprogede kommentator interviewede ikke alene komponisten, men såmænd også selveste prinsesse Magogos søn, Mangosuthu Buthelezi, der i dag er både Sydafrikas indenrigsminister og leder af Inkatha Freedom Party. Det må virkelig have været interessant, men var desværre overstået, da Nørby ikke længere kunne finde på noget at sige og slukkede sin mikrofon.\nLytterne fik således intet indtryk af, hvad en opførelse som denne betyder i Sydafrika i dag, ikke mindst i KwaZulu-Natal hvor over 20.000 mennesker omkom i 1980erne og 90erne i kampe mellem Inkathas og ANCs tilhængere.\nHer repræsenterede Mangosuthu Buthelezis Inkatha på samme tid en kontroversiel samarbejdspolitik med det hvide apartheidstyre og den stolte zulu-historie, der er operaens emne. Hvordan er det gået til, at et kulturkonservativt budskab som dette  der indtil for få år siden ville have fremstået som Inkatha-propaganda  i dag kan lanceres som nationalt samdrægtighedsprojekt? Er det udtryk for en sund forsoning? Eller forsøg på at hævde at den igangværende udvikling henimod en ét-parti-stat i Sydafrika er i overensstemmelse med ærværdige afrikanske traditioner?\nKronsj på P1 søndag fokuserede ligeledes på forsoning og strid mellem det eksotiske og det nationale  mennesket og sønderjyden bag den politiske kommentator Ralf Pittelkow. Anledningen var Pittelkows nys udkomne bog om islam og muslimers trussel mod de oplysningstids-værdier vores civilisation bygger på. Pittelkow viste bl. a. fotografier frem af puddelhunden Charlie, der står ham nær. Det var radio, der ville noget. Man kunne se det for sig, mens man på tv ikke ville have troet sine egne øjne.


Køb Kitsound - In-Ear RACE Sport Trådløs Høretelefoner - Rosa på Av-Cables.dk\n- Over 89.000 anmeldelser 89.864 anmeldelser\nRACE 15 leveres med komfortable, justerbare ørekroge og et fladt, krølrit kabel, der giver dig mere kontrol og mindre distraktion når du træner.\nTil lange træningspas i gymnastiksalen:\nMed 5 timers spilletid og IPX4 svedmodstand kan du køre længere gymnastiksessioner med RACE15. Med kun 1 times opladning kan du også være tilbage på ingen tid, klar til ny omgang.\nKontrol lige ved hånden:\nDu ønsker ikke at famle rundt og kigge efter din telefon for at foretage et vigtigt opkald eller skifte nummer, derfor har RACE 15 brugervenlige knapper til sporkontrol og opkaldshåndtering.\nDesignet til at passe til enhver stil:\nMed flere iøjnefaldende farver at vælge imellem og et valg af øreplugger til brug kan RACE 15 matche din stil og passer behageligt i dine ører.\nFølsomhed: 96 dB\nDrivere: 2 x 10 mm\nOpladningstid: op til 1 time\n[ Varenummer: 808269]


Landsdækkende rådgivning – MIO\nMIO > Til børn og unge > Her kan du få hjælp > Landsdækkende rådgivning\nMIO og FN’s Børnekonvention\nHvem kan ringe? Vi vil gerne tale med alle, der ringer til os. Du kan ringe om alt muligt; du kan ringe hvis du mangler nogen at tale med eller føler dig ensom. Voksne der interesserer sig for at lette børns opvækstbetingelser omkring levevilkår og omsorg, og dermed forebygge omsorgssvigt; herunder seksuelt misbrug af børn, kan også ringe.\nTelefon: 32 16 85 / 32 21 07\nAlkoholbehandling, familiekurser og efterbehandling.\nTelefon: 32 68 11\nLandsdækkede center, der arbejder for børn og unge i alderen 0-18 år udsat for seksuelle overgreb.\nNiels Hammekenip Aqqutaa 41\nTelefon: 34 60 11, 34 60 12 eller 34 60 13\nMIO’s SMS rådgivning 1899\nÅbningstid: Mandag–fredag kl. 16 – 18.\nGratis landsdækkende børne- og unge SMS linje – skriv sammen med en voksen der kan rådgive.\nHvem kan henvende sig? Kommuner, som har brug for ekstra hjælp i forbindelse med en krise. Indtil der foreligger en model for det centrale kriseberedskab vurderer en arbejdsgruppe, de konkrete henvendelser fra kommunerne og udpeger evt. et rejsehold, som yder krisehjælp.\nKontakt: Departement for Familie, Maline Lyberth, telefon: 34 66 33, e-mail: maly@nanoq.gl\nEn psykolog, der specifikt beskæftiger sig med børn og unge.\nHer er ansat psykologer og specialundervisningskonsulenter, der laver observation, undersøgelser og rådgivning vedr. enkelte børn primært i samarbejde med skolerne.\nMISI – Sermersooq (Nuuk):\nTelefon: 94 37 55\nTelefon: 86 55 40\nPrimært rettet til myndighedspersoner der arbejder med børn og unge.\nTelefon: 34 60 11\nÅbningstid: Alle ugens dage kl. 19-21\nTelefon: 31 41 51\nTelefon: 48 56 38\nÅbningstid: Mandag og torsdag kl. 19-22\nForening for personer der arbejder frivilligt for børn og unge\nTelefon: 34 84 00\nKræftens Bekæmpelse i Grønland.\nTelefon: 49 04 89


