Skilsmissecoach - Rådgivning af en coach til din skilsmisse - GoMentor\nHvad er en skilsmissecoach?\nEn skilsmissecoach er en coach, som har uddannelse inden for og erfaring med familier og par, der har gennemgået en skilsmisse. En sådan coach kan være behjælpelig i hele processen, både før, under og efter skilsmissen. Det kan ofte være en rigtig god idé at få terapi eller coaching i forbindelse med en skilsmisse, da det kan hjælpe til at gøre forløbet og samarbejdet så let som muligt. Da coaches ofte har mange forskellige uddannelser, kurser og baggrunde, kan det derfor være relevant at læse mere på den enkelte mentors profil, når du/I skal vælge den rette skilsmissecoach.\nHvad er skilsmissecoaching?\nDa statistikker for skilsmisser i Danmark generelt viser, at næsten halvdelen af dem, der bliver gift, bliver skilt igen, er skilsmissecoaching netop noget, der kan være relevant for mange. Coachingforløbet foregår ofte ved flere samtaler over en periode, afhængigt af din situation. Det er muligt at få individuel coaching, men også parterapi eller familieterapi og -rådgivning, hvis I får mere ud af at få hjælp sammen. Er der børn involveret, er en børnesamtale også en mulighed, hvis barnet har behov for at tale alene med en coach. Uanset jeres situation er der mulighed for at få den rette coaching gennem skilsmissen, så I får det bedst mulige forløb, trods omstændighederne.\nDet er, som nævnt, en rigtig god idé at få terapi eller coaching i forbindelse med skilsmisser - især hvis der også er børn involveret. Ofte kan børn være med til at gøre processen langt mere kompliceret og følelsesladet, da det kan være svært at finde enighed, hvor meget de skal involveres, og hvordan forældrene skal dele dem hver især. Der kan være mange spørgsmål og tvivl, som gør det udfordrende at håndtere situationen, hvilket dog afhænger af, hvordan skilsmissen er foregået, og om begge parter er blevet enige om, at det skulle ske. Handler det derimod om svigt, utroskab eller løgn, kan det være endnu sværere at tage hensyn til børnene, da der oftest vil være en masse negative følelser i klemme indbyrdes hos forældrene. Det kan give følelsen af tvivl, skyld, vrede eller omsorgssvigt hos et barn, hvilket kan føre til, at det på længere sigt kan blive indelukket, særligt sensitiv eller endda udvikle depression, hvis det ikke involveres hensigstsmæssigt i processen. Derfor er det vigtigt at kunne samarbejde, både i og efter skilsmissen, så man husker ikke at "glemme" børnene. Er man i tvivl, om man kan klare dette selv, tilbyder GoMentors mange coaches hjælp til netop at håndtere skilsmissen og skilsmissebørn, så I kommer bedst muligt gennem processen.\nFind den rette skilsmissecoach\nHos GoMentor ved vi, at det ikke er nemt at gennemgå en skilsmisse, og det er derfor, vores tilknyttede coaches har den rette erfaring til at forholde sig til mange forskellige situationer. Det kan være svært og uoverskueligt at skulle håndtere alle følelserne efter et brud på egen hånd. Derfor kan en skilsmissecoach hjælpe alle involverede parter i skilsmissen til at få det bedste ud af en ærgerlig situation. Vores tilknyttede coaches går op i detaljerne og ønsker at bruge online coaching som et redskab til at hjælpe folk med de udfordringer, der er forbundet med en processen. Husk, at skilsmisser kan være starten på et nyt kapitel i ens liv, på samme vis som det er slutningen på et andet. Se oversigten over skilsmissecoaches, der er tilknyttet GoMentor, nedenfor eller kontakt GoMentor support for at få rådgivning til at finde den rette hjælp til dig.


Nyeste trend: LOOP Cirkeltræning og Zumba! | SkagensAvis.dk - lokale nyheder fra Skagen\nNyeste trend: LOOP Cirkeltræning og Zumba!\n3. december 2010 - kl. 11:57 - af Michael Egelund (WebRedaktør)\nLoop Cirkeltræning præsenter i december måned den nyeste trend fra USA – ”ZUMBA IN THE CIRCIUT”.\nZumba og LOOP Cirkeltræning på engang – kan det lade sig gøre, var det første ejeren af LOOP Skagen spurgte Zumba Instruktør Mette Diget, da hun forelagde ideen.\nDa Mette Diget havde vist den tilsendte CD fra Zumba.com, var der ingen tvivl – det måtte prøves af i Zumba glade Skagen.\nI korte træk kommer det til at foregå på følgende måde: ”Et minut i de udvalgte 12 træningsmaskinerne, på DING signal skiftes der til Zumba. Man træner to og to sammen. Der er 24 personer i gang i 30 minutter” fortæller Mette Diget.\n”Lyder det som noget du skal prøve, så skynd dig at tilmelde dig. Tilmelding og betaling foregår i LOOP Skagen på Kattegatvej 11, efter princippet ”først til mølle” – 24 pladser pr. hold, der køres 2 hold pr. aften – 5 tirsdage og torsdage i december”. Fortæller Niels Jørgensen.\nKlik på billedet for at se mere om LOOP/ZUMBA\nEmail en kopi af 'Nyeste trend: LOOP Cirkeltræning og Zumba!' til en bekendt


Cicero Enkel Håndklæde Stang 60 cm - Fliser, Klinker, Mosaik, Vægfliser\nForside / Fliser / Badeværelse / Badeværelses Artikler / Cicero Enkel Håndklæde Stang 60 cm\nCicero Enkel Håndklæde Stang 60 cm\nCicero Enkel Håndklæde Stang 60 cm antal\nCicero Enkel Håndklæde Stang er en stang i messing med krom overflade.\nSom man anvender på toilettet til at hænge sit håndklæde på, efter man har anvendt det. Måler 610×70 mm, og der er plads til at hænge 1 håndklæde, og materialet er lavet af messing og overfladen er af krom. Anvendes indendørs på badeværelset. Denne Serie hedder Cicero og der findes i alt 9 styk produkter, så man kan få det perfekte badeværelse.\nCicero Enkel Håndklæde Stang er en stang i messing med krom overflade. Som man anvender på toilettet til at hænge sit håndklæde på, efter man har anvendt det. Måler 610×70 mm, og der er plads til at hænge 1 håndklæde, og materialet er lavet af messing og overfladen er af krom. Anvendes indendørs på badeværelset. Denne Serie hedder Cicero og der findes i alt 9 styk produkter, så man kan få det perfekte badeværelse.


Kom ud i naturen - dofaarhus.dk\nFuglene er en af de arter, som er på alle kontinenter, faktisk er de den eneste art, som er på alle 7 kontinenter, for pingvinen er det eneste dyr, som er tilpasset til at kunne klare sig på Antarktis og så tæt på Sydpolen. Intet andet dyr kan holde til at bo der, og intet andet dyr har kunne tilpasse sig det barske liv, der er så tæt på Sydpolen.\nFuglen er også en art, som kommer i en voldsom mangfoldighed, fra de små kolibrier med mange tusinder slag af vingerne i minuttet og en hjertefrekvens, som er tæt på 500 slag i minuttet, til de store fugle, som ikke kan flyve, som strudsen, emuen og kasuaren.\nDen fælles forfader\nDe er alle fugle, fugle som er efterkommere af dinosauren, noget forskerne har fundet ud af i de senere år, hvilket er meget spændende.\nMen når du kigger på skelettet fra for eksempel en helt almindelig kylling og så bagefter kigger på et fra den frygtindgydende tyrannosaurus, så er ligheden faktisk slående. Evolutionen har sikret, at det, der er blevet til moderne fugle, kunne klare sig der, hvor dinosaurusserne måtte give fortabt, og det har givet os den biodiversitet, vi ser verden over i dag.\nSamtidig er vores interesse i fugle verden over på højde med dinosaurusser. Det kan jo næsten kun skyldes deres nære slægtskab, der nu bliver udrullet for øjnene af os.\nDe mange spændende fugle\nDer findes mange forskellige typer af fugle. Den enorme albatros, der har brug for plads for at lande og lette. Gribbene, der viser os, hvor der er ådsler på savannen, farvestrålende papegøjer i regnskovene og duer på alle torve i byerne.\nVi behøver ikke gå længere end til at se på de fugle, som vi har i vores egen andedam. Den mindste er fuglekongen. En fugl, som er så lille, at det er de færreste, som lægger mærke til den, og så svanen, som alle kender, og som mange er bange for. Hvilket er unødvendigt, for selvom den kan nappe hårdt, så er rygterne om dens evne til brække knogler ikke noget, som har hold i virkeligheden. Selvfølgelig er det en stor fugl, men den er ikke så farlig som dens ry siger, og smuk er den, og der er en grund til, at den er landets nationalfugl. Det også er den fugl, som en af vor lands bedste og mest kendte forfattere, H.C. Andersen, valgte som model til eventyret Den Grimme Ælling, for en mere majestætisk fugl skal man da lede længe efter.\nDer er også mange firmaer, som vælger fugle som en del af logoer eller som kampagnedyr, se bare på svanemærket, som indikerer, at produktet er sundt for miljøet, og der ikke er stoffer, som på sigt kan kommer til at have en indflydelse på vores dna, på vores grundvand eller drikkevandsboringer.\nDet skyldes sikkert, at fugle alle har hver deres særlige kendetegn, og at der kobles særlige evner til bestemte fugle. Desuden er de velkendte for langt de fleste af os. Som gråspurve på 20-kronesedlen i gamle dage.


Se videoen: 150 ton bro løftet på plads | Tørring Folkeblad | Ugeavisen.dk\nMange lokal fulgte fra første parket med i at bro-elementerne en for en blev hejst på plads. Foto: Morten Pape\nSe videoen: 150 ton bro løftet på plads\n05. maj 2020 kl. 13:22\nTørring kom i går et stort skridt nærmere en genforening, da de tre betonelementer, der skal udgøre en ny bro over Gudenåen, blev løftet på plads. Om godt en måned forventes broen igen at være farbar.\nTørring: - Det er jo nærmest en 100 års-hændelse, det her og en stor betydning, så selvfølgelig, skal vi overvære det.\nTørring-borger Janne Vacker har sammen med omkring 30 andre lokale fundet vej til Gudenåen i Tørring tirsdag formiddag. Med god afstand både til hinanden og til åen følges der med i, hvordan tre kæmpemæssige betonelementer løftes på plads hen over Gudenåen.\nDe skal udgøre en ny bro over åen i Tørring. Den tidligere over 90 år gamle bro var blevet træt og blev pillet ned i begyndelsen af februar måned.\nI 92 dage har Tørring nu været delt i to på hver sin side af åen med handelsliv på den ene side, skole, hal, plejehjem med mere på den anden side, og en omkørsel på godt fem kilometer i mellem. Så broen er savnet, og byens borgere kan næsten ikke vente med at blive genforenet med den anden halvdel.\n- Det har jo sat alting i stå og har nok betydet mest for forretningerne. Selvom jeg bor på stations-siden af byen, har jeg kørt rundt om til Shell, hver gang jeg skulle tanke, men der er mange, der er begyndt at tanke andre steder i stedet, fortæller 67-årige Peter Andersen, der fra sin bopæl et stenkast fra åen dagligt har fulgt med i broarbejdet.\nI dag er der ekstra meget at følge med i med den store specialkran, der én efter én løfter betonelementerne på plads med centimeter-præcision.\nOprindeligt var det planen, at broen skulle bygges på stedet, men på grund af den megen nedbør og deraf forhøjede vandstand i Gudenåen i årets første måneder blev der ændret i planerne, så broen i stedet er blevet støbt i tre elementer på parkeringspladsen ved Tørring Kanoudlejning.\nHvert element vejer omkring 50 ton.\n- Jeg tror, den tungeste vejer 56 ton. Når hele broen er støbt færdig, vil den veje 180 ton, fortæller vejingeniør og projektleder Andreas Jakobsen, der med stor tilfredsstillelse fulgte med i arbejdet.\n- Det kan jo nærmest ikke gå bedre, end det gør lige nu, konstaterer projektlederen, lige før det sidste element skal løftes på plads.\nDet bliver dog lidt mere genstridigt end de andre, men efter lidt nøkken frem og tilbage, finder også det sit leje omkring halvanden time efter dagens arbejde gik i gang.\nAndreas Jakobsen håber at kunne få elementerne støbt sammen og få lavet den sidste overflade, så der kan åbnes op for trafik over broen igen senest 16. juni - tre dage før tid.\n- Den dag bliver der jo åbnet op for kanotrafikken, så det har vi lovet at være klar til. Det skulle ikke blive noget problem, lyder det fra Andreas Jakobsen.


