Den 1. november træder det gratis tilbud om influenzavaccination i kraft til borgere, der er i risiko for alvorlig influenzasygdom. Det gratis tilbud gælder frem til 15. januar 2020. Gravide i 2. og 3. trimester samt borgere med immundefekt og deres husstandskontakter kan dog blive vaccineret gratis frem til udgangen af februar 2020.\nKommunen er en vigtig aktør i arbejdet med at sikre en god vaccinationsdækning blandt de borgere i kommunen, der er i særlig risiko for at blive alvorligt syge af influenza. Kommunen kan støtte op om indsatsen ved at informere borgerne om det gratis tilbud, og om, hvor de kan blive vaccineret.\nmed kroniske lungesygdomme\nmed hjerte- og karsygdomme (undtaget isoleret forhøjet blodtryk)\nmed diabetes 1 eller 2\nMaterialer til kommunens indsats\nKampagnelogo og bannere\nLogo og bannere kan bruges på kommunens hjemmeside, Facebookside mv.\nSæt banner eller logo på kommunes hjemmeside eller FB-side og link til kommunens egen information om influenzavaccination eller til www.beskytdigmodinfluenza.dk\nBreve og spørgsmål-svar-ark til borgerne\nKommunens medarbejdere, der møder borgerne i deres dagligdag, er vigtige formidlere af budskabet om influenzavaccination. Brev med information til plejepersonalet kan bruges til at orientere personalet om tilbuddet og baggrunden for at anbefale vaccination mod influenza og brev til personer over 65 år, personer med kronisk sygdom eller svær overvægt m.fl. kan formidles til de relevante borgergrupper.\nDerudover er der spørgsmål og svar om influenzavaccination til personer over 65 år, personer med kronisk sygdom eller svær overvægt m.fl. og spørgsmål og svar om graviditet og influenzavaccination.\nPlakater og flyer\nPlakater til ophængning i venteværelset samt flyer med påmindelse om vaccination til kronisk syge, ældre og gravide.\nForud for kampagnen udsendes materialerne til almen praksis. Materialerne kan desuden bestilles på linket Materialebestilling eller på tlf. 70 26 26 36.\nMaterialerne er gratis – dog skal der betales porto og ekspeditionsgebyr.\nFilm til infoskærme\nFilm med påmindelse om vaccination til kronisk syge, ældre og gravide til brug på infoskærme.\nBilleder og film til Facebook\nKommunens Facebookside, hjemmeside mv. kan med fordel bruges til at informere om influenzavaccination.\nDel også aktivt indholdet på Sundhedsstyrelsens Facebookside ”Tid til vaccination med influenza” fra kommunens Facebookside.\nBestilling af trykte materialer\nPlakater og flyer kan bestilles her:\nMaterialerne kan også bestilles på telefon: 70 26 26 36\nForslag til indsats\nHer finder I forslag til aktiviteter, som kan øge opmærksomheden på tilbuddet om influenzavaccination.\nIndsatser som kommunerne kan\nSundhedsstyrelsen har udarbejdet en række materialer, som kan benyttes på kommunens egne platforme, Facebook, hjemmeside mv. Kommunen kan eksponere kampagneelementerne på kommunens egne platforme mv. Materialerne kan downloades her på siden i takt med, at de bliver færdige.\nKommunens medarbejdere, der møder borgerne i deres dagligdag, er vigtige formidlere af budskabet om influenzavaccination. Giv medarbejderne information om tilbuddet og baggrunden for at anbefale influenzavaccination, så de kan orientere borgerne.\nDe praktiserende læger er vigtige medspillere i forhold til at sikre en god vaccinationsdækning i jeres kommune. Mange kommuner har gode erfaringer med at etablere et samarbejde med praksiskonsulenten, så han/hun kan medvirke til at engagere de praktiserende læger.\nKommunen har mulighed for selv at stå for vaccinationerne. I så fald skal vaccinationerne blot foretages af en læge eller af en anden på lægens ansvar.\nTag kontakt til almen praksis og aftal et samarbejde med dem. Det kan fx være en aftale om, at de praktiserende læger i kommunen på skift deltager i vaccinationen.\nDen gratis influenzavaccination bygger på en frivillig ordning, hvor både praktiserende læger, private vaccinationsfirmaer, apoteker og kommuner kan deltage. Vaccinationerne skal blot foretages af en læge eller af en anden på lægens ansvar, og refunderes efterfølgende fra regionen.\nKombinere influenza- og hygiejneindsats\nDer er et stort forebyggelsespotentiale i at undgå smittespredning generelt i befolkningen. For særligt sårbare borgere kan smittespredning og infektionssygdomme have alvorlige konsekvenser. Mange af disse grupper kan også blive alvorligt syge af influenza. Derfor er det en god idé at kombinere influenzavaccinationsindsatsen med en generel indsats om håndhygiejne og råd om forebyggelse af smitte fra luftvejene. Indsatsen kan derfor med fordel tænkes sammen med kommunens øvrige indsats om hygiejne. Se også Sundhedsstyrelsens forebyggelsespakke om hygiejne.\nOpdateret 30 SEP 2019