Batman: Return to Arkham : Play:Right Forum\nForum : Multiplatform : Batman: Return to Arkham\nDarkbeat Skrevet 18/05-16 15:35\nDer kommer en HD remaster af Arkham Asylum og Arkham City i en double pack med alt DLC inkluderet.\nBeano Skrevet 18/05-16 18:10\nInfo om opløsning og framerate?\nKonsolkongen Skrevet 18/05-16 20:23\nKun Xbox One? :(\nI så fald 720p og max 30 frames :/\nBeano Skrevet 18/05-16 20:28\nNej, det er bare noget marketing fnidder. Det er multi-plat:\nKonsolkongen Skrevet 18/05-16 20:46\nJeg kunne godt finde på at gennemføre Arkham Asylum for tredje gang :)\nDarkbeat Skrevet 18/05-16 20:54\nSamme her. Det er et blæret spil. Gad vide om det Joker DLC der var ekslusivt på PS3 kommer med i alle versioner så.\nKonsolkongen Skrevet 18/05-16 20:58\nHar jeg spillet al DLC til Arkham City hvis jeg spillede GOTY til PS3, eller kom der mere senere?\nslk486 Skrevet 18/05-16 21:49\nHar ikke rigtig nogen grund til at genspille dem - mangler stadig Oranges og Knight. Måske når det falder til 100-150,-\nDer er SÅ meget andet at spille :)\nKonsolkongen Skrevet 18/05-16 21:50\nDet skal bestemt være billigt før jeg køber :)\nJmog Skrevet 18/05-16 22:16\nTror det var det hele.\nKonsolkongen Skrevet 18/05-16 22:25\nOkay :) Jeg kunne ikke huske hvad der var DLC og hvad der ikke var :)\nDarkbeat Skrevet 22/05-16 10:44, rettet 22/05-16 10:46\nLidt ballade på linien efter folk har lavet nogen sammenligninger og nogen ting ser degraderet ud i Remastered versionen\nMore like Demastered\nKonsolkongen Skrevet 22/05-16 10:48\nHold da op en forskel. Bygger Remastered på PS360 assets?\nDarkbeat Skrevet 22/05-16 10:52\nJeg mistænker dem for at det bygger på Lego Batman assets. :D\nFancyPants Skrevet 22/05-16 10:54, rettet 22/05-16 10:54\nJeg er i hvert fald den der holder sine klodser langt væk fra den udgivelse!\nJmog Skrevet 22/05-16 12:00\nSjovt. På nogle områder vinder remastered. Her og der var der flere detaljer i textures og karaktermodeller, men generelt var det bedre på PC. Ærgerligt at spillet ser ud til kun at være 30fps, når nu de har brugt kræfter på at lave en ny udgivelse.\nJeg vil i øvrigt langt hellere se en sammenligning mellem remastered og PS360. PC-udgaven har nu engang mulighed for textures der fylder mere pga kraftigere grafikkort, så den her sammenligning er ikke helt retfærdig.\nOdin Skrevet 22/05-16 12:17, rettet 22/05-16 12:20\nFor det første er ovenstående billede sammenlignet med et bullshot fra websitet. "Orignal"-billedet er på ingen måder repræsentativt for hvordan den scene rent faktisk så ud i spillet.\nPå langt de fleste billeder her virker remasteren som en markant forbedring: http://imgur.com/a/38lBu\nDet virker lidt som om visse elementer på internettet bare har alt for lidt at hidse sig op over i deres liv.\nJeg skal ihvertfald helt sikkert have den. Det ville være en perfekt undskyldning for at gennemspille de to første spil igen.\nKonsolkongen Skrevet 22/05-16 12:30\nDer er ikke tale om et billede, men en video-sammenligning. Hvordan kan den laves 1:1 hvis det ikke er sådan spillet ser ud på PC?\nJmog Skrevet 22/05-16 13:10\nI videoen vinder remastered flere steder.\nOdin Skrevet 22/05-16 13:13\nMy bad. Det lignede fuldkommen et andet billede jeg så tidligere, der var sammenlignet med et bullshot fra websitet med samme logo i hjørnet, så jeg gik ud fra at der var tale om et billede i samme serie. Jeg bemærkede ikke engang at der var et videolink, men ud fra videoen kan jeg udemærket se at PC-udgaven på mange områder ser bedre ud. Det rykker dog ikke ved at den nye udgave er et ret stort spring opad fra sidste generations konsoludgaver.\nKonsolkongen Skrevet 22/05-16 13:17, rettet 22/05-16 13:18\nHelt sikkert. De billeder du linker til viser tydeligt at Remastered er langt flottere. Jmog har også ret i at remastered visse steder vinder over PC på max, men jeg synes nu kun det er meget få steder :)\nSkuffende hvis det kun bliver 30fps.\nBede-x Skrevet 22/05-16 13:46, rettet 22/05-16 13:48\nGenerelt er de originale PC udgaver bedre end next-gen remasters i de fleste tilfælde, men lige præcis her er der da masser af forbedringer af spore i remasteren. Ærgeligt hvis det betyder 60fps igen skal ofres. PC udgaverne er dog tunge at køre med dx11 slået til og også ret buggy, så der må de fleste ned på dx9, som har flere ting slået fra, for at opnå stabilitet og 60fps.\nGreaseball Skrevet 26/05-16 00:40\nSet en del sammenlignings video af original og remastered udgaven. Må sige at originalen ser bedre ud mange steder. Især hvad angår hår og skæg på figurerne. Syns det ligner en dårlig port.\nBeano Skrevet 26/05-16 09:25\nSom du kan se længere oppe sås der tvivl om validiteten af den sammenligning. Selv venter jeg på at DF kommer på banen :)\nKonsolkongen Skrevet 26/05-16 13:06\nJeg blev helt overrasket over hvor dårligt Asylum på konsol så ud på de screens Odin postede, I forhold til remake. Jeg huskede spillet som lagt flottere :)\nXiwana Skrevet 26/05-16 14:48\nJeg fatter simpelthen ikke pointen med denne remaster.\n-Hvorfor nu? Er det bare fordi 'de kan' (host-host... cash grab) - eller er der mon en mere direkte anledning?\n-Og har de, der har interesse i den slags spil, ikke allerede spillet dem til døde? Efter Origins og Arkham Knight er jeg i al fald blevet godt og grundigt træt af formlen.\nJmog Skrevet 26/05-16 15:43\nDer er to kundegrupper til denne udgivelse:\nFolk der har en XB1/PS4 som deres første konsol eller blot har sprunget PS3/Xbox360 over.