Magasinet FORMUE 03 // 2016 by Formuepleje - Issuu\nFormue I N V E S T O R m a g a sin f r a f or m u E p l e j eF O R E N I N G E R N E // 3 . k v a rta l 2 0 1 6 // 31 . å r g a n g\n10 skarpe svar fra kundechefen\ninvesteringen, der slår aktier, men med lavere risiko\nHelikopterpenge – er det vejen frem for verdensøkonomien?\nFormue // 3. kvartal 2016\nI 2016 har det været nemt at spotte nogle væsentlige risici for finansmarkederne. Tænk bare på Brexit-afstemningen i Storbritannien i forsommeren, udfordringerne med den rekordlave oliepris tidligere på året og den efterhånden allestedsnærværende trussel om terror. Som kapitalforvalter skal vi også være bekymrede for, om centralbankerne nu har helt styr på verdenshistoriens største pengepolitiske eksperiment, om kineserne kan skabe vækst uden at forgælde sig til op over begge ører og om verdens største økonomi- og militærmagt fra årsskiftet skal regeres af Præsident Trump & Co. Og der kommer med sikkerhed flere faktorer til, som vil skabe usikkerhed og udsving på markederne. Med al den risiko må man spørge sig selv, om det overhovedet er værd at være i markedet? Flertallet er ikke i tvivl. Globale kapitalforvaltere har sjældent været mere bange for risiko, fremgår det af Bank of America Merrill Lynchs seneste rundspørge (juni 2016). Ulysten til risiko er høj, og vægten af kontanter i porteføljerne rundt omkring har ikke været højere siden november 2001. Min erfaring siger, at når vi stadig kan finde gode aktier og (selvom vi skal lede lidt længere) også obligationer, alt imens kontanterne bugner på sidelinjen, så er det et godt tidspunkt til indkøb. Den største risiko er derfor nærmere at stå på sidelinjen og vente på at risiciene driver over. For hvornår skal man ind i markedet igen? Prisen for at vente Jeg har en bekendt, som går meget op i selv at investere i forskellige aktier. I starten af juni proklamerede han: ”Jeg går ud af markedet nu og venter til efter Brexit-afstemningen med at gå ind igen.” Da jeg mødte ham efter afstemningen, spurgte jeg ham, om han var gået tilbage i markedet. Han svarede ”Jeg venter lige lidt endnu. Jeg synes, de seneste nøgletal fra USA var lidt blandede, og jeg vil heller ikke 02\nrisikere, at der sker noget hen over sommeren, mens jeg er på ferie”. Når jeg møder ham på den anden side af sommeren, vil jeg spørge igen. Han vil sikkert svare noget i retning af: ”Hvis det ender med, at præsidentvalget i USA falder ud til Trumps fordel, så tør jeg ikke være i markedet. Jeg venter lidt endnu!” Hvis det bliver det svar, jeg får, vil jeg spørge ham, om det ikke er bedre først at gå i markedet, når vi er helt sikre på, at de rekordlave renter snart sættes op igen, fordi der er kommet gang i væksten? Eller til olieprisen ligger stabilt over 60 dollar pr. tønde? Måske er det endnu bedre, hvis også markedet er helt sikker på, at Kinas økonomi buldrer derudaf, og at der er kommet et fredfyldt demokratisk regime i Nordkorea uden atomvåben! Hvilken risiko er farligst? Selvfølgelig skal vi forholde os til risiciene på markederne, men vi skal ikke undlade at investere. Hos os er det absolut vigtigste derfor at få analyseret og regnet på, hvordan de forskellige risici og diverse scenarier kan tænkes at påvirke afkastene. Og så agere efter det og justere porteføljerne løbende. Og så er der én ting, vi fremfor alt vil undgå. Det er risikoen for store tab. Det er derfor, Formueplejes fokus på risikostyring aldrig har været større. Der findes mange forskellige risikomål, man kan forholde sig til som for eksempel standardafvigelse, stabilitetsratio, Sharpe Ratio og så videre. Det, som optager os mest, er risikoen for tab, det vil sige ”worst case.” Vi bringer derfor inde i magasinet en artikel, der går i dybden med netop denne vigtige måde at vurdere risiko. Vi bruger vores mest gearede fond, Penta, som eksempel og måler siden 2009, hvor risikostyringen i Formuepleje blev strammet ved alene at låne i danske kroner og euro. I Penta indgår der både aktier og obligationer, og porteføljen anvender lånefinansiering for cirka fire gange formuen.\nMåles der på standardafvigelse, som fortæller om kursudsving, ligger Penta en smule over en global aktieportefølje – altså umiddelbart højere risiko. Men vi skal et spadestik dybere. Det gør vi ved at stille skarpt på det, der er relevant for investor: Hyppigheden af positive og negative afkast og den faktiske tabsrisiko på forskellige perioder. Det viser et helt andet billede. I over 73 procent af tiden har man positivt afkast i Penta, hvilket kun er tilfældet 58 procent af tiden for verdensaktieindekset, MSCI World AC NDR. Måler vi på tabsrisiko (altså worst case) på én måned, ses det, at Penta ligger højt med -9,9 procent i tab, hvor verdensaktieindekset ligger på -8,1 procent. Men kigger vi på længere horisonter, tre år, så er det ”værste” afkast 42,5 procent for Penta, mens det er 11,4 procent for verdensaktieindekset. Penta slår dermed en tilsvarende investering i globale aktier ganske betragteligt ved både at levere højere afkast ved en lavere risiko. Årsagen er Formueplejes investeringsmodel, hvor vi moderat gearer lavrisikoporteføljer. Foruden fokus på risiko og risikostyring kan du i dette magasin også blive klogere på absolut og relativt afkast og på, om 2 procent i afkast er godt eller dårligt. Den vigtigste artikel er dog ”skrevet” af vores investorer selv! Kundechef Helle Snedker har nemlig samlet spørgsmål og bekymringer sammen fra alle de kunder, hun har mødt det seneste halve år. Her får du blandt andet også svar på, hvordan man kan følge med i sine investeringer i Formuepleje – uanset hvilke muligheder og risici, der er på markederne. God læselyst.\nIndhold: Artikler 02\t//\tLeder 04\t//\tNyheder 06\t//\tRisiko – set fra investors side 10\t//\tNår det absolutte er bedre end det relative 14\t//\t10 skarpe svar fra kundechefen 18\t//\tJulemænd i habitter 22\t//\tHvor længe kan hunden leve af sin egen hale? 26\t//\tUndgå at snyde dig selv\n30\t//\tSpørg Formuepleje 32\t//\tS&P Global – en solid vinderaktie\n3. kvartal 2016 // 31. årgang\nNicolai Lorenzen, Istockphoto og Scanpix\nRedaktionen er afsluttet den 24. juni 2016 I tabeller kan afrunding medføre, at tallene ikke summer til totalen Magasinets formål er\nDirektør Søren S. Astrup Direktør Henry Høeg Kundechef Helle Snedker Senior kapitalforvalter René Rømer Aktiestrateg Otto Friedrichsen Senior formuerådgiver Anders Bjørnager Senior formuerådgiver Kim Hoberg Nielsen Senior formuerådgiver Henrik Iwersen Senior formuerådgiver Henrik Jackerott Formuerådgiver Christiane Birksted Formuerådgiver Gitte Brøgger Led\nMest læste på formuepleje.dk Målt i perioden 1. april-20. juni 2016\nOlie og aktier: Et umage par\nReaktionen på den lave oliepris har sine fangarme ovre i den finansielle sektor. Selv om en lav oliepris burde være positiv for forbruget og dermed også for aktiemarkedet, rammer faren for konkurser i energisektoren nu bankerne. Det er Wells Fargo, som er kraftigt eksponeret mod energisektoren, et eksempel på.\nSådan sagde Formueplejes aktiestrateg Otto Friedrichsen til Børsen onsdag den 13. april, da han i artiklen Amerikanske storbanker står til regnskabssmæk, forklarede den usædvanlige sammenhæng, der har været mellem olie og aktier siden efteråret 2015. Når olieprisen er faldet, har den trukket aktier med ned. Når prisen er steget, har aktier gjort det samme. Grunden til den umiddelbart ulogiske sammenhæng bundede i frygten for, at den lave oliepris ville føre til konkurser i energisektoren, og at denne udvikling på sigt også ville udfordre dele af den finansielle sektor – særligt i\nUSA. Flere mindre selskaber har da også måttet dreje nøglen om, mens usikkerheden for større selskaber har medført fald i deres kreditvurdering. Nu ser det dog ud til, at udviklingen er ved at vende, og vi begynder langsomt at se små tegn på de positive effekter, der normalt er forbundet med en lav oliepris. Kreditrisikoen – det vil sige frygten for konkurser – lurer stadig, men i takt med, at olieprisen har stabiliseret sig på et højere niveau, kan vi efter alt at dømme snart begynde at nyde godt af de positive forbrugseffekter.\n1 Formuepleje har positioneret sig til et muligt Brexit (1689 klik) Det kunne gå begge veje, da briterne den 23. juni skulle sige ja eller nej til EU, og uroen smittede af på de finansielle markeder. I Formuepleje var porteføljerne positioneret til at håndtere udfordringerne efter afstemningen uanset udfaldet.\n2 Aktiemarkedet og de hysteriske kællinger (1555 klik) De første uger i 2016 gik ikke stille for sig. Men bundede de store udsving på de finansielle markeder i reelle bekymringer, eller var det de hysteriske børskællinger, der piskede en stemning op?\n3 Formuepleje reducerer aktieeksponeringen (1364 klik) Den 20. april reducerede Formueplejes investeringskomité eksponeringen over for globale aktier med 10 procent. Her forklarer medlemmerne hvorfor.\nHold øje med formuepleje.dk: Ny hjemmeside på vej Snart bliver det endnu nemmere, at holde sig opdateret på investeringer og udviklingen på de finansielle markeder på formuepleje.dk. Inden længe går vi i luften med en ny responsiv hjemmeside – det vil sige, at den automatisk tilpasser sig tablets og smartphones. Den nye hjemmeside vil dermed være mere tidssvarende og brugervenlig end den gamle, men du vil selvfølgelig stadig kunne se dagens kurser, læse nyheder (herunder den elektroniske udgave af Magasinet FORMUE), få hjælp til skat og overblik over 04\nudviklingen i de enkelte investeringsfonde. Der vil dog også være nye elementer at finde på siden, og derfor vil du for eksempel fremover kunne klikke dig ind på Formueplejes videnscenter. Her kan du blandt andet læse nyheder fra Formuepleje, markedsnyheder fra Ritzau Finans, se dagens aktuelle kurser og følge med i udviklingen i Formueplejes fonde. Videnscenteret bliver løbende udbygget med flere kursdata og analyser om udviklingen på de finansielle markeder.\nNye rådgivere i Hellerup\nDen 1. juni 2016 tiltrådte Mogens Kristensen som direktør i Formuepleje Holding A/S, hvor han fremover vil udgøre koncerndirektionen sammen med administrerende direktør Niels B. Thuesen. Direktionen udvides dermed til i alt seks medlemmer. Mogens Kristensen får ansvaret for afdelingerne IT, Legal & Compliance og Koncernøkonomi, men han vil også indgå i en række tiltag på tværs af flere funktionsområder. ”Jeg vil ikke lægge skjul på, at jeg er stolt over, at Formuepleje kan tiltrække en kapacitet som Mogens Kristensen. Han spænder bredt, og jeg er overbevist om, at han vil bidrage afgørende til, at Formuepleje også fremover vil kunne være med til at definere ’best practice’ inden for kapitalforvaltning og servicering af kunder,” siger Niels B. Thuesen og tilføjer: ”Med denne ansættelse er ledelsesholdet i Formueplejekoncernen komplet. Formuepleje har nu den nødvendige kapacitet til, at vi vil kunne udvikle os væsentligt hurtigere til fordel for vores nuværende og kommende kunder.” Mogens Kristensen har de sidste 30 år været ansat i Sydbank. Han kommer til Formuepleje fra en stilling som direktør, hvor han blandt andet var ansvarlig for bankens IT- og procesoptimering.\nhar fokus på at udnytte markedsudsving Investeringskomitéen valgte i slutningen af april – på et attraktivt niveau – at reducere aktieeksponeringen med cirka 10 procent. Fremadrettet forudser investeringskomitéen yderligere uro blandt andet som følge af afstemningen i Storbritannien om EU-medlemsskabet og det amerikanske præsidentvalg til november. Investeringskomitéen har derfor fokus på at udnytte de forventede markedsudsving til at øge eller reducere aktieandelen i de blandede porteføljer gennem resten af året. Herved forventes et positivt bidrag til afkastet, sam tidigt med at kursudsvingene begrænses.\nMette Holmgaard // Senior formuerådgiver Mette Holmgaard har arbejdet i finanssektoren siden 1990. Senere rejste hun til London, hvor hun arbejdede hos Morgan Stanley, indtil aktiemarkedet kaldte hende tilbage til København. Siden har Mette Holmgaard blandt andet været seks år hos Enskilda Securities (SEB) som sælger og aktiehandler, inden hun sprang ud som uafhængig formuerådgiver i en af Danmarks største landboforeninger. Hun kommer til Formuepleje fra Skagen Fondene, hvor hun i næsten fem år har rådgivet danske velhavende kunder, og hun glæder sig til at dele ud af sin viden og erfaring i arbejdet med Formueplejes kunder. ”Formuepleje har efter min mening en meget spændende produktpalet, nogle fremragende rådgivningsredskaber og en sjælden uafhængighed. Som medarbejder har man en høj grad af personlig frihed – noget, som jeg med min erfaring sætter stor pris på,” siger hun.