frk. sveske: reflektioner inspireret af andrea bak\nJane 22. januar 2012 kl. 19.46\nUh, det er et vigtigt og et modigt indlæg, du har skrevet der, Sveske. Tak for det. Hvor mange problemer ville ikke være løst, hvis vi lærte at slutte fred med vores krop? Jeg synes, det bliver nemmere med alderen. Faktisk syntes jeg, at det blev nemmere, efter jeg fik børn. Jeg kunne ikke blive gravid ad naturens vej og brugte mange år på at være vred på min krop over, at den ikke ville give mig det barn, jeg ønskede mig så højt. I dag er jeg mindre kritisk (men dog ikke ukritisk). Men jeg er taknemmelig for, at min krop bar og nærede to, sunde børn, og så ryger de andre ting altså lidt ned af listen. I dag lever jeg meget med en tanke om, at livet er for kort til at jagte tre kilo - eller 5 eller hvor mange kilo, det nu er, de fleste kvinder gerne vil tabe, hvis du spurgte dem ad. Af samme grund er jeg også stoppet med at veje mig. Det er ikke tallet på vægten, der skal diktere, om jeg har en god eller en dårlig dag.\nBehovet for kontrol kunne jeg også godt lære at slappe lidt af med. Det vil jeg gerne arbejde på også. Alt-eller-intet tankegangen er for mig et bedre valg end alt-med-måde. Så den giver jeg formentlig aldrig helt slip på. Men alle har det nok ikke som mig på det punkt.\nEngang skrev jeg om at vende tankerne positivt ift. mad. Altså at droppe tankerne om, at noget mad er forbudt, men i stedet fokusere på alle de lækre ting, man kan spise. Det har hjulpet mig meget at gribe det an på den måde. Måske har ud læst det. Ellers er det her: http://www.madbanditten.dk/2011/11/02/nar-mad-bliver-forbudt/\nThe Joy of coffee 22. januar 2012 kl. 20.16\nDet er et modigt indlæg og det er det der gør at jeg læser din blog. Din ærlighed er inspirerende.\nJeg har også læst Andreas bog. Jeg kan relatere til hendes forhold til mad, det der med at ignorere den indre mavefornemmelse og hendes alt-eller-intet mentalitet.\nJeg har gennem de sidste par år slet ikke vejet mig og dermed prøver jeg at "mærke efter" hvordan jeg har det og se på hvordan tøjet sidder på mig.\nDet er tydeligt (hvis man er ærlig overfor sig selv) at mærke efter om man har taget på eller ej.\nJeg vil også gerne "have lov" til at spise ALT og så må jeg træne lidt mere hvis det kræver det. Det må være ærgeligt at se tilbage på sit liv og ikke kan se andet end slankekur efter slankekur. For mig er mad en stor del af min livskvalitet og derfor skal jeg ikke begrænse mig sådan at det er surt at leve. MEN men alt med måde....så jeg prøver at tænke over hvor jeg kan spare rent kaloriemæssigt, så der er plads til lidt mere sjov i fx. weekenden eller til en fest. Så kan jeg også finde på at løbe en ekstra lang tur eller tage en times spinning, hvis jeg ved at jeg skal "synde".\nNå, det var lidt om mine tanker...jeg kunne blive ved og ved :-) Tak for et godt indlæg....\nfrk. sveske 22. januar 2012 kl. 20.33\nHej Jane & The Joy of coffee,\nSelv tak og tak, for I har lige bekræftet mig i, at det var vigtigt at skrive netop det indlæg. Jeg er så glad for, at jeg begyndte at blogge, for det giver mig et rum til netop sådanne reflektioner. Det varmer mig helt vildt, at I læser med og også giver jeres besyv med.\nLivet er nemlig alt for kort og godt til at jagte 'de fem kilo' eller 'forbyde' sig selv et stykke chokolade. Jeg har lovet mig selv aldrig mere at gå på kur og det med at droppe vægten arbejder jeg helt klart videre på. Det tal skal ikke bestemme mit humør - hvilket det allerede har gjort i alt for mange år. Mad er dejligt, smager godt og fortjener at blive nydt. Derfor er der også masser af lækker og sund mad her på bloggen.\nMange tak for jeres tanker og input.\nTrine 22. januar 2012 kl. 21.05\nTusind tak for et dejligt og ærligt indlæg. Jeg er i samme proces, desværre ikke nær så langt som du, men det kommer:-)!\nfrk. sveske 23. januar 2012 kl. 07.50\nJeg kan kun anbefale dig at læse bogen, hvis ikke allerede har.\nTro på din sunde fornuft, opgiv 'alt eller intet' og der er ikke noget, der er 'forbudt', så kommer det helt sikkert!