\nFolk der godt kunne tænke sig at spille det igen, men har solgt deres gamle konsol eller bare ønsker at genspille det i højere grafisk kvalitet.\nOvenstående gælder for samtlige remasters og med undtagelse af spil der ikke var universelt elsket, så giver det fin mening. Det giver også udvikleres B-teams mulighed for at træne deres kodeskills inden de får lov at gå i kast med nye spil.\nOdin Skrevet 26/05-16 17:22, rettet 26/05-16 17:37\n+1. Quoted for truth.\nJeg befinder mig i gruppe 2 og hilser også ports og remasters velkomne fra et udviklersynspunkt, fordi det giver mindre erfarne udviklere en masse praktisk erfaring at få lov at rode med en større titel uden det pres der fulgte med førsteudgivelsen. Flere velrennomerede spilhuse vi kender idag startede netop med at lave den slags arbejde og havde aldrig fået chancen for at blive til noget, hvis de ikke havde haft den type lavrisiko-opgaver i deres skrøbelige, spæde år. Jovist - en gang imellem får vi en Silent Hill HD Collection og sidder tilbage med en sur smag i munden, men det hører trods alt til sjældenhederne, synes jeg.\nDarkbeat Skrevet 28/06-16 19:26\nReturn to Arkham er forsinket. Outsourcing har igen ikke lige haft talent til at skrue det ordentlig sammen, så der er ingen releasedato på indtil videre.\nDarkbeat Skrevet 06/09-16 15:28, rettet 06/09-16 15:33\nNy trailer og ny dato.\nDenne gang med lidt sammenligning fra hestens egen mund, som man siger.\nPga. deres underlige aliasing eller blur effekt eller hvad det er, er der stadig ting der ser lidt dårligere ud end PS3 versionen, men generelt er det pænere. Måske er det bare character models de har fucket helt op?\nDarkbeat Skrevet 18/10-16 17:51\nHer er noget gameplay fra starten af Arkham Asylum.\nDet ser meget pænt ud, syntes jeg.\nBeano Skrevet 25/10-16 14:44\nKonsolkongen Skrevet 25/10-16 15:29\nJa det er uspilleligt i nuværende form. Jeg håber dog at de lader frameraten forblive unlocked og drager nytte af PS4 Pro for så burde det vel snildt kunne køre 60?\nBeano Skrevet 25/10-16 15:57\nHvis de patcher det...\nKonsolkongen Skrevet 25/10-16 16:20\nDet kan vel være prepatched til Pro?\nBeano Skrevet 25/10-16 17:06\nHar jeg ikke hørt noget om, ville være oplagt at reklamere for ;)\nJmog Skrevet 25/10-16 17:36\nDet var vist et krav at alt efter 30/9 skulle have et Pro mode.\nBeano Skrevet 25/10-16 17:37\nDet krav valgte de at droppe svjv.\nKonsolkongen Skrevet 25/10-16 18:19\nJeg håber de går efter 60fps på Pro og smider en 30 cap på alm. Det ville være kewl :)\nBeano Skrevet 25/10-16 18:54\nJa en cap-option ville være passende med så store udsving ;)\nKonsolkongen Skrevet 25/10-16 19:07\nJeg forstår ikke hvad de tænker på når de ikke capper til 30 og spillet aldrig nogensinde når 60fps. Man skulle tro at de ikke anede hvad det gik ud på :(\nBeano Skrevet 25/10-16 19:18\nDet virker ret slapt :P\nGreaseball Skrevet 27/10-16 09:29\nSå Ign's anmeldelse af spillet. Hvordan er det projekt sluppet igennem kvalitetskontrolen. Tror jeg holder mig til de gamle udgaver.\nDarkbeat Skrevet 27/10-16 10:31\nMed det hér og PC versionen af Arkham Knight skal man nok holde sig væk fra Rocksteady's spil hvis det er andre end Rocksteady der laver dem.\nOdin Skrevet 27/10-16 11:07, rettet 27/10-16 11:25\nDet har meget lidt at gøre med om det er Rocksteady eller ej, og alt at gøre med at det er Warner Brothers som er udgiveren. WB har en lang track record med at presse titler ud for tidligt med game breaking bugs som det tager måneder at få fikset, eller holder deres kunder hen med lovninger på et fix, som de adskillige måneder senere beslutter at droppe helt for i stedet at koncentrere sig om mersalg i form af DLC. Eller leverer halve spil som det var tilfældet med Shadow Of Mordor på PS3/360. Eller skrider helt fra deres afkom, som det var tilfældet med f.eks. Mortal Kombat X på PC.\nBeano Skrevet 27/10-16 12:48, rettet 27/10-16 12:49\nSpillene er porteret af Virtuos som også stod bag Heavy Rain og Final Fantasy X/X-2 HD remaster/ports.\nSvjv var de udmærkede porteringer (dog ikke BluePoint niveau) så måske har de blot ikke fået budgettet fra WB til at gøre arbejdet ordenligt.\nKonsolkongen Skrevet 27/10-16 13:55\nFFX var en fremragende port PS3'en taget i betragtning :)\nBeano Skrevet 15/12-16 17:19\n1.02 update ude som skulle løse performance issues på PS4 Classic mens det ser lidt skidt ud for Pro-ejere.\nKonsolkongen Skrevet 15/12-16 17:23\nDet kører stadig bedre på Pro end alm, men låst til 30 og sub 1920x1080 opløsning til tider. Altså præcis som på almindelig. Ret skuffende da det ellers virker som om performance er forbedret en hel del på alm, så man kunne have håbet på 60fps på Pro :/\nJeg håber de upper opløsningen til ren 1080p på Pro i det mindste, for så nærmer vi os noget der er rimeligt :)\nJmog Skrevet 01/07-17 22:35\nReturn to Arkham er jo på tilbud på PSN i disse dage og jeg er igang med Asylum. Det kører stabilt og er stadig et klasse spil. Det holder 100%. Et af de bedste 3D metroidvanias der er lavet.