\nChristiane Birksted // Formuerådgiver Rådgiverteamet i øst styrkes yderligere med ansættelsen af formuerådgiver Christiane Birksted, som har en baggrund i Nordea, hvor hun blandt andet har været investeringsrådgiver i Private Banking. Christiane Birksted er uddannet finansøkonom og investeringsrådgiver og er i øjeblikket i gang med at afslutte sin HD i International Business. Om sin fremtid i Formuepleje siger hun: ”Det vigtigste for mig er at være et sted, hvor rådgivning, etik og moral går hånd i hånd, samtidig med at man udbyder kvalitetsprodukter og har kompetente kolleger, man kan sparre med. Jeg har fået en arbejdsplads, jeg er stolt af, og det glæder jeg mig til at fortælle investorerne om.” Formue // 3. kvartal 2016\nDet, der for alvor kan f책 investorer til at ligge v책gne om natten, er n책r stormen raser p책 de finansielle markeder, og kurserne falder brat og bliver ved med at falde over flere dage eller uger\nRisiko – set fra investors side Investering handler dybest set om at tage en kalkuleret risiko for at opnå et forventet afkast. Normalt måles risiko som udsving i investeringens værdi på forskellige tidshorisonter. Men set fra den langsigtede investors side er det mere relevant at se på risikoen for store tab. Når Formuepleje gør det, har en langsigtet investering i Formuepleje Penta en lavere forventet tabsrisiko end en tilsvarende investering i en global aktieportefølje. Af Søren Verup, kommunikationschef, Formuepleje // soeren.verup@formuepleje.dk\nHvad er det, en investor frygter mest? Større eller mindre udsving i kursen dag til dag? Eller at kursen pludselig dykker 30 eller 40 procent på kort tid? Svaret er oplagt, da de fleste investorer gerne lever med de daglige udsving i begge retninger. Men det, der for alvor kan få investorer til at ligge vågne om natten, er, når stormen raser på de finansielle markeder, og kurserne bliver ved med at falde over flere dage eller uger. De daglige kursbevægelser lever den oplyste investor fint med, men det er de store uventede tab, alle frygter. Hos Formuepleje deler vi denne opfattelse af risiko. Det er derfor, Formuepleje har en stram risikostyring, der har fokus på at skabe langsigtet værdi og samtidig forsøge at undgå de store huller i vejen. Men lad os også slå fast, at Formuepleje tager risici i sine porteføljer – ellers kan vi ikke levere afkast. De cirka 20 medarbejdere omkring Formuepleje, der direkte beskæftiger sig med investering erne, afvejer hele tiden nøje disse risici i forhold til, hvilket forventet afkast disse velvalgte påtagne risici kan forventes at levere – både i form af negativt og positivt forventet afkast. Færre formelle risici Efter 2008 er risikostyringen for Formueplejes gearede fonde Pareto, Safe, Epikur og Penta blevet fokuseret i en retning, hvor der arbejdes med flere\nforskellige tabsbegrænsende strategier – uden at det går ud over et fortsat attraktivt langsigtet afkast. Med andre ord, så sætter vi ind på flere forskellige fronter for samlet at kunne levere en attraktiv investering, hvor der er styr på risikoen. Det er investors aftale med Formuepleje – at vi leverer investeringsløsninger med det bedste mulige risikojusterede afkast. På det formelle plan har Formuepleje indføjet i vedtægterne for de gearede fonde, at der kun kan lånes i danske kroner og euro. Dermed er valutakursrisikoen på lånesiden reduceret ganske betragteligt i forhold til tiden før 2009, hvor der kunne lånes i flere valutaer. Samtidig har Formuepleje formaliseret styringen af gearingen, så den fortsat holdes i kort snor, hvis værdien af aktierne og obligationerne falder i værdi. Stærkere investeringsstrategier På investeringssiden arbejdes der med risikostyringen inde i selv porteføljerne, idet Formueplejes samlede globale aktieportefølje med en volumen på mere end 10 milliarder kroner er investeret i en bredt diversificeret portefølje af cirka 65 forskellige globale aktier. Tilsvarende er den samlede obligationsportefølje på godt 24 milliarder kroner investeret i nøje udvalgte danske realkreditobligationer, hvor løbetiden og dermed risikoen holdes i kort snor.\nAktierne Aktierne udvælges nøje af Formueplejes aktieforvalter, CPH Capital Fondsmæglerselskab A/S, der har den klare ramme for udvælgelsen af aktierne, at porteføljen ikke må være eksponeret over for en bestemt stil som for eksempel value, vækst, small cap, regioner, sektorer og lignende. Der investeres i selskaber, som er billige målt på værdien af den forventede fremtidige pengestrøm. Selskaberne har en lavere gældsætning end tilsvarende virksomheder i samme branche. De har bevist, at de tjener flere penge i nedgangstider, end andre i samme branche, og selskaberne har et mere stabilt afkast på den investerede kapital. Yderligere fører de en aktionærvenlig politik med aktietilbagekøb og forhøjet udbytte, hvis der ikke er oplagte investeringsmuligheder. Effekten af den måde, porteføljen er sammensat på, giver nogle stærke formuebevarende egenskaber i både op- og nedgangstider. Det har vi blandt andet set tidligere i år, hvor aktieporteføljen i form af Formuepleje LimiTTellus år-til-dato har leveret et merafkast efter omkostninger på mere end 1 procent. På langt sigt er det Formueplejes overbevisning, at den aktuelle aktiestil vil have tabsbegrænsende egenskaber i negative markeder og gevinstgivende egenskaber i såvel positive som neutrale markeder. Det er blandt andet beskrevet i FORMUE 4 // 2015 i en artikel af aktiestrateg Otto Friedrichsen. Her er det vigtigt at forstå, at effekterne af denne stil kan udfolde sig med 1-2 måneders forsinkelse. Det betyder, at på korte tidshorisonter på under tre måneder vil aktieporteføljen typisk følge det generelle marked, men i takt med, at markederne sætter sig på lavere eller højere niveauer, vil kvaliteten af porteføljen blive synlig i form af et merafkast i forhold til verdens aktieindekset (MSCI World AC NDR i DKK). Historien viser, at sandsynligheden for et merafkast efter seks måneder er hele 90 procent ved et generelt fald i aktiemarkederne på 10 procent. Modsat er sandsynligheden for et merafkast 73 procent i tilfælde af en stigning på de generelle markeder på 10 procent. 08\n”Med denne flerdimensionelle risikostyring har Formuepleje skabt et stærkt fundament for at fastholde et fortsat attraktivt langsigtet afkast for de blandede porteføljer.” Niels B. Thuesen, adm. direktør\nObligationerne Formuepleje investerer for alle de blandede porteføljer i danske realkreditobligationer samt for Optimum, Pareto og Safe en mindre del i globale virksomhedsobligationer. Risikostyringen i realkreditobligationsporteføljen koncentrerer sig om at være rigtigt placeret på rentekurven i forhold til de forventede rentebevægelser samt en omhyggelig udvælgelse af de bedste realkreditobligationer. Desuden opnås der et løbende renteafkast ved, at der i øjeblikket lånes til negative renter og investeres i obligationer med positiv rente. Over en økonomisk konjunkturcyklus forventer Formuepleje, at den ugearede obligationsportefølje leverer et årligt afkast på 1,5 procent over lånerenten. Porteføljen er for en mindre del også investeret i obligationer med lang løbetid, men her er kursrisikoen aktuelt begrænset gennem investering i finansielle instrumenter. Aktuelt indebærer dette, at Formuepleje investerer ud fra den forudsætning, at den lange rente vil være stigende, mens den korte rente vil forblive lav gennem flere år. Aktivfordelingen I Formueplejes blandede porteføljer har investeringskomitéen ansvaret for at optimere sammensætningen af fondene med den bedst mulige fordeling blandt aktier og obligationer samt obligationsporteføljens overordnede rentefølsomhed. Hertil\nkommer eventuelle muligheder for at afdække valutarisici – primært over for amerikanske dollar. Det betyder alt i alt, at investor kan forvente en slags totalløsning, hvor Formuepleje skruer op og ned for risikoen inde i de blandede fonde afhængigt af, hvordan komitéen tolker det aktuelle investerings- og risikobillede. Konkret for investorerne i for eksempel Optimum, Pareto, Safe, Epikur og Penta betyder det, at man kan regne med, at der hele tiden aktivt bliver taget stilling til risikoen på forskelligt niveau. Investor behøver derfor som udgangspunkt ikke selv at købe og sælge for at forsøge at time bevægelserne på markederne, idet det er investeringskomitéens ansvar at skrue op og ned for risikoen. Styringen sker på både et strategisk langsigtet niveau samt på et taktisk mellemlangt niveau og dernæst på det helt tætte operationelle daglige niveau. Samspillet og rammerne besluttes af investeringskomitéen på faste møder, der afholdes med to ugers mellemrum. Aktuelt har investeringskomitéen reduceret aktieeksponeringen i de blandede porteføljer med 10 procent i slutningen af april, da der forventes nogen markedsuro og høj volatilitet resten af 2016. Risikostyring fra mange sider Formueplejes risikostyring er altså vedtægtsbefæstet ved forbud på lån i andet end danske kroner og euro, og der er formaliseret gearingskontrol, der sørger for tilpasninger ved kursfald. Der er risiko styring inden for alle aktivklasserne i form af særlige tabsbegrænsende strategier, og på toppen har vi en aktiv investeringskomité, der justerer fordelingen mellem aktier og obligationer samt den overordnede rentefølsomhed over for rentestigninger i forhold til de aktuelle investeringsudsigter. ”Med denne flerdimensionelle risiko styring har Formuepleje skabt et stærkt fundament for at fastholde et fortsat attraktivt langsigtet afkast for de blandede porteføljer. Kombinationen af vores særlige investeringsmodel med anvendelse af gearing af lavrisiko-porteføljer betyder, at Formuepleje kan bygge investeringsløsninger, der leverer maksimalt afkast i forhold til en\ngiven risiko. Resultatet er, at Formueplejes mest gearede fond, Penta, over en treårig investeringshorisont faktisk har en væsentlig lavere tabsrisiko og samtidigt et væsentligt højere forventet afkast end en tilsvarende investering i en global aktieportefølje,” siger administrerende direktør Niels B. Thuesen.\nPenta har lavere risiko end globale aktier Den værdiskabende risikostyring og unikke gearede investeringsmotor er den samlede investeringsløsning, som investor siger ja til, når han investerer i de blandede fonde Pareto, Safe, Epikur og Penta. Og det er hele baggrunden for, at investor på langt sigt kan forvente et afkast, der for Formueplejes mest risikoeksponerede fond, Penta, har et varedeklareret afkastmål på 100 procent i akkumuleret afkast over fem år og med en 5 procent tabsrisiko målt over tre år på 25 procent. Men lad os stille skarpt på Penta, for tallene er faktisk bedre end de ser ud på overfladen. Det særlige ved Penta er, at fonden er eksponeret med typisk 120 procent i globale aktier og cirka 370 procent over for obligationer. Det betyder alt andet lige, at Penta på overfladen ser ud til at være mere risikofyldt end en investering i en global\naktieportefølje som følge af eksponeringen på mere end 100 procent over for aktier.\nSamspil reducerer risikoen Men denne ekstra risiko bliver modvirket af den relativt meget større investering i obligationer. Både teori og praksis viser, at aktier og obligationer over længere horisonter har en klar tendens til ikke at svinge i takt med hinanden. Ofte svinger de netop modsat – og især ved store aktiekursfald. Det giver den unikke formuebevarelse ved store aktiekursfald. Det modvirker også, at der kommer store tab, for i perioder, hvor aktier er udsat for kursfald, vil obligationer som minimum virke stabili serende, men ofte tilføre kompenserende positivt afkast. Det betyder alt i alt, at når Formuepleje kører Penta gennem sine avancerede risikomodeller, så har Penta godt nok en tabsrisiko, som er på niveau med eller endda lidt større end en tilsvarende investering i en global aktieportefølje, når tidshorisonten er under et år. Men på tre og fem år slår de langsigtede effekter af både blandingen mellem obligationer og aktier samt de tabsbegrænsende aktive strategier i selve aktie- og obligationsporteføljerne igennem, hvilket tydeligt fremgår af tabellerne nedenfor. Yderligere\nhar den aktive og løbende omfordeling mellem obligationer og aktier, som nvesterings komitéen har ansvaret for, også en risiko begrænsende effekt.