Træerne plantes i folkeskove rundt om i landet i samarbejde med Growing Trees Network. Vi har pt. plantet over 63.000 træer i de danske folkeskove, svarende til knapt 16 hektar. Et fuldvoksent træ lagrer op til 5 tons CO2, og skoven yder makismal langsigtet beskyttelse af vores drikkevand. Samtidig er skoven levested for mange dyre- og plantearter, og sikrer dermed biodiversiteten i den danske natur.\nVi planter et træ for hver kiste vi bringer. Vores motto er: Hvad vi låner af naturen, leverer vi tilbage til naturen. Eftersom vi bruger nordisk træ på vores kistefabrik i Glamsbjerg, ser vi det som vores pligt at give noget igen, og derfor har vi i samarbejde med Growing Trees Network plantet mere end 63.000 træer siden 2014.


Anne Hjernøe: »Jeg bestemmer for meget«\nKogebogsforfatteren Anne Hjernøe, der netop har udgivet sin nye kogebog »Sunde grønne retter«, er kontant og beslutter sig hurtigt. Nogle gange til andres irritation.\nAnne Hjernøe Fold sammen\nSøndag d. 24. maj 2015, kl. 08.00\nKlaus Rifbjergs nye bog »Besat«, fordi jeg enormt godt kan lide hans forfatterskab. Selv om han er død, kommer der stadigvæk bøger af ham, hvilket jeg synes er ret sjovt. Han skriver vedkommende og er en fantastisk dygtig forfatter.\nnorsk sekvenstræning i et fitnesscenter i Århus et par gange om ugen. Det er almindelig træning, men de har fysioterapeuter ansat, som sørger for, at man træner ordentligt. Jeg startede med at træne der, fordi jeg kørte galt med min bil, og det er meget godt, at der er nogen, der kan fortælle mig, hvilke øvelser jeg skal lave. Jeg kan sagtens lave noget, der gør tingene endnu værre.\nvar, da jeg var på besøg i en by i Spanien sammen med min mand, hvor jeg fik serveret grillede løg på en lille lokal restaurant. Løgene ligner lidt forårsløg og gror ude i bjergene. De bliver grillet til uigenkendelighed, så det yderste lag er helt brændt, og så serverer man dem i teglsten. Dernæst får du udleveret plastikhandsker for at skrælle det yderste lag af og dyppe løget i en form for sovs. Det er ekstremt simpelt, men noget af det mest velsmagende, jeg nogensinde har smagt.\nhar nok været Klaus Rifbjerg, som jeg nåede at kende de sidste 17-18 år af hans liv. Hans glæde ved livet, hans generøsitet og hans rapmundede ærlighed, har virkelig sat sine spor hos mig. Han var altid vanvittig godt selskab og utrolig stimulerede at være sammen med.\nforholde mig til alt det politiske ævl, der er i aviserne lige for tiden. Hver gang jeg åbner en avis, kan jeg mærke, at der er en valgkamp i gang. Allerede nu er der så meget selvpromovering i det, og der er jo ikke engang udskrevet valg endnu. Politikerne prøver at høste billige point ved at tale hinanden ned. Hold kæft, hvor bliver jeg træt! Før havde jeg en naiv ide om, at der fandtes politikere, der var her for at gøre verden til et bedre sted, men i bund og grund handler det om magt.\ntil New Zealand. Det er på grund af naturen, at jeg tror New Zealand er fuldstændig fantastisk. Jeg har kun været i Australien, men jeg vil enormt gerne tage det næste skridt og komme en tand videre.\ner, at jeg bestemmer for meget, og jeg er et dominerende menneske. Jeg kan godt lide at tage beslutninger rimelig hurtigt, og hvis jeg får stillet en opgave eller et spørgsmål, er jeg kontant og hurtig. Derfor kan jeg godt blive opfattet som en, der gerne vil bestemme. Nogle gange burde jeg læne mig tilbage og lade andre tage styringen.\njeg har fået, er, at der er en grund til, at tingene sker på den måde, de sker. Første gang jeg søgte ind på Journalisthøjskolen, kom jeg ikke ind, og jeg blev handlingslammet. Men Kirsten Lehfeldt sagde til mig, at ting sker af en årsag, og det var lige, hvad jeg havde brug for at høre på det tidspunkt.\nat lave mad, fordi det giver en ro at stå i et køkken med en hel masse smukke råvarer og trylle dem om til noget spiseligt. Jeg har en barnlig fornemmelse af, at madlavning er en form for magi. Det er dejligt meditativt.\ner mit pas, fordi det giver mig mulighed for at komme ud i verden. Jeg rejser utrolig meget, fordi jeg også rejser med arbejde, og det er fantastisk. Rejser er så stor en del af mit liv, at jeg ville føle mig amputeret, hvis jeg ikke havde mit pas.