Skal slettes - Har født januar 2014 - Babyklar\nStarted by Susse, May 30, 2013\nHer går det godt, synes jeg er blevet mere træt de sidste par dage, så en lur efter arbejde gør godt ;)\nHar fået tid til lægebesøg d. 11 juni hvor der skal tages blodprøve til dubletest og laves vandrejournal :)\nJeg er også godt træt... dog på et lidt upraktisk tidspunkt omkring kl 17... :) men giver bare efter for det og får mig en lur når det trænger på :)\nDer ud over er jeg konstant sulten!! :) Prøver at spise sundt... men der er nogle ting jeg bestemt ikke har lyst til !! hihi\nEr hamrende nervøs for at miste igen, men lægen vil se mig på mandag (5+3) til en svanger nul undersøgelse... ikke den første officielle, men glæder mig til at få det bekræftet :) glæder mig til at se hvad besøget bringer...\nDerud over har jeg fået tid til scanning på fertilitetsklinikken d. 13. juni :) GLÆDER mig :)\nJeg har set hjeret banke i dag (8+2) og terminen holder på dagen. Så fint altså\nSTort tillykke med det :) Det må være fantastisk at se ...\nHi hi ja hormoner og mad, sidst jeg var gravid var der bestemt også et par ting jeg ikke kunne spise. Hvor er din læge sød sådan at tage dig ind til et ekstra besøg, håber det giver lidt ro.. Og hvor er det godt med tid til scanning, under 14 dage til jubii :D\nStort tillykke, det er det sværeste skridt for fosteret at få hjertet igang, så det er sq rart at få vished om at hjertet slår... Gid det var mig ;)\nJa jeg glæder mig også til at tale med lægen... umiddelbart kan de jo ikke gøre noget på dette tidspunkt! Men håber bare hun kan tage toppen af mine frustrationer og nervøsitet :)\nI dag står den på 1. lægeundersøgelse :) og i morgen står den på 2. skanning.\nEr så bange for at det er gået galt igen, at jeg har overvejet at udsætte mig aftale ved lægen i eftermiddag :( Hvad synes i?\nDet skal nok være fint alt sammen. Glæder mig til at høre hvordan det gik :-)\nHåber det gik godt ved lægen idag? :) Og vil lige sende dig en masse knus inden imorgen ... :) Krydser alt hvad jeg kan...\nher går det noglelunde.. jeg er en smule træt, kvamle, lidt ondt i mine bryster men ellers går det.. jeg skal til scanning d. 14 så det ser jeg meget frem til :)\nej jeg vil gerne have det i har i bunden men kan bare ikke finde ud af at sætte det her ind på siden er der nogle der ved hvordan?\nEr så spændt pådine vegne, har du været til scanning?\nIh hvor spændende med scanning, der er jo ikke længe til :)\nHvis du trykker på en af vores tickers kommer du hen på den hjemmeside hvor man kan lave den. Der skal du så indtaste data og der kommer så en kode du skal kopiere (der er flere koder men du skal vælge den hvor der står babyklar ved) Koden indsætter du så inde under profilindstillinger - signatur og gemmer... Så skulle det virke.. Håber det var en grundig nok forklaring ellers siger du bare til :)\nBåde skanning og 1. Lægebesøg er veloverstået.\nDer var masser af liv i baby, som bevægede sig helt vild. Nu har den både arme og ben.\nEr helt forelsket. <3\nTak for opbakningen søde piger <3\ntillykke med den dejligt overstået scanning glæder mig til det er min tur.. så fandt jeg ud af det med det i bunden men af en eller årsag kan jeg ikke få den nederste til at være der har prøvet at gøre den mindre\nIh hvor dejligt for dig... Stort tillykke, var du så langt fremme som du regnede med?\nHvor er det dejligt at det gik godt <3 :) det må være såååå fantastisk at se det smukke hjerte blinke :)\nFor søren da hvor bliver jeg hurtigt stor denne gang.. Altså er ikke typen der er diskret gravid, men det kunne da godt lige vente til jeg var klar til at offentliggøre det efter nf.\nHer er jeg nu:\n.... Ja og så vildt bliver det sidst. Det hele blev båret lige på maven ha ha\nHold da op det går stærkt ;) Men sikke en fin mavse...\nEr det ikke alle drøm at det sætter sig på maven det hele? ;) hihi...\nHer syntes jeg selv at kunne aaaane at maven forandre sig! Men der går nok nogle måneder før jeg nærmer mig dig ;) hihi...\nSidste gang gik der også et par måneder mere før jeg havde samme størrelse. Det går noget hurtigere anden gang ;) Og tak synes også den er fin, men kunne nugodt vente til efter nf ;)\nKan godt forstå du gerne vil kunne pakke den væk indtil efter nf ;) håber du finder noget tøj "der kan tage det værste" ... :)\nJeg blev rykket et par dage tilbage... Så er spændt på hvad termin bliver sat til til nf :)