\nLavere tabsrisiko Konkret vurderes risikoen for det maksimale tab med 95 procent sandsynlighed ved en horisont på tre år for globale aktier til 23,3 procent, mens den kun er 15,5 procent for Penta. Udvider vi horisonten til fem år, vurderes den maksimale tabsrisiko med 95 procent sandsynlighed til 5,5 procent for Penta, mens den vurderes til 22 procent for globale aktier. Penta bedre end globale aktier Investorer, der ønsker en investering med en risiko på niveau med globale aktier, bør overveje ikke at investere i globale aktier, men i stedet at investere i Penta, idet den maksimale tabsrisiko vurderes til at være lavere og det forventede afkast højere. Men det betyder også, at investeringshorisonten ved investering i Penta såvel som i globale aktier bør være lang og som minimum fem år og gerne længere. Endelig skal investeringer i det hele taget naturligvis vurderes sammen med den enkelte investors øvrige investeringer, risikoprofil og økonomi.\nFokus på formuebevarelse efter Finanskrisen har ikke kostet på afkastet ÅTD 2016 Formuepleje Penta MSCI World AC NDR\n3 år AKK\n5 år AKK\n7 år AKK\n1 år 4,2%\nKilde: Morningstar opdateret 20-06-2016. Historiske afkast er ikke garanti for fremtidige afkast.\nFokus på formuebevarelse efter Finanskrisen kan nu dokumenteres (31.03.2009 - 31.05.2016) VÆRSTE MÅNED\nMSCI World AC NDR\nSom det fremgår af den øverste tabel, så er risikoen for tab målt over en enkelt måned større for Penta end for verdensaktieindekset. Men fastholdes investeringen over mindst 12 måneder eller helt op til 36 måneder fremgår det klart, at tabsrisikoen er markant lavere for Penta end for verdensaktieindekset. Det skyldes, at Penta er en gearet lavrisikoportefølje med både obligationer og aktier. Samtidig er afkastene for Penta set over de seneste 3, 5 og 7 år markant bedre end for verdensaktieindekset.\nNår det absolutte er bedre end det relative Vi mennesker måler ofte værdier ved at se på, hvad alternativet koster. Sådan er det også med afkast. Vil du være tilfreds med 2 procent i afkast? De fleste synes nok, det er lidt pauvert, men det kan faktisk både være et fantastisk godt og et utroligt dårligt resultat. Af Henry Høeg, direktør, Formuepleje // henry.hoeg@formuepleje.dk\nNår vi køber kaffe i de moderne kaffebarer, får vi ofte valget mellem en lille kop til 34 kroner eller en stor til 38 kroner. Som udgangspunkt er det egentlig en lille, vi går efter, men købet af den store virker pludselig mere fornuftigt. Den ekstra portion koster jo kun 4 kroner! Med så meget ekstra for så lille et beløb er det nemt at føle, at man har gjort en god handel. Men hvis vi forlader kaffebaren og ser, at vi kunne have fået samme store kop kaffe og en nybagt croissant også til 38 kroner på cafeen ved siden af, vil de fleste nok føle sig snydt. Mønsteret skyldes, at mennesket har en relativ tilgang til de fleste spørgsmål. Når vi vurderer indtægter eller afkast, er problemstillingen den samme. Er du tilfreds med din løn? Det kan du først svare på, når du ved, hvad de andre tjener. Er du tilfreds med den pris, du fik for huset, der er solgt? Det ved du først, når du kender prisen, naboen har solgt til. Er du tilfreds med afkastet? Det kan du lettere svare på ved at sammenligne med andre investeringer. Traditionelle investeringsforeninger investerer inden for et relativt univers. Deres evne måles på afkast i forhold til det marked, de opererer på, ofte i forhold til et såkaldt benchmark eller en homogen gruppe af tilsvarende investeringsforeningsafdelinger.\nEt afkast på minus 2 procent kan derfor være fint nok, hvis blot markedet er faldet med 4 procent. Til gengæld er et afkast på 7 procent ikke godt nok, hvis markedet er steget med 10 procent.\nEksempel: Danske aktier Hvis du som investor hos Formuepleje vil investere bredt i danske aktier, peger vi på investeringsforeningen Absalon Invest Danske Aktier. Fonden har de seneste fem år givet et akkumuleret afkast på 127 procent. Det danske aktieindeks, som den skal måles op imod, er steget med 125 procent i samme periode. Resultatet må alt i alt siges at være tilfredsstillende. Afdelingen har over en længere årrække leveret et højere afkast end indekset, og det team hos vores eksterne forvalter SEB, som udvælger aktierne, leverer dermed et fornuftigt stykke arbejde. Absalon Invest Danske Aktier har slået indekset, når alle omkostninger er betalt, og skulle man selv have købt porteføljen af danske aktier, ville omkostningerne til depot og kurtager med mere have medført et afkast markant lavere end aktieindekset – især når den tid og det arbejde, der ville skulle bruges på at passe en aktiv portefølje med danske aktier, også regnes med.\n38 kr. 34 kr.\nRelativt kontra absolut Almindelige investeringsforeninger er altså optaget af at forsøge at slå markedet/indekset. Derudover bestemmer den aktuelle lovgivning, at en investeringsforening skal være investeret inden for det investeringsområde, som fonden har valgt. Det betyder for eksempel, at en dansk investeringsforening, der investerer i danske obligationer med lang løbetid, overvejende skal ligge investeret i disse meget rentefølsomme obligationer – også selvom porteføljemanageren bag fonden måske er overbevist om, at renten skal stige, hvilket dermed vil påføre fonden og dens investorer et tab. Den aktive forvaltning i en investeringsforening er på den måde afgrænset inden for sit investeringsområde. Men hvad er afkastforventningen til fremtiden? En investering i en investeringsforening har ikke nogen absolut målsætning om afkast. Målsætningen er blot at fortsætte med at slå indekset. Hvis indekset giver et afkast på -10 procent, er målsætningen at give et afkast, der er bedre end -10 procent. Dermed kan et akkumuleret afkast over tre år på -20 procent med de relative briller på sagtens være et godt afkast. For en kapitalforvalter som Formuepleje med blandede fonde, der har absolutte afkastmål, vil det dog være utilfredsstillende.\nFormueplejes kapitalforeninger er absolutte Formueplejes blandede fonde Optimum, Pareto, Safe, Epikur og Penta investerer både i aktier og obligationer med forskellig grad af gearing. Det fremgår af tabellen på næste side. Målsætningen er at skabe et bestemt positivt afkast over en femårig investeringshorisont – uanset hvordan markedet arter sig. For eksempel er afkastmålet for Penta at skabe et afkast på 100 procent over de kommende fem år, uanset hvordan markedet udvikler sig. For Optimum er målet 25 procent. Den overordnede styring af aktier og obligationer er forankret i Formueplejes investeringskomité. Det betyder, at der er afgørende fokus på, om aktier vil udvikle sig fornuftigt fem år frem i tiden – absolut set. Vurderes det, at aktier går en svær tid i møde, kan investeringskomitéen både vælge at nedbringe aktieandelen og anvende finansielle instrumenter, der kan forbedre det langsigtede afkast. Formuepleje er dermed ikke tilfreds med kun at tabe 15 procent på\naktieporteføljen, bare fordi markedet er faldet med 20 procent. Hensigten er at undgå så meget af tabet på de 15 procent som overhovedet muligt målt over længere horisonter.\nAktiv styring Investorerne hos Formuepleje har altså en berettiget forventning om, at Formuepleje hele tiden agerer proaktivt og justerer forholdet mellem forventet afkast og risiko for at ramme eller overgå de fastsatte absolutte afkastmål. Senest har Formuepleje for eksempel nedbragt aktieandelen i de blandede porteføljer med 10 procent i april for at imødegå den forventede markedsuro resten af 2016. Men større ændringer i de fem porteføljer vil også forekomme. Spørgsmålet nogle stiller er her: ”Men hvis man i en periode har nedbragt aktieandelen, kan man så ikke risikere, at de absolutte afkastmål ikke bliver indfriet?” Svaret er, at jo, det kan man godt. For det første vil investeringskomitéen næppe arbejde med en meget lav aktieandel i fem år, og for det andet skabes der løbende afkast på investering i andre aktivklasser. Der lånes for eksempel midler til negative renter, der placeres i realkreditobligationer, som dermed giver et positivt afkast over længere horisonter. Desuden investeres der for eksempel også i globale virksomhedsobligationer, der er kendetegnet ved en relativt høj rente.\nAfkastet de seneste fem år Tabellen overfor viser afkastet de seneste fem år for de blandede fonde. Optimum ligger en anelse under sin varedeklaration, mens de øvrige ligger langt over. Danske aktier har i samme periode givet 127 procent, men det betyder ikke, at vi kun er tilfredse med Epikur og Penta, som begge har givet mere end danske aktier, da risikoen for store tab ved at investere smalt i danske aktier er meget højere end ved en tilsvarende investering i en moderat gearet lavrisikoportefølje som Epikur eller Penta. Faktisk kan man ved at sammenligne med den ugearede portefølje Formuepleje Optimum se, hvor effektivt gearingen bidrager til det langsigtede afkast. Målet for de blandede fonde er ikke at slå danske aktier. Når der kommer en femårig periode, hvor danske aktier klarer sig dårligere end resten af verden, vil vi derfor\nAfkast 5 år*\nRisiko 3 år**\n* Formueplejes afkastmål er fastsat som et akkumuleret forventet afkast over en investeringshorisont på fem år. ** Risikomålet måles over tre år med en sandsynlighed på 95 procent. Det betyder, at der målt over tre år er en sandsynlighed på 5 procent for, at foreksempel Formuepleje Safe leverer et afkast på -15 procent eller mindre. Som det fremgår af det foregående artikel om tabsrisiko, er varedeklarationsrisikoen dog bevidst sat mere forsigtigt, end det vi kan beregne os frem til.\nheller ikke være tilfredse med at slå danske aktier. Målet skal forstås absolut, og det er altså slet ikke relativt. Målet er at levere et positivt afkast, som lever op til varedeklarationsafkastet over fem år, som for Optimum er 25 procent og 100 procent for Penta.\nHvad skal man vælge? Når investor vælger en aktivt styret blandet fond med forskellige grad af gearing, er risikovalget naturligvis afgørende. Skal det være Optimum med den laveste risiko eller Penta med den højeste risiko? Et ligeså afgørende spørgsmål er, om du skal vælge en almindelig investeringsforening eller en af Formueplejes gearede fonde. Altså skal du vælge en relativ investering eller en absolut investeringsløsning? Skal du vælge for eksempel Penta,\nsom går efter 100 procent i akkumuleret afkast over de kommende fem år – uanset markedet, eller Absalon Danske Aktier som ”bare” går efter at være bedre end danske aktier de næste fem år? Begge afdelinger har leveret stærke resultater i forhold til deres målsætning de seneste fem år, men i kroner og øre målt på din opsparing vil resultatet givetvis være vidt forskelligt. Tag derfor en dialog med Formueplejes rådgivere om spørgsmålet. De er alle certificerede, veluddannede og erfarne rådgivere, der kan analysere din samlede formuesammensætning. I analysen afklares investeringshorisonten og risikoprofilen med henblik på at guide dig til den bedst mulige portefølje.\nAFKAST OVER DE SENESTE 5 ÅR 24,2%\nVurdering af det gode afkast En fyldestgørende vurdering af et godt afkast ville skulle behandle:\n• Absolut kontra relativt afkast • Risikojusteret kontra ikke risikojusteret afkast • Kort sigt kontra langt sigt\nKilde: formuepleje.dk, den 21. juni 2016\n10 skarpe svar fra kundechefen Her 100 dage efter, at hun kom tilbage til Formuepleje i Hellerup, er Helle Snedker på de mange kundemøder, hun har deltaget i, løbende blevet stillet de samme spørgsmål igen og igen. Her er listen med dem, hun hører oftest – og hendes svar. Af Helle Snedker, kundechef, Formuepleje // Helle.Snedker@formuepleje.dk\nDet er cirka fem år siden, jeg var formuerådgiver hos Formuepleje i Hellerup, idet jeg i mellemtiden primært har været ansat i en anden branche. Men i starten af året blev jeg genansat – nu som kundechef for et stærkt team af kompetente formuerådgivere. Jeg har holdt mange individuelle møder, intromøder og mødt mange kunder til vores arrangementer de seneste måneder, og jeg er blevet stillet mange gode spørgsmål undervejs. Her er de 10, jeg hører oftest:\nHvor stor skal min opsparing være, for at jeg kan blive kunde hos jer?