Rued Langgaard | Dansk Komponist Forening\nRued Langgaard var i usædvanlig grad afhængig af sine omgivelser livet igennem. Han voksede op som et vidunderbarn, og hans forældrene søgte at skåne ham for alt, der kunne hæmme hans musikalske udvikling. Hans musikalske geni var centrum i det univers der omgav ham som barn. Og fortsatte med at være det i hans voksenliv. Det gjorde ham ekstremt sårbar over for alt hvad han måtte opfatte som forbigåelser eller manglende anerkendelse, og tilsvarende afhængig af den støtte og beundring, som hans nærmeste omgivelser – først forældrene og efter deres død hustruen – ydede ham.\nDerfor fik Rued Langgaard ingen nem vej gennem det danske musikliv. Hans barnlige forvisning om egen genialitet kunne give sig barnagtige udslag, og den resulterede i konflikter med myndigheder og mennesker, der vanskeliggjorde den anerkendelse, som han ikke kunne være foruden. Han manglede den evne til at sno sig og andre i musiklivet der kendetegnede nogle af hans store samtidige. Derfor formede hans karriere i musiklivet sig som en række af nedture med voksende social isolation og eksilering fra musiklivet i takt med at kredsen om ham indsnævredes.\nVidunderbarn 1893 - 1913Rued Langgaard voksede op som eneste barn af to musikerforældre: Komponisten og pianisten Siegfried Langgaard og pianisten Emma Langgaard. Forældrene opdagede hurtigt barnets enestående musikalske evner. Som fem-årig fik han klaverundervisning af sin moder, og to år efter kunne han spille værker fra koncertrepertoiret af Chopin og Schumann. Klaverundervisningen suppleredes med orgeltimer det følgende år, og 11 år gammel debuterede Rued Langgaard som koncertorganist med et program der bl.a. rummede improvisation.\nDet er nærliggende at bruge betegnelsen ”vidunderbarn”, og der er næppe tvivl om, at forældrene har opfattet og opdraget Rued Langgaard som sådan. Han voksede op med bevidstheden om at være genial og med forpligtelsen til at manifestere sit geni. Denne bevidsthed og forpligtelse fulgte Rued Langgaard livet igennem.\nEfter debutkoncerten i Marmorkirken begyndte teoriundervisningen med skiftende lærere: Johan Svendsen, Carl Nielsen, C. F. E. Horneman, Wilhelm Rosenberg, P. S. Rung-Keller hvorefter faderen overtog undervisningen. De første klaverstykker og sange stammer fra disse år eller tidligere, og 1908 debuterede den 14-årige Rued Langgaard som komponist med korværket Musae triumphantes ved en Palækoncert. Samme år præsenterede han egne kompositioner for et indbudt publikum i København. På denne tid begyndte han også på sin 1. symfoni: Et 5-satset, timelangt værk for stort orkester der blev komponeret og revideret frem mod 1911.\nSammen med forældrene rejste Rued Langgaard ofte til udlandet med Berlin og Sverige som hyppige rejsemål. I Stockholm præsenterede han igen egne kompositioner for et indbudt publikum 1910. Det egentlige gennembrud kom 1913, hvor Berliner Philharmonikerne med succes uropførte hans 1. symfoni Klippepastoraler (BVN 32 1908-11). Komponisten var dengang 19 år gammel.\nUnge år 1914-26Et halvt år efter sin 20 års fødselsdag mistede Rued Langgaard sin fader. Han var nu voksen og skulle skabe sin egen tilværelse og finde sin identitet som kunstner og som menneske.\nKunstnerisk er det tydeligt hvordan Rued Langgaard i årene efter 1914 prøvede at finde sig selv i en tid, hvor verdenskrig og modernisme underminerer de værdier, han var opdraget med. Årtiet mellem 1914 og 1924 rummer værker hvor han konfronterer samtidens mest moderne musik – til en vis grad personificeret i Carl Nielsen – for først at bemægtige sig dens udtryksformer og derpå at bekæmpe dens æstetiske tendens.\nKlaverværker som Insektarium (BVN 134, 1917) eller Afgrundmusik (BVN 169, 1921), orkesterværker som Sfærernes Musik (BVN 128, 1916-18) eller 6. symfoni Det himmelrivende (BVN 165, 1919-20) og den 3. strygekvartet (BVN 183, 1924) viser, at Rued Langgaard behersker modernismens udtryksmidler. Men uden at han derfor forskriver sig til modernismen. Med hans eget udtryk (om 6. symfoni) er der tale om: ”En Musik som … lyder som moderne Musik, men den er det ikke.”