FCR-målmand stopper - sn.dk - Forsiden - Sport - Sport DB\nRasmus Holmager havde håbet at komme meget længere i fodboldkarrieren, men nu er den slut på grund af rygsmerter. Foto: FC Roskilde\nArtiklen: FCR-målmand stopper\nSport DB - 12. oktober 2017 kl. 12:38\nRasmus Holmager var indlemmet i FC Roskildes 1. holdstrup og havde tænkt sig at give såvel Frederik Schram om Frederik Vang kamp om pladsen i målet. Så langt nåede han ikke. Holmager stoppede karrieren i denne uge, hvor målmandshandskerne blev lagt på hylden.\nÅrsagen er hele tiden tilbagevendende smerter på grund af slitage i lænden. Det mærkede 20-årige Holmager første gang til for få år siden, og med mellemrum er smerterne dukket op.\nFørst i foråret, og her i starten af efterårssæsonen er de kommet igen. Nu er det ikke værd at tage kampen længere.\n- Til tider har jeg haft rigtig ondt, og nogle gange har det været svært at få sokker på, fortæller Rasmus Holmager.\n- Lige nu er det bedre end i foråret, og jeg er ved at bygge mig op igen, og så skal jeg være smertefri igen, men jeg vil ikke risikere at få ondt hele tiden,. og derfor stopper jeg, fortæller målmanden, der i noget tid har anet, hvor det bar hen.\nEn MR-scanning, der viste billeder af slidte led, gjorde beslutningen om karrierestop noget lettere.\n- Jeg vidste, hvor det var på vej hen, så jeg er afklaret med det. Jeg har talt en del med klubbens fysioterapeut (Morten Walldo, red.), der var noget lignende igennem. Jeg kunne godt fortsætte, det er det ikke værd, for der er også et liv udenfor fodbolden, siger Holmager.\n- Jeg har måske været lidt mere skrøbelig end andre i forhold til at kunne klare, hvad man skal som målmand. Man får nogle knubs, og det slider at være målmand, og det har taget hårdt på mig.\n- Jeg er lidt ærgerlig, for jeg har brugt rigtig meget tid på fodbold, og lige siden jeg var lille har jeg trænet hårdt. Jeg nåede langt, og derfor er det da ærgerligt, at man skal stoppe i en alder af 20 år fordi kroppen ikke kan følge med. Jeg skal passe på mig selv, det er det vigtigste, siger den nu tidligere målmand.\nRasmus Holmager bor og kommer fra Albertslund, hvorfra han skiftede til Hvidovre, inden han kom til FC Roskilde i november 2015 som 2. års U19-spiller. Kort efter blev han indlemmet i 1. holdstruppen.\nI stedet for fodbold har han kastet sig over svømning.\n- Det styrker ryggen, og hvis det så bliver rigtig godt, så kan kortere triatlon-distancer måske komme på tale. Det må tiden vise, siger Rasmus Holmager.\nHan er i gang med sit andet sabbatår efter studentereksamen sidste sommer, og næste år begynder han formentlig at studere medicin på universitetet.\n11:17 Billeder: Gudme-TMS Ringsted 23-22\n10:17 Billeder: TMS i storsejr\n17:09 Billeder: Roskilde slog Dalby i forsvarsløs kamp\n16:34 Dalmose rasede - TMS vandt\n15:55 TMS skuffede fælt mod bundhold\n15:41 Billeder: Roskilde-piger gik i stå\n2. Billeder: Randers-TMS Ringsted 20-24\n3. Dalmose rasede - TMS vandt\n4. TMS forlænger med færøsk fløj\n5. Video: Nedergaard og DTH vandt ikke...\n6. Stadion har kun Køges video\n7. Køge udklassede Taastrup\n8. Tønners bliver i TMS\n9. Billeder: Roskilde-piger gik i stå\n10. Hvor skal Madsen hen?


Lidt mere om den nye ferielov – AC-Tele\nLidt mere om den nye ferielov\nNedenfor kan du kort læse ændringerne i forbindelse med den nye ferielov og feriefridage. Husk også at få afviklet restferie og feriefridage inden den 1. maj i år. Og få overført/udbetalt eventuelle ikke afviklede dage indenfor de regler og frister der er i PULS for dette.\nNy Ferielov – der sker følgende i praksis\nDen ferie du har optjent fra 1. januar 2018 – 31. december 2018 = 25 dage – disse afvikles fra 1. maj 2019 til 30. april 2020 som normalt\nDen ferie du optjener fra 1. januar 2019 til 31. december 2019 = 25 dage – disse afvikles der 16,7 dage fra 1. maj 2020 til 31. august 2020 og resten 8,3 dage sættes ind på feriekonto\nDen ferie du optjener fra 1. januar 2020 til 31. august 2020 = 16,7 dage sættes også ind på feriekonto\nDermed har alle der har været i job hele perioden 25 feriedage stående fastfrosset på feriekonto. Man kan ikke ændre dette ved at afvikle flere dage end 16,7 dage fra den 1. maj 2020 til 31. august 2020 – der skal indefryses 25 dage for alle der er job hele perioden.\nDer kan ikke afvikles mere end de 16,7 dage i sommeren 2020 (1. maj 2020 til 31. august 2020) medmindre man har overført ferie eller bruger feriefridage. Evt. kan der købes feriedage. Så derfor skal en længere sommerferie i 2020 planlægges.\nFra 1. september 2020 optjener du 2,08 dage pr måned – så en efterårsferie i 2020 skal også planlægges med feriefridage, eller andet. Du kan evt. afholde ferie og skylde dagene til de optjenes.\nFeriefridage regler ændres ikke – de er aftalt i vores overenskomst og denne forhandles først i 2020.\nReglen er at disse (efter minimum 9 måneders ansættelse) tildeles 1. maj hvert år – 5 dage. Disse skal afvikles i ferieåret (det oprindelige). AC aftalen om at overføre og sammenspare disse er stadig gældende.\nReglen om udbetaling af feriefridage og 5 ferieuge kan stadig aftales med TDC som tidligere.\nDansk Magisterforening har skrevet denne artikel som kan læses til inspiration\nNy ferielov fra 1. januar 2019\nHvordan er det nu med ferieår og optjeningsår? Feriereglerne er blevet ændret, og det skaber bedre vilkår for nyansatte.\nDen nye ferielov trådte delvist i kraft allerede 1. januar 2019. Med loven introduceres det nye feriebegreb samtidighedsferie, som skal sikre nyuddannede lønmodtagere ret til 4 ugers betalt ferie om året.\nDen nye ferielov viderefører dog også velkendte termer, herunder hovedferieperioden, som ikke er ændret. Loven indeholder et sæt overgangsregler, som du kan læse mere om i denne artikel.\nDe nye regler gør op med det grundlæggende princip om, at man skal optjene retten til at holde betalt ferie i et optjeningsår, før man kan holde ferien i et ferieår.