\nAlle, der har købt bare ét investeringsbevis for cirka 100 kroner, er investor og dermed kunde hos Formuepleje. Det er naturligvis de færreste, der kun har ét investeringsbevis. Langt de fleste har sparet mange tusinde kroner op via os. Vi er en kapitalforvalter, som reelt kun har én opgave, nemlig at investere investorernes penge bedst muligt med det klare mål at kunne levere et attraktivt risiko justeret afkast på langt sigt. Vi udbyder aktuelt i alt 19 investeringsfonde, der alle er børsnoterede, og alle kan købe investeringsbeviserne gennem eget pengeinstitut, netbank eller via Formuepleje. Det eneste, det kræver, er en konto og et værdipapirdepot i en bank. Vælger du at købe og sælge Formueplejes investeringsfonde via os, er 14\nprisen 250 kroner, uanset beløbet du handler for. Det betyder, at det kun kan betale sig at handle via os ved større køb og salg på over 500.000 kr. Ifølge vedtægterne bliver dine investeringsbeviser navnenoteret. Det betyder blandt andet, at du automatisk vil modtage vores kvartalsvise investormagasin FORMUE. Du kan desuden – uanset om du er kunde eller ej – tilmelde dig vores nyhedsbrev og hente vores app til iPhone i App Store.\nSkal jeg skifte pengeinstitut for at være kunde hos jer?\nNej. Du beholder dit nuværende pengeinstitut. Formuepleje er ikke konto- og depotførende. Det betyder, at de investeringsbeviser, du køber i Formueplejes investerings- og kapitalforeninger og hos Absalon Invest, bliver opbevaret i dit depot i dit pengeinstitut. Det betyder også, at vi ikke har indtjening på dette område, og det medfører, at vi ikke har interesse i, at du køber og sælger aktier og investeringsbeviser oftere end nødvendigt. Formuepleje er en rendyrket kapitalforvalter, der kun har ét mål med de investeringsfonde, vi udbyder: At optimere afkastet i forhold til den risiko og investeringshorisont, du har valgt. Vi passer aktivt dine penge inde i de valgte fonde, hvor det eneste, du skal vælge, er det risikoniveau, der passer til dig. Så er det vores opgave at levere et attraktivt afkast på langt sigt.\nSkal jeg betale et stort procenttillæg, når jeg investerer hos jer?\nNej. Alle investeringsbeviser i Formuepleje og Absalon Invest er børsnoterede. Minimum fire gange dagligt opgør vi værdien, som vi offentliggør i form af indre værdi, som du kan finde på vores hjemmeside, formuepleje.dk, i vores iPhone-app (søg på Formuepleje i App Store), i dagbladet Børsen og Jyllands-Posten Erhverv samt på diverse investorwebsites og på fondsbørsen, Nasdaq Copenhagen. Indre værdi er værdien af alle de værdipapirer, der ejes af den pågældende fond delt med antallet af investeringsbeviser. Handlen på børsen sker til en kurs meget tæt på indre værdi. På børsen er der en købs- og en salgskurs, som hele tiden bliver fastsat og overvåget af en såkaldt Market Maker. Market Makeren er helt uafhængig af Formuepleje. Forskellen på købs- og salgskurser kan ikke afvige meget fra indre værdi, men skal dog kunne dække fondens omkostninger til at købe og sælge fondens underliggende værdipapirer, når investorer træder ind og ud af fonden. Ved køb kaldes det emissionstillæg og ved salg indløsningsfradrag. Disse omkostningssatser er lovbestemte og skal afspejle de reelle omkostninger. Du kan se, disse omkostninger, hvis du på vores hjemmeside klikker på ”Afdelinger” og derefter ”Omkostninger”. Formuepleje og Absalon Invest har som nogle af de første udbydere af investeringsbeviser i Danmark helt fravalgt tegningsprovision ved køb af investeringsbeviser. Tegningsprovision er et procenttillæg, som hos andre kapitalforvaltere kan ligge mellem 0,5 og 1,5 procent.\nEr det besværligt og dyrt, hvis jeg vil sælge ud?\nNej. Vores fonde er alle børsnoterede investeringsfonde. Det betyder, at du kan købe og sælge for små og store beløb uden besvær og ventetid. Som nævnt under spørgsmål 1, kan du sælge for et notagebyr på 250 kroner uanset beløbsstørrelse, eller du kan sælge via din bank/netbank og betale den kurtage, banken beregner. Det eneste, du skal gøre, hvis du ønsker vores hjælp i forbindelse med salg, er at udfylde en fondsordreblanket. Der oplyser du, hvilket depot investeringsbeviserne er placeret i, og hvilken konto du ønsker pengene overført til. Du finder fondsordreblanketten på vores hjemmeside under ”Bliv Investor”, herefter ”Køb & salg af beviser”. 16\nHører jeg fra jer, hvis det er tid til at sælge aktier?\nKunder er forskellige, og det samme gælder de aftaler, vi har med dem. De kunder, som har investeret i vores balancerede fonde (lavrisikoportefølje med globale aktier og obligationer, der er gearet i forskellig grad), vil typisk ikke ønske at købe og sælge. De har overladt det til os at sammensætte porteføljen ud fra, hvad der forventeligt leverer det bedste afkast i forhold til den valgte risiko, hvilket sker inden i fonden. Salg vil derfor kun være aktuelt, hvis pengene skal omsættes til forbrug eller andre investeringer/udgifter. Som kunde hos Formuepleje er det vigtigt at være klar over, at vi er en aktiv kapitalforvalter med et meget bredt råderum til at ændre fordelingen mellem obligationer og aktier, så det giver det bedst mulige afkast/risikoforhold. Vi har også mulighed for at ændre på gearingen i perioder, hvor vi ønsker at optimere afkast/risikoforholdet.\nEn meget stor del af vores kunder er selvstændige erhvervsdrivende, som enten har en virksomhed i drift eller har solgt en virksomhed. Fællesnævneren for mange er desuden, at de helt eller delvist har overladt det til Formuepleje at forvalte deres opsparing, ofte netop fordi vi har resultathonorar. Vi har dog fokus på mange typer kunder. Flere og flere professionelle investorer såsom pensionskasser, kommuner og fonde investerer hos os. De investerer selvfølgelig, fordi de har tillid til, at vi kan skabe et godt afkast til dem. Samtidig stiller de meget høje krav til alt lige fra rapportering til dokumentation for vores investeringsprocesser. Vi har lagt mange ressourcer i vores organisation, så vi kan leve op til de krav. Det kommer så heldigvis alle investorer til gavn. Også dem, som blot har investeret mindre beløb. Jeg oplever, at mange ser det som en klar fordel, at Formueplejes indtjening hænger sammen med det afkast, vi leverer til dem. Desuden fokuserer vi på at levere et absolut positivt afkast år efter år, idet vi har nogle klare afkast- og risikomål for langsigtet investering i vores blandede fonde.\nHvordan kan jeg følge udviklingen i MIN investering?\nDu kan altid se de helt aktuelle kurser/indre værdier af de fonde, du har investeret i, på vores hjemmeside. Derudover kan du følge med i udviklingen på din netbank, hvor beviserne ligger i depot. De fleste netbanker opgør desuden automatisk gevinst/tab målt siden investeringstidspunktet. Investorer med 5 millioner kroner eller derover investeret i Formuepleje og Absalon Invest har mulighed for at indgå en porteføljeaftale og dermed modtage en særskilt kvartalsrapport fra os. Den indeholder en detaljeret opgørelse af udviklingen i kundens investeringer fra investeringstidspunktet samt en markedsrapport. Desuden er du altid velkommen til at kontakte os for en gennemgang af det opnåede afkast og en sparring omkring eventuelle ændringer i porteføljen.\nBeskatning afhænger af, om du har investeret midlerne via pension, som frie midler eller gennem enten virksomhedsordning eller via selskab/fond. Derudover er der forskel på, hvordan de enkelte fonde beskattes. Den fulde forklaring og alle detaljerne finder du på vores hjemmeside under menupunktet ”Rådgivning”. Desuden er formuerådgiverne i Formuepleje og vores sekretariat altid klar til besvare dine spørgsmål om skat. Sagt med et smil: Skat er en lykkelig begivenhed. Det optræder nemlig kun, når vores mission er lykkedes, og der er positivt afkast.\nFår jeg udbetalt udbytte?\nVi har både fonde, der udbetaler udbytte (de realisa tionsbeskattede fonde), og fonde, der er akkumulerende (de lagerbeskattede fonde), hvor der ikke udbetales udbytte. Udbyttet udbetales typisk i april et par dage efter, at der er afholdt ordinær generalforsamling. Selvom din investeringsfond er realisationsbeskattet og dermed kan udbetale udbytte, så kan de skatte- og regnskabsmæssige forhold for den enkelte fond godt betyde, at der ikke hvert år udbetales udbytte. Lagerbeskattede fonde som blandt andre Formuepleje Optimum, Pareto, Safe, Epikur, Penta og Fokus udbetaler ikke udbytte, idet afkastet tillægges den indre værdi.\nKontakt gerne sekretariatet eller en rådgiver for individuel vejledning om beskatning af dine investeringer.\nDet er nemt. Reelt kan du bare logge på din netbank og handle vores investeringsfonde. Kan du ikke finde dem, kan du ikke få lov til at handle, eller vil du bare have lidt hjælp, kan du altid kontakte en rådgiver. Det er vigtigt, at du kommer godt fra start. Ring og del dine overvejelser med os, så aftaler vi, om vi skal mødes og gennemgå din økonomi, før du starter, eller om vi kan vejlede dig direkte på telefonen. Er det besværligt for dig at komme forbi til et møde, kommer vi også gerne hos dig. Formue // 3. kvartal 2016\nJulemænd i habitter Siden finanskrisen har det være nødvendigt at stimulere økonomien på forskellige fronter. Pengepolitikken har været et stærkt værktøj, men det er nedslidt, og mens problemerne stadig er der, så er politikerne begyndt at kigge efter andre redskaber. Såkaldte helikopterpenge kan dermed komme i spil. Af René Rømer, CFA, senior kapitalforvalter, Formuepleje // rene.roemer@formuepleje.dk\nDen globale politiske elite føler sig presset. Siden anden verdenskrig har de udviklede økonomier været tilsmilet af konstant øget økonomisk velstand. En velstand, der vel at mærke er kommet alle til gode. En velstand, der har fungeret som ’brød og skuespil’ for befolkning erne, der derfor med meget få undtagelser har valgt og genvalgt nogenlunde midtsøgende politikere med løfter om kontinuitet frem for forandring. Det verdensbillede forsvandt med finanskrisen. Siden da har befolkningerne oftere valgt forandring frem for kontinuitet. De fleste regeringschefer i Europa og Japan er blevet udskiftet, mens outsiderne Donald Trump og Bernie MEDIAN INDKOMST USA 60.000 58.000 56.000 54.000 25 år uden reallønsfremgang\n52.000 50.000 48.000 46.000 44.000 42.000 40.000 1967\nSanders har fået overraskende stor tilslutning ved primærvalgene i USA. Europa-Kommissionens præsident og tidligere ministerpræsident i Luxembourg Jean-Claude Juncker er nok den, der har opsummeret problemstillingen mest præcist med ordene: ”Vi ved alle, hvad vi bør gøre. Vi ved blot ikke, hvordan vi bliver genvalgt, når vi har gjort det.”\nGrinch-reformer Det, Jean-Claude Juncker ved, alle regeringer bør gøre, er at skabe vækst, der kan tilfredsstille vælgerne. Muligheden for at gøre dette er dog besværliggjort af, at politikerne i kølvandet på finanskrisen afskar sig fra at anvende ekspansiv finanspolitik til at stimulere væksten, ganske enkelt fordi statsgælden i de fleste lande var blevet for høj – statskassen var altså tom. Ekspansiv finanspolitik – for eksempel i form af skattelettelser, øget forbrug på velfærd eller investeringer i nye motorveje, broer og jernbaner – er ellers den traditionelle måde, hvorpå politikerne kan skabe hurtig vækst. Uden dette værktøj er politikernes muligheder for at stimulere væksten begrænset til det, der kaldes strukturreformer. Og det er strukturreformerne, der er årsagen til Junckers udtalelse ovenfor. For mens den ekspansive finanspolitik for borgerne har karakter af julegaver, der har det formål at stimulere efterspørgslen, så føles strukturreformer ofte som en Grinch, der stjæler gaverne og ødelægger >> den gode stemning.\n”Vi ved alle, hvad vi bør gøre. Vi ved blot ikke, hvordan vi bliver genvalgt, når vi har gjort det.” Jean-Claude Juncker\nI stedet for at stimulere efterspørgslen handler struk turreformer nemlig oftest om at få befolkningen til at arbejde mere, at fjerne forhindringer i forhold til eksempelvis fri konkurrence eller at gøre virksomhederne mere effektive og konkurrencedygtige. Eksempler på strukturreformer kunne være efterlønsreformen, forøgelse af pensionsalderen, kampen om monopoler i apoteker- og taxibranchen eller beskyttelse mod afske digelser (som i skrivende stund er årsag til de aktuelle strejker i Frankrig).\nTiden er afgørende Den afgørende forskel er, at ekspansiv finanspolitik gavner udvalgte grupper her og nu, mens den rammer en diffus gruppe engang i fremtiden, når pengene skal betales tilbage. Strukturreformer rammer derimod en specifik gruppe her og nu (folk under pensionsalderen, apotekere og industriarbejdere i Frankrig), mens de gavner en diffus gruppe engang i fremtiden, når reformerne har haft tid til at virke. Det er denne realpolitiske virkelighed, Junckers ord rammer. Nul-rente, tak Med frygten for at virke som en Grinch lurende i bag hovedet har det derfor ikke været en vanskelig beslutning for i forvejen upopulære politikere at overlade vækstskabelsen til pengepolitikken, der jo bliver administreret af de uafhængige og ikke-valgte embedsmænd i centralbankerne. Dermed befandt centralbankcheferne sig kort tid efter finanskrisen i den situation, at økonomierne desperat havde brug for stimulanser, men at det finanspolitiske våben ikke blev brugt. Resten af historien kender vi. Den blev blandt andet beskrevet i forrige udgave af Magasinet FORMUE i artiklen ”De U-uafhængige”. CENTRALBANKRENTER\nGrinchen er en grøn og skadefro figur fra en amerikansk julefortælling skrevet af Dr. Seuss. Den bor uden for byen Whoville, hvor den lægger skumle planer om at stjæle julen og ødelægge den ellers hyggelige højtid for alle byens borgere.