\nRued Langgaard ville bekæmpe modernismen med dens egne midler for derved at bevise den klassisk-romantiske harmonis eviggyldige sandhed. Ikke som et ungdomsoprør mod faderens æstetik, men tværtimod som et forsøg på at videreføre faderens teosofisk inspirerede ideer om musikkens mission i en tid, hvor gudløshed synes at være en altdominerende tendens.\nLæs mere om Rued Langgaard og musikkens mission her\nUdadtil var disse år succesrige for Rued Langgaard. Hans værker blev opført både i Danmark og i udlandet. Hans arbejder blev påskønnet med Det Anckerske Legat (1916) og Dansk Komponist Forenings Hæderspris (1921). Hans store værk Sfærernes Musik for solo, kor og to orkestre blev udgivet af Wilhelm Hansen og uropført 1921 i Karlsruhe. Han begynder at gøre sig gældende som dirigent af egne værker med koncerter i Tyskland (Heidelberg, Darmstadt, Berlin) og afholder sine egne kompositionsaftener i København.\nMen succesen var ikke ublandet. 1917 søgte han forgæves det prestigefyldte organistembede ved Christiansborg Slotskirke, og det blev begyndelsen på en række forgæves ansøgninger om embede som organist i København. Rued Langgaard var modstander af Thomas Laubs reformer af kirkesangen, og det skaffede ham med tiden mange og indflydelsesrige fjender i det kirkemusikalske miljø. Heller ikke kritikken var nådig over for hans værker. De blev i stigende grad betegnet som ”uforståelige” eller ”ørkenvandringer”. Og værst af alt: Hans hovedværk, operaen Antikrist (BVN 170, 1921-23), blev afvist af Det Kgl. Teater 1925 og derpå afvist igen og igen hver gang det blev indleveret i revideret udgave.\nProfessionelt var Rued Langgaard i disse år ved at blive isoleret i Københavns musikliv. Det kan både være en grund til og en følge af at han menneskeligt ikke formåede at frigøre sig fra rollen som vidunderbarn. Han kunne ikke vinde fodfæste i musiklivet og blev boende i barndomshjemmets beskyttende atmosfære hos moderen efter faderens død. Og han stiftede ikke familie. Socialt og menneskeligt gik Rued Langgaard i stå, mens han kunstnerisk udviklede sig med rivende hast.\n Citeret fra Bendt Viinholt Nielsen: Rued Langgaards Kompositioner s. 227, Odense 1991.\nKriseår 1927-1940Rued Langgaards moder døde i slutningen af 1926, og i begyndelsen af 1927 giftede han sig med Constance Tetens. Hun var nogle år tidligere kommet ”i huset” hos familien Langgaard som en hjælper og fortrolig for Rued Langgaards moder og har sandsynligvis følt det som sit kald at overtage den moderlige omsorg for Rued Langgaard. Fra hans side har forbindelsen måske snarere været praktisk end følelsesmæssigt begrundet.\nÆgteskabet og en påfølgende flytning uden for byen betød at Rued Langgaard måtte skaffe sig et underhold. Han søgte organistembeder – nu også i provinsen – men stadig uden held, og han søgte også forgæves stillingen som dirigent for Musikforeningen efter Carl Nielsen. Udgivelsen af den 7. symfoni 1927 og stiftelsen af en ”Klassisk Musikforening” kostede Rued Langgaard mange penge, og selv om han ikke var uden egne midler og modtog en beskeden kunstnerstøtte fra staten var der smalhans i familien..\nFremtidsperspektiverne som arbejdsløs musiker (blandt mange) i København påvirkede Rued Langgaards skabertrang. Han brugte megen tid på at revidere tidligere værker – først og fremmest operaen Antikrist som han omarbejdede i flere forgæves forsøg på at få den antaget på Det Kgl. Teater, til den blev definitivt afvist 1935. Men også de senere symfonier som nr. 5, 6, 7 og 8. Nye værker var hovedsageligt for klaver eller orgel, og blandt dem var periodens hovedværk: Orgeldramaet Messis bestående af tre selvstændige ”aftener” og et postludium (BVN 228, 1935-37). De to første dele med titlerne Messis og Juan uropførte han ved to koncerter i Vor Frue Kirke i København 1936. Tredje del Begravet i Helvede (1937) og postludiet blev først uropført efter hans død.