\nDet nye i ferieloven er, at du kan bruge dine feriedage i takt med, at du optjener dem. Du skal ikke vente til året efter. Det kaldes samtidighedsferie.\nFremover optjener og afholder du som hovedregel ferie i samme periode. Det er perioden 1. september til 31. august (det nye ferieår) – dog med mulighed for at afholde ferien i yderligere 4 måneder helt frem til den 31. december. Du optjener stadig 2,08 feriedage pr. måned.\nStadig ret til 5 ugers ferie\nDen nye ferielov giver dig fortsat ret til at holde 5 ugers ferie om året. Af de 5 uger har du krav på, at 3 uger placeres i hovedferieperioden fra 1. maj til 30. september.\nDu har også som hovedregel ret til at holde de 2 ugers restferie i perioder på mindst 5 dage.\nFeriefridage og anden frihed fastsat i overenskomst eller ved individuel aftale, herunder den 6. ferieuge, er fortsat ikke reguleret af ferieloven.\nSamtidighedsferien betyder, at du kan stå i en situation, hvor du endnu ikke har optjent feriedage nok til at komme på en længerevarende betalt ferie. Det er tilfældet, hvis du eksempelvis skal rejse 4 uger i starten af ferieåret.\nDu kan, som du hele tiden har kunnet, aftale med din arbejdsgiver at holde ferie i de 4 uger. Spørgsmålet er, om du kan opnå en aftale om at ferien er betalt – selvom du endnu ikke har optjent den.\nAftale om betalt ferie\nKan du aftale med din arbejdsgiver, at du holder betalt ferie, som du endnu ikke har optjent, bliver den betalte ferie, du dermed kommer til at skylde din arbejdsgiver, fradraget i den ferie, du senere optjener i ferieåret.\nHvis du fratræder, inden din arbejdsgiver kan nå at fradrage ”skyldig” ferie, som du jo har brugt, men endnu ikke har optjent, kan din arbejdsgiver modregne kravet i din løn eller i dit feriepengekrav.\nIngen aftale om betalt ferie\nHvis du ikke kan opnå en aftale med din arbejdsgiver om at holde betalt ferie på forskud, kan du holde ferien hel eller delvist selvbetalt.\nDu vil så i takt med din optjening af betalt ferie have krav på at få den således afholdte ferie udbetalt med din løn.\nI den gamle ferielov kunne det aftales mellem dig og din arbejdsgiver, at din arbejdsgiver kunne varsle din hovedferie til afholdelse med blot 1 måned. Den mulighed er fjernet i den nye ferielov, og din hovedferie skal altid varsles med 3 måneder. Øvrig ferie skal varsles med 1 måned.\nHvis hovedferievarslet på 1 måned fremgår af din ansættelseskontrakt, skal den ændres, da kontrakten i modsat fald er i strid med ferieloven.\nDet almindelige udgangspunkt er at ferie fastsættes i god tid efter aftale mellem dig og din arbejdsgiver.\nDer er i forbindelse med den nye ferielov fastsat en række overgangsbestemmelser, som det selvsagt er vigtigt at være opmærksom på i overgangsfasen.\nOptjeningsåret 2019 (kalenderåret) – de første 8 måneder\nI 2019 optjener du 2,08 feriedage i 8 måneder – frem til 1. september 2019. Det betyder, at du optjener 16,64 feriedage, som du kan bruge i perioden 1. maj – 31. august 2020.\nEller som din arbejdsgiver, hvis I ikke indgår en aftale, kan varsle til afholdelse senest i løbet af september 2020.\nOptjeningsåret 2019 (kalenderåret) – de sidste 4 måneder\nDen ferie, du optjener de sidste 4 måneder af 2019 og helt frem til og med 31. august 2020 bliver indefrosset og udbetalt til dig, når du forlader arbejdsmarkedet.\nÅrsagen til indefrysningen af ferien i denne periode er, at du ellers ville opnå ret til at holde 5 ugers optjent ferie og derudover samtidighedsferie.\nHvis ferien således ikke blev indefrosset, ville du have ret til 50 dages ferie, når reglerne om samtidighedsferie træder i kraft. Derfor er det bestemt i loven, at denne ferie skal indefryses.\nIndefrysningen er uden praktisk betydning for dig. Dine indefrosne feriepenge bliver administreret af fonden Lønmodtagernes Feriemidler – indtil den skal udbetales til dig.\nTag betalt ferie med dig ind i de nye regler pr. 1. september 2020\nDe optjente 16,64 feriedage rækker til at dække 3 ugers betalt sommerferie i 2020.\nNår vi kommer til efterårsferien i 2020, kan du imidlertid stå i en situation, hvor du mangler betalte feriedage til at holde din efterårsferie. I oktober 2020 vil du endnu ikke have optjent 5 dages betalt ferie.\nHvis du i dén situation ikke kan opnå aftale med din arbejdsgiver om ret til at holde betalt efterårsferie, skal du selv betale de feriedage, du endnu ikke har optjent, men som du afholder i efterårsferien.\nHvis du har noget tilbage af de nævnte 16,64 feriedage, eller du har overført ferie med dig, som du hverken har brugt eller har fået udbetalt senest 31. august 2020, har du betalte feriedage til at finansiere din efterårsferie i 2020 (eller anden ferie).\nFerieloven bestemmer nemlig, at denne ferie kan tages med ind i perioden efter 1. september 2020, forudsat at den er til rådighed for dig og ikke er brugt. Din arbejdsgiver har således mulighed for at varsle den nævnte ferie til afholdelse helt eller delvist senest i september måned 2020. Gør din arbejdsgiver det, kan du ikke tage ferien med dig ind i de nye regler.\nForfatter Lars Hagen BengaardUdgivet 3. april 2019 4. april 2019 Kategorier Ansættelsesforhold, Ferie\nForrige Forrige indlæg: Velkommen til Søren, farvel til Else og Julius og på gensyn til Mai-Britt i Digital\nNæste Næste indlæg: Lønaftale 2019 på plads – forbered dig på de kommende lønsamtaler