\nRenterne er blevet sænket historisk meget – visse steder endda til under nul – og samtidig er der blevet købt obligationer for enorme milliardbeløb i de såkaldte QE-programmer. Forventningen var, at de lave renter ville fremrykke investerings- og købsbeslutninger hos virksomheder og forbrugere, hvilket i bund og grund minder om effekten af ekspansiv finanspolitik. Samtidig rammes kun den diffuse gruppe af investorer, der kan se renteindtægterne falde. Set fra et politisk perspektiv har det dermed været problemfrit. SAMLET GÆLD I.F.T. BNP, G7-LANDE OG KINA\nUSA EURO UK SCHWEIZ\n0 -1 2000\nKilde: SEB og Formuepleje\nIndgrebet lykkedes, men patienten… Som figuren til højre på forrige side viser, så er øvelsen lykkedes for centralbankerne. Nul-renterne har i hvert fald gjort deres til, at den samlede globale gæld er steget ufortrødent på denne side af finanskrisen, hvilket jo er præcist det, en lempelig pengepolitik forsøger at fremtvinge. Desværre er der ikke fulgt vækst med i købet, hvilket er til stor forundring i centralbankmiljøet. I april udtalte et højtstående medlem fra en af verdens største centralbanker på et lukket investormøde (hvor skribenten deltog, red.), at der kan være tre årsager til penge politikkens skuffende effekt. ”For det første kan vi have været uheldige med en række midlertidige faktorer. Den anden mulighed er, at lærebøgerne skal skrives om. Den tredje mulighed er, at vi ikke har gjort nok. Vi håber, at det er det første.” Det virkelig interessante er her, at det er centralbanken selv, der udtrykker tvivl om den forhåndsbestemte succes af en lempelig pengepolitik, hvilket ligger meget langt fra den fremtoning, som for eksempel Mario Draghi fra Den Europæiske Centralbank oftest har. Hvorfor pengepolitikken ikke virker som forventet er til stor debat i øjeblikket, men det oftest fremførte argument er nok, at for meget gæld faktisk kan virke som en bremse på gælden. Julemænd i helikoptere Vi oplever derfor i øjeblikket et skifte i håndteringen af den vækstkrise, der fortsat ligger som en dyne hen over de vestlige økonomier. For når pengepolitikken tilsyne ladende ikke kan stå alene, når vælgerne af denne årsag fortsat vandrer mod ’forandring’, og den nu endnu højere statsgæld forhindrer den traditionelle ekspansive finanspolitik (julegaver), må skeen tages i den anden hånd. I øjeblikket kan man derfor nærmest ikke åbne sin mailboks uden at se, at meningsdannere og offentlige institutioner bearbejder holdningen til gældsniveauet. ”Ny gæld er kun dårlig, hvis pengene bliver brugt på dårlige investeringer,” er den holdning, der søges udbredt – primært for at overbevise især Tyskland om at åbne op for julegaverne. Altså for eksempel at bygge nyttige broer og motorveje. Vel vidende at tyskerne ikke nemt lader sig overtale er en intellektuelt spændende idé af ældre dato blevet støvet af, nemlig nobelprismodtager Milton Friedmans ’helikopterpenge’. Konceptet går kort fortalt ud på, at centralbanken printer penge og herefter forærer disse penge bort til borgerne eller staten, hvorefter økonomien blomstrer på grund af det øgede forbrug. Dette kunne foregå ved, at der en dag pludselig blev indsat 3.000 kroner på alle nemkonti eller blot ved, at statens konto i Nationalbanken blev opskrevet markant. En yderligere fordel er, at man ikke behøver at spørge om lov, da det er\ncentralbankernes ikke-valgte chefer, der tager beslutningen. Modstanderne af helikopterpenge anfører, at det vil føre til højere inflation, og at det intuitivt bør stå klart, at vækst ikke kan skabes ved at printe penge.\nOg hvad så? Hvis man ser på de investeringsmæssige konsekvenser i Formueplejes obligationsporteføljer, betyder ovenstående gennemgang mindre for porteføljerne end ændring erne i 2010, hvor politikerne overlod alt til pengepolitikken, og hvor man derfor kunne forvente meget lavere renter. Denne gang er problemet, at der allerede er for meget gæld i verden, og at politikernes manglende lyst til at lave strukturreformer har efterladt økonomierne med meget lav vækst. Figuren nedenfor viser de forskellige løsninger på problemet. Man kan enten mindske gælden via afdrag eller konkurser, hvilket ikke er politisk spiselige løsninger. Så kan man lade centralbanken overtage gælden, hvilket kunne være en måde at uddele de helikopterpenge, der blev nævnt ovenfor, eller man kan presse renterne ned, således at gælden bliver nemmere at bære, hvilket centralbankerne må siges at have gjort i stor stil de senere år. Alternativet hertil er at hæve de nominelle indtægter, hvilket kan ske enten via strukturreformer (Grinch) eller inflation. Hos Formuepleje positionerer vi derfor obligationsporteføljerne efter, at Den Europæiske Centralbank fortsat vil holde renterne lave i meget lang tid. Men da stig ende inflation udhuler den reale værdi af gælden, kan inflationen faktisk ses som en del af løsningen på gældsproblemet, og derfor sørger vi for at beskytte porteføljerne mod potentielle rentestigninger i de lange renter.\nLØSNING PÅ GÆLDSPROBLEMER Gæld\nMåder at sænke gælden\nMåder at øge indkomst\nStruktur reform Inflation\nCentralbanken overtager gæld Sænke renteudgifter\nHvor længe kan hunden leve af sin egen hale? Ekspansiv centralbankpolitik, omkostningstilpasninger og effektiviseringer hos de børsnoterede selskaber har drevet aktiekurserne op siden finanskrisen. Over hele perioden har selskaberne kun i begrænset omfang forberedt sig på fremtiden ved at investere. I stedet forholder de sig afventende i forhold til det økonomiske opsving og allokerer i mellemtiden kapitalen til aktionærerne gennem udbytter og opkøb af egne aktier. Men hvor længe kan selskaberne blive ved med at købe sig selv? Hvor længe kan de leve af deres egen hale? Af Otto Friedrichsen, aktiestrateg, Formuepleje // otto.friedrichsen@formuepleje.dk // Twitter: @O2friedrichsen\nNår en børsnoteret virksomhed genererer indtjening, kan den som udgangspunkt allokere overskydende kapital til sine aktionærer på to måder. Den mest direkte er ved at foretage en klassisk udbyttebetaling, hvor selskabet sender en del af årets indtjening direkte til aktionærernes bankkonti fordelt efter den enkelte aktionærs antal aktier i selskabet. En anden og tiltagende mere populær måde at iværksætte kapitalallokering på er gennem aktietilbagekøb. Her køber det børsnoterede selskab egne aktier i markedet for en del af den indtjening, der er blevet genereret. Når virksomheden har købt aktierne, slettes den opkøbte aktiebeholdning og reducerer dermed det samlede antal tilgængelige aktier i selskabet. Fordelen ved dette er, at man sænker udbuddet af aktier, hvilket alt andet lige presser kursen på selskabets aktier på børsen op. Derudover reducerer man en del af den overskudslikviditet, der alternativt skulle stå til nul- eller negativ rente på selskabets bankkonto. Se en dybere analyse omkring kapitalallokering i artiklen Buffett, Cook og Smedegaard er også begyndt at købe egne aktier i Magasinet FORMUE // 4. kvartal 2014. I mange tilfælde vælger virksomhederne for eksempel at købe aktier tilbage på grund af pres fra aktivistiske (ofte kortsigtede) aktionærer, sammensætning af kompensationspakker til selskabernes ledelse bundet på aktiekursen og indtjening pr. aktie, stigende global konkurrence eller frygten for at foretage uprofitable langsigtede investeringer.\n”Indtjening” og ”indtjening pr. aktie” er ikke det samme For at forklare, hvorfor det er interessant for virksom heder at købe egne aktier for senere at annullere dem, er det nødvendigt at se på to mål for virksomhedernes indtjening. Regnskabsmæssigt måles indtjening som den samlede indtjening, der offentliggøres nederst i en resultatopgørelse (nettoresultat). I vurderingen af børsnoterede selskabers indtjeningsudvikling kigger analytikere dog oftest på indtjeningen pr. aktie (Earnings Per Share; EPS). Man tager simpelthen den samlede indtjening, fordeler den ud på antallet af aktier og får dermed et mål for, hvor stor indtjeningen er for hver aktie, man ejer. Netop analytikernes og investorernes fokus på indtjening pr. aktie er afgørende for rationalet i at købe egne aktier. Det giver nemlig virksomhederne to muligheder for at øge profitabiliteten: Selskabet kan øge indtjeningen på klassisk vis og/eller reducere antallet af aktier. Dette gælder også, selvom den samlede indtjening er stagneret eller ligefrem faldet, fordi der simpelthen er færre aktier at fordele indtjeningen på, hvilket naturligt nok gør indtjeningen pr. aktie højere. Denne taktik kan give indtrykket af, at et selskab er blevet mere profitabelt (målt på indtjeningen pr. aktie), selvom den underliggende indtjening er uændret. Øvelsen, hvor virksomheden på trods af uændret eller måske ligefrem faldende indtjening kan fremvise indtjeningsvækst pr. aktie, kaldes ”Financial Engineering” og er en mulighed, stadig flere selskaber benytter sig af.\nVirksomheder forgylder aktionærer på den korte bane ved at udbetale udbytte og købe egne aktier tilbage og risikerer dermed at overse langsigtede investeringsmuligheder.\nUden langsigtet investeringsplanlægning, der over tid øger indtjeningen, kan selskaberne ikke allokere kapital til aktionærerne i fremtiden.\nVed at reducere antallet af aktier stiger indtjeningen pr. aktie. Ved faldende indtjening kan virksomheden stadig vise fremgang i indtjening pr. aktie, hvis antallet af aktier reduceres kraftigere, end indtjeningen falder.\nAKTIER AKTIETILBAGEKØB, UDBYTTER OG UDVIKLING I S&P 500 2.500\n<< S&P 500 indeks\nS&P 500 kursudvikling\nAktietilbagekøb og udbytter i mia. USD >>\nBeløb i USD mia. Kilde: Bloomberg og Formuepleje\nStigende udbytte og aktietilbagekøb Muligheden for at købe egne aktier opstod, da Ronald Reagan blev valgt som amerikansk præsident i starten af 1980’erne, fordi man ønskede at deregulere de finansielle markeder og skabe et mere effektivt kapitalmarked. Både op til finanskrisen i 2008 og i perioden efter 2009 har udbytter og specielt aktietilbagekøb været et område i kraftig vækst. Udviklingen bunder i flere forhold, herunder et ønske om at tilgodese selskabets aktionærer, men i høj grad også om at optimere balancen i et miljø, hvor driftsinvesteringer virker risikable. Som aktionær skal man være opmærksom på, at opkøb af egne aktier i varierende grad tilsidesætter investering og kapacitetsudvidelser. Det kan der også være gode grunde til, specielt hvis man som selskab ikke forventer, at efterspørgslen de kommende år overstiger den nuværende kapacitet. Men hvis dette ikke er tilfældet, vil aktietilbagekøb kunne være en omkostning for den langsigtede aktionær. Det betyder nemlig, at den fremtidige konkurrencefordel og dermed den fremtidige forrentning af kapitalen tilsidesættes til fordel for en mere kortsigtet ambition om kapitaloptimering. AKTIETILBAGEKØB OG UDBYTTER\nVÆRDIANSÆTTELSE AF AMERIKANSKE AKTIER\nGennemsnit siden 1990\nData for 2015 bygger på 613 selskaber, der havde a�lagt regnskab ved analysens gennemførelse. Kilde: Thomson Reuters data, Regulatory �ilings\nPå selskabsniveau er der flere ekstreme eksempler på, hvordan aktietilbagekøb er blevet brugt aktivt i kortsigtet optimering af forrentningen på bekostning af det langsigtede perspektiv. Hewlett-Packard (HP) og IBM er to amerikanske selskaber, der ofte bliver brugt som eksempler i forbindelse med Financial Engineering, fordi de begge gennem 00’erne i udpræget grad benyttede sig af aktietilbagekøb. Som det fremgår af figuren nederst til venstre, er det ikke kun Hewlett-Packard og IBM, der benytter sig af aktietilbagekøb. I 2015 lavede Reuters en analyse, der viste aktietilbagekøb og udbytte i procent af indtjeningen for i alt 3.297 ikke-finansielle selskaber. Tendensen er meget klar: Der bliver brugt en stadig større del af indtjeningen på udbytte og aktietilbagekøb. Den nominelle udvikling i figuren ovenfor viser det samme. Således blev hele indtjeningen i de virksom heder, der indgik i analysen, i 2014 brugt på udbytte og aktietilbagekøb. I 2015 blev 115 procent af indtjeningen brugt på aktietilbagekøb og udbytter, og derfor tyder det på, at virksomhederne også af skatteoptimeringsgrunde har lånt penge for at allokere kapital til deres aktionærer.