Download "chvpe Side Patientsikkerhed årsrapport 2015"\n1 chvpe Side Patientsikkerhed årsrapport 2015 introduktion Patientsikkerhedsordningen blev indført i regionerne i 2004, hvor man har set en eksponentiel udvikling i rapporteringer af utilsigtede hændelser. Disse hændelser anvendes her systematisk som styreredskab for en kvalitativ kvalitetsudvikling blev patientsikkerhedsordningen udvidet til også at omfatte den kommunale sundhedssektor. Fra d kunne patienter og pårørende også indrapporterer utilsigtede hændelser. Udvikling af indrapporteringer i Odsherred kommune. år Antal indrapporteringer i Odsherred kommune Formålet med rapportering af utilsigtede hændelser er at understøtte patientsikkerheden ved at indsamle og analysere og formidle viden om utilsigtede hændelser og dermed skabe en systematisk læring. Dels af utilsigtede hændelser der sker indenfor sundhedsvæsnets sektor og dels af utilsigtede hændelser som sker i sektorovergange. Systemet skal understøtte den kvalitetsudvikling, som finder sted i sundhedsvæsnet og udviklingen af et miljø, hvor det er muligt for personalet at håndtere utilsigtede hændelser og drage læring heraf. (Retsinformation.dk VEJ nr 67 af 14/07/2010) Sundhedsloven kap. 61 giver sundhedsvæsenet mulighed for at lære af utilsigtede hændelser uden risiko for sanktion, som følge af en indrapporteret hændelse. Det er således adskilt fra de sanktionerende systemer (patientklagenævn, patientforsikring og Sundhedsstyrelsens tilsynssystem). Patientsikkerhedsloven fratager dog ikke det sundhedsfaglige personale for det faglige ansvar, de til enhver tid har i forhold til autorisationsloven. Patienters ret til at klage til Patientklagenævnet eller at søge erstatning i Patientforsikringen eksisterer uændret og har borgeren lidt skade skal de oplyses om deres rettigheder. Ved utilsigtet hændelse forstås en på forhånd kendt og ukendt hændelse og fejl, som ikke skyldes patientens sygdom og som enten er skadevoldende eller kunne have været skadevoldende, men som forinden blev afværget eller i øvrigt ikke indtraf på grund af andre omstændigheder. En utilsigtet hændelse omfatter en begivenhed, der forekommer i forbindelse med sundhedsfaglig indsats. (Retsinformation.dk BEK nr. 925 af 14/07/2010)\n2 chvpe Side Den kommunale sundhedssektor Den kommunale sundhedssektor omfatter institutioner, som kommunen har driftsansvar overfor eller tilsynsforpligtelse overfor og som udøver sundhedsfaglige opgaver af autoriseret sundhedspersonale eller handler på delegation af sådanne. (Retsinformation.dk VEJ nr. 67 af 14/07/10) Odsherred kommune har valgt at organisere sig med en kommunal risikomanager i en flad organisering, med en kontaktperson i hver organisatorisk enhed. På sigt vil det være hensigtsmæssigt, at der i hver enhed uddannes en decentral sagsbehandler, der kan arbejde med den lokale læring på baggrund af lokal statistik for uth. Det giver dog først mening at benytte sig af en decentralsagsbehandler, hvis enheden har et stabilt indrapporterings niveau. Der har siden 2013 været decentrale sagsbehandlere på plejecentrene. Implementering og fastholdelse af patientsikkerhedsordningen. I 2015 har implementeringen nogle steder været stagneret. Der er stadig afdelinger i organisationen, som ikke er startet indrapporteringer eller som er meget sparsomt i gang. Det drejer sig om hjemmeplejen, hjemmesygeplejen,træning, sundhedstjenesten og folkesundhed. Bosteder kender indrapporterings modulet og benytter sig af det. Indrapporteringerne omhandler primært medicin. Desuden havde det tværsektorielle samarbejde i 2014 fokus på det tværsektorielle behandlingssamarbejde omkring den voksne psykiatriske patient, der bor på botilbud. Det kom der en rapport ud af