Info Billeder og Videoer Hvordan man vide CODEC af Videoklip\nVi modtager flere forskellige videofiler fra forskellige steder på forskellige måder. For eksempel, vi\nDownload videofiler, som er tilgængelige online.\nFå videoklip, der er optaget med vores vens gadgets.\nHent videoklip fra fjerntliggende steder via e-mail.\nOverfør videoer fra andre systemer, enheder til vores osv.\nMen typisk når en bruger forsøger at afspille eksterne (modtagne) videoklip på deres computer, kan de blive udsat for en eller anden afspilning. Nogle gange undlader disse videofiler at afspille korrekt, andre gange spiller de slet ikke.\nOg i det mindste i dette øjeblik vil du forsøge at få en anden kopi af den uafspillede video, hvis det er muligt (hvis det hentes fra internettet eller en ven sendte dig den video). Hvis du ikke kan få fotokopi af filen, så forsøger du at reparere videofilen. Men det er ikke altid korruptionen, hvilket gør din videofil uafspilelig eller resulterer i afspilningsproblemer. Selv codec problem kan forårsage generelle problemer med at afspille dine videoer. og for at fastsætte videoer værktøjer du vælger skal være kompatible med codec af videoen. Til fastsættelse MPEG4 videofiler du har brug for værktøj, der understøtter denne codec. Ligeledes for andre codecs også. Derfor er det vigtigt at kende codec af videofilen.\nEn codec er en computersoftware, som koder for og dekoder en video- eller lydfil. Hver enkelt lyd, såvel som en videofil, består af en codec, da den holder din video / lydfil lille og gør afspilningen let. Og codec fungerer som regel sammen med din medieafspiller.\nCodec installeret på dit system dekoder dine videoer, musikfiler, som er kodet med en bestemt codec og giver medieafspilleren mulighed for at afspille dem. Hvis du oplever et problem under afspilning af dine videoer, kan du gætte, at en af dine codecs, der bruges til at afspille videoen, måske er blevet beskadiget. Hvis ikke, kan det være, at du ikke har den korrekte codec på din computer for at afspille videoen korrekt.\nMange medieafspillere inklusive VLC har deres eget sæt indbyggede codecs. Men hvis du bruger nogen anden spiller, så hvordan finder du codec for en video, du spiller? Nå, her er vejen til at gøre det.\nSådan finder du codec for en videofil ved hjælp af den manuelle metode?\nDu kan nemt få video codec oplysninger på dine Windows og Mac computere ved hjælp af dine egne operativsystem funktionaliteter. Bare følg disse trinvise vejledning for at gøre det.\nGå til den placering, hvor videofilen er gemt\nVælg den video, hvis codec info du vil vide\nSkift til Oversigt fanen\nDu vil se lydformat og videokomprimering\nDisse er de brugte codecs til dit videoklip\nNaviger den mappe, der holder dit videoklip\nVælg videoen for at få dens codec info\nHøjreklik på den valgte fil\nKlik på Få info mulighed\nGå gennem oplysningerne\nDu kan se kodeker af både lyd og videoformat\nÅbn videoen i VLC, for at kende dens codec\nGå til playlist og højreklik på den\nGlem ikke at markere afkrydsningsfeltet Codec Detaljer\nBemærk ned de codecs, der bruges til at oprette videofilen. Nu kan du downloade de nødvendige (noterede) codecs fra deres officielle hjemmesider. Når du har gennemført download processen, skal du installere dem og åbne videofilen ved hjælp af din almindelige medieafspiller.\nHvis du ikke kan finde kodekodeoplysningerne for din videofil eller hvis du har problemer med at kontrollere det manuelt eller videoklippet stadig ikke afspilles, selv efter at du har installeret codec’en, kan du bruge forskellige tilgængelige værktøjer som MediaInfo, VideoInspector, Codec Installer, GSpot, AVIcodec etc. for at få tilstrækkelig codec og afspille din video.\nPrevious Indlæg Sådan bruger du Memory Stick på PSP?\nNext Indlæg Vide hvordan man kan reducere videofil størrelse


Voksenferie i solrige Spanien inkl. fly t/r | Sweetdeal\n4-stjernet voksenferie i Spanien inkl. fly t/r\nBo på hotel i Santa Susanna inkl. 4-7 overnatninger, morgenmad og direkte fly fra CPH - afrejse i aug.-okt.\nSpanien: Afrejse d. 27-08-2021 - 4 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 28-08-2021 - 4 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 04-09-2021 - 4 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 10-09-2021 - 4 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 16-09-2021 - 4 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 18-09-2021 - 4 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 24-09-2021 - 4 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 25-09-2021 - 4 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 30-09-2021 - 4 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 01-10-2021 - 4 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 02-10-2021 - 4 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 03-10-2021 - 4 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 07-10-2021 - 4 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 08-10-2021 - 4 