\nEst. P/E er et mål for værdiansættelse af aktier. Et mål for, hvad én krones indtjening koster. Kilde: Bloomberg og Formuepleje\n”Even the Wall Street analyst crowd at some point will say, ’When are you going to grow?’” David Melcher, chief executive Aerospace Industries Association\nKøb dyrt – sælg billigt! Figuren nederst til højre på forrige side viser værdiansættelsen af de amerikanske aktier givet ved S&P 500. Som det fremgår, er værdiansættelsen af aktiemarkedet generelt steget kraftigt fra 2011 og frem til i dag, hvor værdiansættelsen ligger på cirka 18 gange indtjeningen. Prisen på virksomhedernes aktietilbagekøb er således landet på et niveau, hvor aktierne, der købes tilbage, er blevet markant dyrere målt på indtjeningen. Begejstringen for at købe egne aktier til en høj værdiansættelse kan virke mystisk, men er i bund og grund et resultat af balanceoptimering og manglende lyst til at foretage langsigtede investeringer. Tendensen er set før og i sin mest ekstreme form i bankerne op til finanskrisen. Her købte bankerne massivt op i egne aktier i bestræbelserne på at optimere balancen og dermed forrentningen af aktionærernes kapital. Aktietilbagekøbene blev foretaget i et stadig dyrere marked. Da finanskrisen brød ud, og bankerne fik behov for at polstre balancen, var prisfastsættelsen på aktier i mellemtiden faldet kraftigt, og man måtte gå til aktiemarkedet og lave kapitaludvidelser på væsentligt lavere værdiansættelsesniveauer.\nUdfordringen ved at spise sin egen hale Udbytte og aktietilbagekøb skal langt fra opfattes som værende entydigt negativt. Så længe kapitalen udnyttes optimalt og allokeres relativt til risiko, afkast og tidsperspektiv, synes tiltagene hensigtsmæssige for aktionærerne. Udfordringen opstår, når ambitioner om at optimere balancen på kort sigt tilsidesætter langsigtede investeringsmuligheder. Derfor er netop tidsperspektivet afgørende i belys ningen af selskabets mulighed for at spise sin egen hale. Rent teoretisk er der en naturlig grænse i aktietilbagekøbsprogrammerne – nemlig når der ikke er flere aktier tilbage at købe. Men grunden til, at mange selskaber i dag kan allokere kapital mod aktietilbagekøb, er jo driftsinvesteringer foretaget år tilbage, som i dag genererer en indtjening. Ved ikke at udnytte og reagere på de langsigtede investeringsmuligheder, der byder sig, risikerer selskaber derfor også at tilsidesætte muligheden for aktietilbagekøb i fremtiden. En anden udfordring, der\nkan opstå i kølvandet på de massive aktietilbagekøb, er tilfældet hvor efterspørgslen i økonomien accelererer. Hvis selskaberne pludselig skal imødegå en højere accelererende efterspørgsel, vil midlerne til disse investe ringer blandt andet blive fundet ved at reducere i kapitalallokeringen til aktionærerne – hvilket også har været tilfældet historisk. Udfordringen vil være, at det positive historiske bidrag, aktietilbagekøbene har haft på antallet af aktier og dermed stigningen i indtjeningen pr. aktie, vil blive reduceret. Samtidig vil afkastet på nye driftsinvesteringer ofte komme med forsinkelse og over en længere horisont. Tidsproblematikken vil med andre ord kunne medføre en stagnerende indtjening pr. aktie, hvis efterspørgslen efter selskabernes service- og vareydelser skaber et behov for selskabsinvesteringer, simpelthen fordi kapitalen flyttes fra en kortsigtet optimeringsmulighed til et langsigtet investeringsperspektiv.\nFormuepleje er tilhænger af optimal kapitalallokering Disciplin er et nøgleord i balancegangen mellem at til godese kortsigtede interesser og langsigtede muligheder. Selskaberne i Formueplejes aktieporteføljer er kendetegnet ved en høj forrentning af den investerede kapital, samtidig med at forrentningen i porteføljeselskaberne er væsentligt mere stabil sammenlignet med markedet som helhed. Det er det, der i vores univers er et af kerneelementerne i definitionen af et kvalitetsselskab. En egenskab, der fra selskabernes side kun kan imødegås gennem langsigtet investeringsplanlægning. Selskaberne kan ikke leve af deres egen hale og sam tidig tilsidesætte langsigtede investeringsmuligheder. Selskaber, der tør tilsidesætte kortsigtet optimeringspres med langsigtede investeringer, er ofte selskaber, der over tid forrenter aktionærernes kapital væsentligt bedre. Ovennævnte skal dog ikke være en opfordring til selskaberne om blot at foretage flere investeringer. Det handler om disciplin, købmandsskab og ambitionen om at skabe langsigtet værdi for selskabets aktionærer. Heri kan aktietilbagekøb og udbytter sagtens indgå, men husk, at baggrunden for at allokere kapital til aktionærerne i dag skyldes, at der tidligere er foretaget succesfulde investeringer.\nAf Anders Bjørnager, senior formuerådgiver, Formuepleje // anders.bjoernager@formuepleje.dk\nMange oplever, at det kan være vanskeligt selv at få overblik over de komplicerede sammenhænge mellem husstandens pensionsordninger i samspil med offentlige ydelser, skat, frie midler, eventuel friværdi og værdier i virksomhed. Yderligere mangler mange at få udarbejdet et kvalificeret modspil til de aftaler, der oprindeligt er aftalt med de forskellige pensionsleverandører. Standardløsningerne passer sjældent på alle og aldrig, hvis økonomien bare er en smule kompliceret. Udskyd pensioner – brug frie midler først Rådgivningsmæssigt anbefales mange at udskyde deres pensioner og bruge af de frie midler og/eller friværdien først. Dette sker under hensyntagen til den attraktive beskatning af afkast i pensioner på aktuelt 15,3 procent og muligheden for at opnå offentlige ydelser såsom det indkomstafhængige tillæg til folkepensionen. Dette er et eksempel på det samspil, der kan være mellem frie midler, pensionsordninger og de sociale ydelser, som vi oplever, at vores kunder ønsker at optimere i forhold til de fremtidige forbrugsmuligheder.\nFormuepleje analyserer Jo flere faktorer, der inddrages, jo større bliver behovet for at bevare overblikket, optimere på tværs af de forskellige skattemiljøer samt tilpasse til de individuelle ønsker og behov. Derfor tilbyder vi i Formuepleje at udarbejde dette overblik og anvise de økonomiske sammenhænge og mulige optimeringsgevinster, der vil være et resultat af vores analyse. I Formuepleje anvender rådgiverne et avanceret værktøj, som giver os mulighed for at udarbejde en personlig Senior Wealth rapport til dig. Den færdige rapport giver dig: 26\n• Overblik over den samlede formue i dag • Overblik over det økonomiske råderum i seniortilværelsen • Beregning og anvisning af den økonomiske nettogevinst • Forslag til konkret handleplan vedrørende de ændringer, der med fordel kan foretages\nEksempel Til illustration af Senior Wealth Plan vises her et eksempel på en analyse fra dette værktøj. Hr. og fru Jensen er 63 år og ønsker begge at gå på pension som 65-årige, hvor deres folkepension kan sættes til udbetaling. De har en samlet husstandsindkomst på 1,4 millioner kroner før skat og 772.000 kroner efter skat. Formue: • Ejendom: 5 millioner kroner. Gældsfri • Frie midler: 3 millioner kroner placeret i værdipapirer Pension: • Livrenter, som samlet udbetaler 250.000 kroner årligt fra 65. år • Ratepensioner på 5 millioner kroner, der kan udbetales fra 65. år • Aldersopsparinger på 1 million kroner, der kan udbetales fra 65. år\nSelskab: • Jensen A/S: Egenkapital 5,0 millioner kroner – pengetank med værdipapirer 5,0 millioner kroner.\nFordeling af nuværende formue før skat Privat\n19.000.000 kr. I opgørelsen er antaget, at værdierne er realiseret i dag.\nFordeling af nuværende formue efter skat Privat\n13.900.000 kr. I opgørelsen er antaget, at værdierne er realiseret i dag.\nEr der eventuelt ønsker til midler, der ikke skal indgå i beregningen af det økonomiske råderum? Type\nAndel der ikke benyttes\nAndel der benyttes\nVærdi af selskaber\nDer er mulighed for helt eller delvist at fravælge frie midler, friværdi og eller selskabet.\nHvilke overvejelser har familien Jensen?: • Skal de starte udbetalingerne fra ratepensionerne, og hvor mange år skal de udbetales over? • Skal de helt eller delvist ophæve aldersopsparingen? • Skal de hæve udbytte fra Jensen A/S? Hvornår og hvor meget? • Skal de bruge af de frie midler? Hvornår og hvor meget? • Skal de anvende friværdien i ejendommen og via en nedsparingskonto spise af friværdien? • Eller skal de vælge en kombination af ovenstående elementer, og hvordan skal denne kombinationen i givet fald så sammensættes?\nI dette eksempel kan opnås en optimeringsgevinst på godt 1 million kroner eller for at være mere præcis 1.031.000 kroner. Gevinsten er beregnet i forhold til at få pensionsordningerne udbetalt som aftalt med pensionsleverandøren og en jævn anvendelse af udbytte fra selskabet over perioden. Optimeringen består her af følgende handlinger: 1) SELSKAB\nNedenstående anbefalinger om pensionsordningerne, forudsætter at udbytte anvendes som beregnet: Fra eget selskab: Udbytte udskydes til 84 år: 6.946.057 kr. Mulig gevinst: 339.156 kr.\n2) PENSION Hr. Jensen Navn\n19 år (ændret fra 10)\n66 år (ændret fra 65)\n75 år (ændret fra 65)\nFru Jensen Navn Pensionsselskab\nVed at udskyde fru Jensens ratepension og hr. Jensens aldersopsparing, til de er 75 år, forlænge udbetalings perioden på hr. Jensens ratepension fra 10 til 19 år med start fra alder fra 66 år samt udskyde udbytteudlodningerne fra Jensen Invest A/S til 84 år opnås en gevinst på mere end 1 million kroner efter skat.\nOptimeringsgevinster I ovenstående eksempel er den samlede nettogevinst på over 1 millioner kroner opnået ved at ændre anvendelsen af pensionsordningerne i samspil med de frie midler og udbyttet fra selskabet. Ved at bruge af de frie midler i starten af perioden og udskyde/forlænge pen sionsordningerne fastholdes formuen i pensionerne længst muligt. Herved optimeres den lave afkastbeskatning på 15,3 procent i pensionsordninger samt udbetaling fra ratepensionerne, der er optimereret, så disse alene beskattes med bundskat. Ud over den mulige gevinst fra pension erne på samlet 692.000 kroner giver udskydelsen af\n266.000 kr. 50.000 kr.\n190.000 kr. Uændret\nudbyttet fra Jensen Invest til slutningen af perioden en mulig gevinst på 339.000 kroner. Vores beregning har udgangspunkt i gældende love og regler og vil omregnet til ekstra forbrugsmulighed i dette tilfælde udgøre cirka 50.000 kroner hvert år over 20 år.\nFå lavet en plan Som det fremgår af ovenstående eksempel, kan der være tale om meget store gevinster ved at planlægge og bruge af sin formue på den rigtige måde. I Formuepleje tilbydes kunder med investeringer over 5 millioner kroner i Formueplejeløsninger at få udarbejdet en Senior Wealth Plan. Der er mange penge at tjene, og med Formueplejes pensionsplan i hånden kan du indlede en kvalificeret dialog med både dine pensionsudbydere og din bank. Formuepleje hjælper gerne i processen. Kontakt en af vores rådgivere for at høre mere om mulighederne.\nBrevkasse Formuepleje svarer gerne på investorernes spørgsmål. Har du et spørgsmål, som du ønsker at stille til Formuepleje, er du velkommen til at maile det til brevkasse@formuepleje.dk. Spørgsmål til næste FORMUE-magasin skal være redaktionen i hænde senest den 02.09.2016. Brevkasseredaktør: kommunikationschef Søren Verup\nFejl i rubrik 38 Jeg har kun investeret i Formueplejes fonde gennem min pensionsordning. Det var Formuepleje, der i efteråret via Nordea gennemførte handlerne. Men nu ser det ud som om, at jeg bliver beskattet af gevinsten som kapitalindkomst. Hvorfor det? W.L., Herning.\nMerperformance i Fokus Jeg har lagt mærke til, at Fokus siden efteråret er steget ganske meget – også målt i forhold til benchmark. Hvad er baggrunden for denne markante merperformance, og kan det blive ved? K.J., København. SVAR: Formuepleje Fokus har siden medio september sidste år leveret et afkast på cirka 12 procent efter omkostninger, hvilket er mere end dobbelt så meget som det tilsvarende gearede indeks/benchmark. Årsagen til merafkastet er en kombination af flere faktorer, nemlig rigtig placering i den korte ende af rentekurven i forhold til det rentefald, der har været, samt omhyggelig udvælgelse af de rigtige obligationer. Aktuelt høster Fokus et løbende rente afkast ved at låne til renter under nul og placere pengene i obligationer til højere renter. Formuepleje forventer på et års sigt, at Fokus leverer et afkast på cirka 2-2,5 procent efter omkostninger ved uændrede 30\nrenteniveauer. Fokus er afdækket over for stigninger i den lange rente. Obligationsstrategien i Fokus indgår desuden i alle de gearede porteføljer. Det vil sige Pareto, Safe, Epikur og Penta. Dermed har alle de blandede investeringsfonde nydt godt af det gode merafkast for obligationsstrategien. Den anbefalede investerings horisont er mindst tre år.