som er fremlagt i region samarbejdes forum. Social chef og risikomanager har fuldt op med gennemgang af medicineringsprocessen på bosteder efter embedslægens kontrolpunkter. Dette skal danne baseline for fremtidig indsats. Afdelingsledelsen vil tage videre handling på dette. Plejecentrene arbejdede med bedre sikkerhed på medicinering ved indførelse af FMK (fællesmedicin kort) på plejecentre og har hjulpet hjemmesygeplejen med undervisning af dettte, bedre årlig medicin opfølgninger ved implementering af elementer fra I Sikre Hænder på medicin og sikker kommunikation ved hjælp at ISBAR (identifikationsituation-baggrund-analyse-råd). Der er lavet pilot projekt med fald screening af et plejecenter som i 2016 skal videre udvikles til den resterende del af kommunens plejecentre. Der er et bredt kendskab til patientsikkerhed i organisationen. At analysere løbende rapporterede uth med henblik på at finde mønstre i de rapporterede hændelser. Løbende analyser af indrapporteringer i Odsherred viser, at vi ikke overraskende har indrapporterede samme risiko områder, som det resterende kommunale område i Danmark.\n3 chvpe Side At udarbejde handlingsplaner med henblik på forebyggelse af risikoområder og analyserer af alvorlige uth dybdegående. Med udgangs punkt i tilsynsrapporterne er der lavet handlingsplaner i sammenhæng med kompetenceløft på plejecentre, særligt på Grevinge plejecenter, Fårevejle plejecenter og Bakkegården. Handleplanen er gennemført på sammenhæng i journalen, hvilket giver personalet en grundig, dyb forståelse og overblik over det enkelte patientforløb og en bedre kvalitet i den pleje der ydes for patient og pårørende. Der er motiveret til samarbejde mellem lokal leder og risikomanager for analyse og lokal læring igennem alvorligere uth og risikoområder. At gennemfører løbende analyse af kendte patientsikkerheds problematikker. Der har i 2014 være påbegyndt patientsikkerhedsrunder. Dvs. at afdelingsleder, lokale medarbejdere og risikomanager mødes og taler om patientsikkerhed i den enkelte afdeling med patienter og medarbejdere. Det har været inspirerende og engagerende. Der har været store og små emner på banen. Patientsikkerhedsrunder er et værktøj til at påvirke kulturen i en bestemt retning. Det er ønsket at der skabes en kultur hvor det accepteres at fejl opstår, men at evnen til at handle på fejlen og opdage den meget tidligt bliver en stærk kompetence. Udpegning af medlemmer til tværgående analyser: Ledelsen for de involverede sektorer udpeger, i samarbejde med risikomanagerfunktionen, deltagere til analysegruppen (ønskede medarbejderfunktioner) og sørger desuden for, at analysegruppen har relevante ledelses- og beslutningskompetencer, så handleplanen kan implementeres umiddelbart. Dette er i 2015 ikke pågået. Vægten lå i 2015 på og motivering for: Fastholdelse og udvidelse af brugen af patientsikkerhedsordningen At arbejde med implementering af den lokale læring. Problemfeltet for den fremadrettede opgave med implementeringen af patientsikkerhedsordningen i Odsherred kommune: At arbejde med lokal læring At oparbejde en sikkerhedskultur, der er opmærksom på tidlig opsporing. Målet er overordnet at benytte kvalitetsudvikling som styreredskab for kompetenceudviklingen i de enkelte centre og benytte kvalitetsudvikling som løftestang for effektivisering og sikring af arbejdsgange. Læring Før at man kan sige, at der er på en afdeling sker arbejde med patientsikkerheds ordningen, skal der være ind rapporteringer. Der skal være analyse af disse, som dokumenteres i DPSD og indsendes til patientombuddet. Der har i år været fokus på, hvad er læring af indrapporteringer?