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 09-10-2021 - 4 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 14-10-2021 - 4 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 21-10-2021 - 4 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 22-10-2021 - 4 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 23-10-2021 - 4 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 27-08-2021 - 7 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 28-08-2021 - 7 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 02-09-2021 - 7 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 04-09-2021 - 7 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 10-09-2021 - 7 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 11-09-2021 - 7 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 16-09-2021 - 7 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 17-09-2021 - 7 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 18-09-2021 - 7 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 24-09-2021 - 7 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 25-09-2021 - 7 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 30-09-2021 - 7 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 01-10-2021 - 7 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 02-10-2021 - 7 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 08-10-2021 - 7 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 14-10-2021 - 7 overnatninger (pris pr. voksen)\nSpanien: Afrejse d. 21-10-2021 - 7 overnatninger (pris pr. voksen)\nRejs til Costa Brava-kystområdet og bo på 4-stjernet voksenhotel - kun 20 meter fra stranden\nEr du på udkig efter en solferie på et lækkert, moderne hotel i Spanien? Så kig med her. Med denne Sweetdeal kan I nemlig få 4 eller 7 overnatninger på det 4-stjernede hotel Alegria Mar Mediterrania, der ligger lige ved stranden i Santa Susanna, Costa Brava.\nDen smukke kyststrækning, der strækker sig nord for Barcelona og hele vejen op til den franske grænse, er populær blandt ferierejsende og livsnydere - og det kan vi sagtens forstå! Her er godt vejr året rundt, betagende kyststrækninger, dybblåt vand og rig kulturarv.\nSweetdealen leder jer til Alegria Mar Mediterrania byder på lyse, komfortable værelser med gratis wi-fi, tv og eget badeværelse. Kun 5 minutters gang fra hotellet er der både restauranter, barer og butikker i Santa Susannas bymidte.\nEr det ved at være tid til en dukkert, er der både sæsonåben indendørs og udendørs svimmingpool og solterrasse med liggestole, så I kan koble helt af.\nMan skal være over 18 år for at bo på hotellet.\nDirekte fly t/r fra København (CPH) til Barcelona (BCN)\nValgte antal overnatninger på voksenhotellet Alegria Mar Mediterrania\nDeal ID: 181095


Spilforslag: Fremad Amager - Hvidovre: X - 25/10-2019\nFremad Amager - Hvidovre: X\n24. okt. 2019 kl. 11:08 (Opdateret 25. okt. 2019 kl. 20:51) 24/10\nAmager og Hvidovre kan dele igen\nChance (1-X-2): 41-29-30%\nDer er vigtige point på spil, og begge hold spiller en del uafgjorte kampe. Holdene kan være svækket i forsvaret, og Amager kan gå efter sejren, men holdene har spillet tætte kampe mod hinanden, og tre af de fire seneste er endt i pointdeling.\nVigtigt bundmøde mellem to af de hold, der skal kæmpe mod nedrykning hele sæsonen.\nBegge hold spiller mange tætte kampe, og uafgjort er brugbart for begge her.\nAlle point er vigtige i den tætte bundstrid, hvor hele tre hold rykker ud i denne sæson.\nAmager har spillet 38,5 % (5 af 13) sine kampe uafgjort, og Hvidovre 35,7 % (5 af 14) af sine kampe uafgjort.\nDen modsatte kamp endte 0-0 i et opgør, hvor Amager intet skabte, og ingen af holdene satsede alverden på sejren til sidst.\nFavoritten Amager har haft marginalerne med sig i denne sæson, og skal have tætnet defensiven efter 0-5 i Viborg senest.\nSiden starten af sidste sæson er tre af fire indbyrdes opgør endt uafgjort.\nOddset virker som et standardodds, hvor der ikke er taget hensyn til kampens vigtighed, holdenes spillestil og matchup.\nAmager kan vælge at gå benhårdt efter sejren i en direkte duel mod en anden nedrykningskandidat.\nHvidovre har en del offensive spillere på midtbanen. Derfor bliver deres kampe også oftest ret chancerige.\nAmager var uden forsvarsspiller Cavnic i den seneste kamp. Kan godt give defensive problemer igen, hvis han fortsat er ude.\nHvidovre har den centrale forsvarsspiller Mike Mortensen i karantæne. Det gavner ikke deres defensiv.\nOddset står stort set, som det åbnede. Bwin og Unibet/888sport/LeoVegas/MrGreen har alle odds 3,60 på x´et, mens NordicBet/Betsafe følger efter i odds 3,55.\nMarkant bookmaker uden licens har odds 3,70 herpå.\nHvidovre er uden midterforsvarer Mike Mortensen (fast), der er i karantæne. Desuden har man i nogle uger været uden de skadede Nicklas Bjerre Schmidt (midtbane, fast) og Hakan Redzep (midtbane/angreb, mest fast), mens kanten Oscar Buch (fast/reserve) har været ude i de seneste to kampe. Angriber Morten Nielsen er netop vendt tilbage fra skadespause.\nKlubbernes hjemmesider, BetExplorer.com, WyScout.\nKFUM\t 0 : 2\t 07/10-2020\nHvidovre\t 0 : 3\t 15/09-2020\nHB Køge\t 2 : 1\t 11/09-2020