\nSVAR: Formuepleje har desværre erfaret, at der for visse kunder hos Formuepleje er opstået en fejlindberetning af handler med pensionsmidler i 2015. Det betyder, at opnået afkast ved disse investeringer fejlagtigt er blevet opført i rubrik 38 på årsopgørelsen. Fejlen påvirker ikke eventuel PAL-skat for pensionsdepotet. Fejlen kan ikke lastes hverken Formuepleje eller Nordea. Skat har forsøgt at rette fejlen, hvilket er lykkedes for de fleste kunder. De kunder, der har en fejlagtigt kapitalindkomst opført i rubrik 38, skal derfor selv korrigere feltet. Du og andre kunder er meget velkommen til at kontakte Formuepleje for at få konkret hjælp og vejledning. Tlf.: 87 46 49 00/mail info@formuepleje.dk. Vi beklager besværet. Senior formuerådgiver Henrik Jackerott\nInvestering af gaver Jeg har givet mit barnebarn 40.000 kr. i gave. Er det muligt at investere disse midler? Jeg tænker ikke på børneopsparing. S.P., Herning SVAR: Ja. Hvis pengene står på en almindelig bankkonto i barnets navn, og der er tilknyttet et værdipapirdepot, kan der investeres i alle typer af værdipapirer. Det kan være en fordel at investere pengene i lagerbeskattede investeringsfonde, således at afkastet kommer i form af kapitalindkomst. Det betyder nemlig, at barnet kan benytte sit personfradrag, der i 2016 er på 33.000 kroner. På den måde bliver investering i Formueplejes lagerbeskattede investeringsfonde (som for eksempel Formuepleje Safe) skattefri, så længe det årlige afkast holder sig under frikortgrænsen. Investeres der derimod i aktier eller aktiebaserede investeringsfonde, der beskattes som aktieindkomst, vil afkastet i form af udbytter og eller realiseret afkast være aktieindkomst. Aktieindkomst, der ikke overstiger 50.600 kroner (2016) årligt, beskattes med 27 procent. Skatteværdien af børns personfradrag kan ikke\nudnyttes i denne indkomst. Aktieindkomst udover 50.600 kroner beskattes med 42 procent, dog med mulighed for udnyttelse af barnets personfradrag. Du kan med fordel få en fuldmagt fra forældrene, så du kan styre investering erne via din egen netbank. Formuerådgiver Gitte Brøgger Led\nEnkelhed tak! Jeg synes, at Formueplejes måde at investere på virker kompliceret med al jeres gearing, tangentportefølje og optimale lavrisikoporteføljer og så videre. Kan jeg få en enkel og klar forklaring på jeres koncept? A.E., Aalborg SVAR: Skal vi skære forklaringen ind til benet, så tager vi udgangspunkt i en lavrisikoportefølje bestående af cirka 30 procent globale aktier og 70 procent obligationer. Gearingen anvender vi til at skalere lavrisikoporteføljen op, så den matcher kundens risikoprofil. Herved opnår vi det optimale afkast- og risikoforhold.\nSenior formuerådgiver Kim Hoberg Nielsen\nHvordan kan det være, at omkostningerne ved at investere i Penta er meget højere end i Safe. Det er jo den samme model – bare forstørret, så hvorfor skal det koste mere? T.L., Rønne SVAR: Det et er rigtigt, at det umiddelbart ser ud som om, at det er dyrere at investere i Penta frem for Safe. Og du har også ret i, at det ”bare” er det samme investeringskoncept i forstørret grad. Dog er der investeret i virksomhedsobligationer i Safe, hvilket der ikke er i Penta på grund af likviditetshensyn. Men kigger man nærmere på omkostning erne, så er de såkaldte officielle ”løbende omkostninger CII” 1,92 procent for Safe og 2,41 procent for Penta. Men her skal du medtage i beregningen, at når du investerer i Penta, får du for hver 100 kroner, du investerer, som følge af gearingen på cirka fire gange indskuddet afkast af cirka 500 kroner. Populært sagt: Cirka 130 kroners aktieafkast og 370 kroners obligationsafkast. I Safe er gearingen 2 gange, så her får du afkast af cirka 300 kroner for hver 100 kroner, du køber investeringsbeviser for – cirka 80 kroner aktieafkast og 220 kroner obligationsafkast. Det betyder alt i alt, at hvis du måler omkostningerne i forhold til det beløb, der investeres, og det du reelt opnår afkast af, så skal du i jævne træskolængder dividere Safes omkostninger med tre og Pentas med fem. Det giver en omkostning på 0,64 procent for Safe i forhold til afkastgrundlaget. Det er tilsvarende 0,48 procent for Penta. Bundlinjen er altså, at det ikke koster mere at investere i Penta i forhold til den kapital, du får afkast af, men faktisk mindre. Formuerådgiver Christiane Birksted\n– en solid vinderaktie Rasmus Lee Hansen Senior analytiker Rasmus Lee Hansen vurderer, at S&P Global vil levere et attraktivt afkast de kommende år.\nDet verdenskendte amerikanske ratingbureau S&P Global er en af de større aktieposter i Formueplejes globale aktieportefølje. Et selskab med monopollignende status i en branche med pæn vækst. Af Søren Verup, kommunikationschef, Formuepleje // soeren.verup@formuepleje.dk\nDe fleste investorer har hørt om det amerikanske aktieindeks S&P 500, der bruges til at tage temperaturen på det brede amerikanske aktiemarked. De fleste ved også, at både lande og virksomheder får deres kreditværdighed bedømt af særlige ratingbureauer som Moody’s, Fitch og S&P. Det er netop disse to nærmest monopol agtige tjenesteydelser inden for den finansielle branche, som er de centrale forretningsområder for den amerikanske virksomhed S&P Global – en global virksomhed med 125 års historie. S&P Global har mere end 17.000 ansatte fordelt på kontorer i 30 lande og arbejder inden for fire forretningsområder, hvoraf de to største er kreditrating af virksomheder/lande samt udarbejdelsen af indeks og benchmarkdata til den finansielle sektor. S&P Global har desuden to mindre forretningsområder inden for analyser og indsamling af priser på råvarer (især olie) samt inden for informationsservice, hvor selskabet udarbejder\nanalyser og vedligeholder omfattende databaser med oplysninger om virksomheder over hele verden. ”Det, der grundlæggende kendetegner S&P Global, er, at det er en virksomhed med en unik markedsposition, der betyder, at den har det, vi kalder ”pricing power”. Det betyder, at den kan sælge sine tjenesteydelser til en relativt høj pris på et marked, hvor S&P nærmest har monopol. Sam tidig er S&P Global prisfastsat ganske attraktivt med en pæn forventet upside,” siger senior analytiker Rasmus Lee Hansen, CPH Capital Fondsmæglerselskab A/S, der er Formueplejes aktieforvalter på globale aktier.\nGlobalt marked med få aktører Inden for kreditrating af lande og virksomheder har S&P Global en markedsandel på 40 procent. De to andre aktører er Moody’s, der har en tilsvarende markedsandel og så Fitch, der har cirka 15 procent. Dertil kommer en række små og mere lokale ratingbureauer. 40 procent\nudgør jo ikke et monopol, men det hører med til det samlede billede, at når en virksomhed som for eksempel Carlsberg ønsker at udstede en ny virksomhedsobli gation, vil den typisk lade mindst to ratingbureauer bedømme obligationen, for at den kan sælges til investorer til en konkurrencedygtig pris. Den gennemsnitlige virksomhedsobligation har faktisk 2,3 ratings, og da der kun er tre store markante spillere på markedet, så betyder det de facto, at S&P Global har monopol sammen med ratingbureauet Moody’s, som Formueplejes aktieportefølje i øvrigt også er investeret i. ”Ud over denne status så er det helt normalt inden for den finansielle verden, at det er nedfældet i dokumenter og aftaler, hvilke ratingbureauer, der skal anvendes. Det betyder, at S&P Global i mange sammenhænge er født ind som leverandør, og dermed har den en utrolig stærk forretningsmodel, som det praktisk talt er umuligt at rokke ved. Den eneste store usikkerhedsfaktor er deres troværdighed,” siger Rasmus Lee Hansen. Her henviser han til efterspillet efter finanskrisen, hvor ratingbureauerne blev beskyldt for at være blevet betalt for at give for høje kreditratings. Men det er uomtvisteligt, at der er en slags afhængighed, når en virksomhed betaler for at få en rating, og dermed har en naturlig interesse i, at ratingen bliver så høj som mulig. S&P Global har ligesom andre finansielle virksom heder for nyligt betalt en bøde på mere end 1 milliard dollar for sit medansvar i finanskrisen. Rasmus Lee Hansen mener, at den selvransagelse, branchen har været igennem, vil smitte positivt af på fremtiden, da ratingbureauerne har genvundet tilliden som objektiv, kompetent og ikke mindst nødvendig for vurderingen af kreditværdigheden for selskaber og lande, som ønsker at finansiere sig via kapitalmarkederne.\nVækst i sigte Det er ikke nok at være en solid virksomhed med stærke produkter på et lukrativt marked. Når Formueplejes kapitalforvalter leder efter attraktive aktier, skal der også gerne være et godt vækstpotentiale. For S&P Global er der tre drivende faktorer for væksten. På langt sigt er der den strukturelle udvikling inden for långivning, hvor den stigende regulering og de øgede solvenskrav til bankerne betyder, at virksomhederne i stadig stigende grad låner i obligationsmarkedet i stedet for på en kassekredit i banken. Fordelen for virksomhederne er, at de ofte kan låne billigere, og de kan sammensætte en mere langsigtet og stærkere kapitalstruktur, der bedre passer til de udviklingsplaner, de har. Det betyder, at efterspørgslen efter kreditrating vil være stigende. På det mellemlange sigt udløber der særligt mange virksomhedsobligationer i perioden 2017-2019. Det betyder, at lånene skal refinansieres, hvilket løfter efterspørgslen efter ratings. Og på den helt kort bane betyder Den Europæiske Centralbanks opkøb af højkvalitetsvirksomhedsobliga tioner, at renten på disse typer af obligationer forventes at falde. Det vil friste kreditstærke europæiske virksomheder til at udstede obligationer – enten for at finansiere nye investeringer eller for at købe egne aktier tilbage. ”Alt i alt vurderer jeg, at S&P Global over de kommende år vil få en pæn og solid vækst i indtjeningen. Læg dertil, at det er en særdeles veldrevet virksomhed, der står solidt inden for fire forretningsområder. Den har en god ledelse, der har trimmet virksomheden de seneste år, og sammenholdt med en sund balance og attraktiv kapitaldisciplin er det alt i alt en god, langsigtet investeringscase,” understreger Rasmus Lee Hansen. Bemærk: Der er ikke tale om en anbefaling til køb eller salg af aktien og/eller investeringsløsninger udbudt af Formuepleje.\nFormueplejes foreninger på tværs Oversigt over samtlige Formueplejes investerings- og kapitalforeninger, opgjort pr. 21. juni 2016. Klassiske formueplejeforeninger\nAktiver, andel af formue i % Obligationer og kontanter\nIndre værdi pr. den 21. juni 2016\nHigh Water Mark 31. marts 2016\nAbsalon Global High Yield Absalon Obligationer Absalon Rusland\nVær ajour på formuepleje.dk Investeringer i Formueplejeforeningerne er langsigtede investeringer, hvor vi hele tiden har fokus på at give vores investorer et attraktivt afkast i forhold til den valgte risiko. Ønsker du at følge dine investeringer tæt, er der rig mulighed for at blive klogere via vores hjemmeside. På formuepleje.dk kan du finde al den nødvendige og helt friske information om alle de fonde, du har investeret i hos os. Dagligt bliver alle kurser og stamoplysninger opdateret og nye nøgletal beregnet. Abonnér på nyhedsbrev På siden har du også adgang til nyhedsartikler og informationer om Formuepleje og oversigt over informationsmøder i den nære fremtid. Tilmeld dig også vores nyhedsbrev på mail, så du altid er på omgangshøjde med dine investeringer.\nFormue Formue // 3. // 3. kvartal kvartal 2016 2016\nAarhus: Tirsdag den 9. august 2016 kl. 16.00 Hellerup: Tirsdag den 9. august 2016 kl. 16.00 Aarhus: Fredag den 12. august 2016 kl. 12.00 Hellerup: Fredag den 12. august 2016 kl. 12.00 Køge: Fredag den 2. september 2016 kl. 12.00 Aarhus: Fredag den 2. september 2016 kl. 12.00 Hillerød: Mandag den 26. september 2016 kl. 16.00 Aarhus: Tirsdag den 27. september 2016 kl. 16.00 Køge: Tirsdag den 11. oktober 2016 kl. 16.00 Aarhus: Tirsdag den 11. oktober 2016 kl. 16.00 Aarhus: Fredag den 14 oktober 2016 kl. 12.00 Hellerup: Fredag den 14. oktober 2016 kl. 12.00\nMagasinet FORMUE 03 // 2016\nI dette nummer af Magasinet FORMUE kan du blandt andet læse om Formuepleje Penta - investeringen, der slår aktier, men hvor risikoen for tab...