\n4 chvpe Side Det ses fortsat stadig som en udfordring at skabe plads/tid til at arbejde med patientsikkerhed og det er en problematik, som lederen dagligt arbejder med i personale grupperne. Patientsikkerhed handler om at gøre det rigtige første gang. Manglende patientsikkerhed tager lang tid, fordi der er mange rettelser, mange personer involveret og meget opsamling. Patientsikkerhed handler som ofte om strukturering af arbejdsgange, som man f. eks. finder i LEAN og der vil typisk være et langt forarbejde for at komme til disse arbejdsgange. Monitorering Monitoreringen af arbejdet omfatter: Afsluttede sager. Fordelt på DPSD hovedgrupper Oprettet sager. Fordelt på location Afsluttede sager. Fordelt på alvorlighed Indrapporteringer kvartalsvis Rapporterne er opbygget, så de dels giver en status på antallet af utilsigtede hændelser og dels en status på, hvordan disse hændelser er klassificeret i forhold til alvorlighedsgrad samt DPSD-klassifikation (se nedenfor). Alvorlighedsgraden En hændelse kategoriseres efter, hvor alvorlig skaden faktuelt har været: Ingen skade Ingen skade Mild skade Lettere, forbigående skade som ikke kræver øget behandling eller pleje indsats. Moderat skade Forbigående skade, som kræver indlæggelse eller behandling hos praktiserende læge eller øget plejeindsats eller for indlagte patienter øget behandling. Alvorlig skade Permanent skader, som kræver indlæggelse eller behandling hos praktiserende læge eller øget plejeindsats eller for indlagte patienter øget behandling, eller andre skader, som kræver akut livreddende behandling. Dødelig Dødelig Fra januar 2014 er klassifikationssystemet ændret fra en WHO-klassifikation til en ny DPSD-klassificering. Det nye klassifikationssystem er udviklet af Patientombuddet i samarbejde med DPSD driftsgruppen. Det er kun sager oprettet i 2014 og frem, som får den nye klassifikation. Dette betyder at hændelser, der er oprettet i 2013, men afsluttet i 2014, klassificeres efter den tidligere WHO-klassificering og derfor ikke er medtaget i opgørelserne i denne rapport. DPSD klassifikation i hovedgrupper Klassifikationen består af 15 forskellige overordnede hovedgrupper herunder klassifikationen Anden utilsigtet hændelse. Under hovedgrupperne klassificeres den enkelte sag på yderligere detaljeringsniveau i DPSDproces og DPSD-problem. DPSD-hovedgrupperne er præsenteret nedenfor.\n5 chvpe Side DPSD-hovedgrupper Sagsbehandling af utilsigtede hændelser Når en utilsigtet hændelse er rapporteret bliver hændelsen automatisk sendt til den sagsbehandler eller risikomanager, der har ansvar for patientsikkerheden på det rapporterede hændelsessted. Sagsbehandleren indhenter yderligere oplysninger, igangsætter dialog mellem implicerede parter og sikrer læring for eget område. Der handles på alle utilsigtede hændelser i forhold til at afværge den enkelte skade, samt iværksættelse af forebyggende og lærende tiltag, så det ikke gentages. DPSD-hovedgrupper 1. Sundhedsfaglig visitation, telefonkonsultation 2. Behandling og pleje 3. Kirurgisk behandling herunder ECT, Anæstesi mv. 4. Infektioner 5. Henvisninger, Ind/udskrivelser og medicinliste 6. Patientidentifikation 7. Overlevering af information, ansvar og dokumentation 8. Prøver, undersøgelser og prøvesvar 9. Medicinering herunder væsker 10. Patientuheld herunder bl.a. fald og brandskader 11. Selvskade og selvmord 12. Blod og blodkomponenter 13. IT, telefoni, infrastruktur, bygninger mv. 14. Medicinsk udstyr, hjælpemidler, Røntgen mv. 15. Anden utilsigtet hændelse\n6 chvpe Side Afsluttede sager i Odsherred 2015 Fordelt på DPSD hovedgrupper Oprettede sager i Odsherred 2015 Fordelt på location kvartalsvis og kumuleret\n7 chvpe Side Afsluttede sager i Odsherred 2015 Fordelt på alvorlighed I alt indrapporteringer 2015: 852 Patientsikkerhedsordningen 2015 Se