\nMessis betegner sammen med Antikrist kulminationen på Rued Langgaards religiøse kunst. Troen på musikkens missionerende forpligtelse i forhold til det guddommelige overlejres efterhånden af andre, mere verdslige ideer om kunstens kulturelle og samfundsmæssige betydning. Rued Langgaard blev i disse år en flittig læser af filosofiske og kulturkritiske værker, som han studerede og tog noter fra på biblioteket. Inspireret af disse værker og af samtaler med filosoffen Severin Christensen forvandles Rued Langgaards kunstneriske kald fra at være rettet mod det religiøst overjordiske til et mere livsnært, jordisk engagement.\nLæs mere om Rued Langgaard og livsfilosofien her\nEksil 1940-52I 1940 fik Rued Langgaard efter 25 års forgæves søgen endelig et embede som organist. Oven i købet som domorganist, men til gengæld i Ribe. Der er ingen tvivl om at titlen domorganist sammen med et pragtfuldt orgel i Ribes domkirke og en forstående biskop der støttede ham i trakasserier med præster og menighedsråd kildrede hans forfængelighed og var ham til glæde og gavn i det daglige arbejde. Til gengæld er der heller ingen tvivl om at han opfattede Ribe som et eksil. Forvist fra hovedstadens musikliv. Det er påfaldende at han sammenligner Ribe med den tyske (dengang ubetydelige) provinsby Bonn, hvor hans idol Robert Schumann tilbragte sine sidste år indespærret på en galeanstalt.\nPå godt og ondt blev Ribe udfrielsen af den krise og lediggang, der havde forpestet Rued Langgaards senere år i København. Han kom i gang på ny som komponist og symfoniker. Først med liturgisk musik til brug i domkirken. Og efter et par års forløb med en ny symfoni, nr. 9 med titlen Fra Dronning Dagmars By (BVN 282, 1942) der med nationale konnotationer og folkevisetematik blev hans mest populære og hyppigst opførte symfoni.\nRibeårene gav Rued Langgaard en vis oprejsning for de forsmædelser, København havde bragt ham. Store øjeblikke var da Aarhus Byorkester under Thomas Jensen spillede 3. sats af Dronning Dagmar symfonien som ekstranummer ved en koncert i Ribe, og da han kort før sin død fik den længe eftertragtede professortitel (omend fra et inferiørt schweizisk akademi).\nMen skuffelserne udeblev ikke. Rued Langgaard blev grebet af en symfonisk raptus og komponerede syv symfonier efter sin niende. Alle blev de indsendt til Statsradiofonien, men kun en nr. 10 med titlen Hin Torden-Bolig (BVN 298, 1944-45) blev opført. De øvrige seks blev forkastet, trukket tilbage, genindsendt med nye titler eller revisioner, atter forkastet, genindsendt på ny i et stormløb mod de autoriteter, der afgjorde musikafdelingens programpolitik, og som vel opfattede Rued Langgaard som et tragisk fortidslevn – overhalet af nye generationer med symfonikere som Vagn Holmboe, Herman D. Koppel og Niels Viggo Bentzon.\nMen Rued Langgaard havde også fortalere og forkæmpere i radioen: Først og fremmest kapelmesteren Launy Grøndahl der selv havde sine rødder i den romantik, Rued Langgaard var groet af, og som bedre end de fleste kunne vurdere og anerkende Langgaards forvaltning af den symfoniske tradition. Han opførte Langgaards 6. symfoni Det Himmelrivende ved en torsdagskoncert 1949, og han sikrede studieopførelser og radiotransmissioner af en række af Langgaards øvrige værker. Nogle af Radioorkestrets musikere delte Grøndahls sympati for Rued Langgaard og sørgede for at også hans kammermusik kunne høres i radioen. Men efter Rued Langgaards død i Ribe 1952 var det småt med opførelser af hans musik, indtil Langgaard-renaissancen for alvor satte ind i 1960’erne.\nConstance Langgaard overlevede sin mand og oplevede at høre hans Sfærernes Musik ved indledningskoncerten til Nordiske Musikdage i Stockholms Koncerthus 1968 få måneder før sin død i februar 1969.\nRued Langgaards samlede produktion virker for en umiddelbar betragtning overvældende og kaotisk.\nOvervældende alene i kraft af mængden af værker: Omkring 500 originale værker og arrangementer er opregnet i Bendt Viinholt Nielsens banebrydende og uundværlige værkfortegnelse. Kaotisk fordi et værk kan optræde med forskellige titler, i forskellige revisioner og undertiden nummereret forskelligt fra komponistens hånd. Hvortil kommer de uendeligt mange tråde der binder værker sammen, når komponisten integrerer eller måske bare genbruger (dele af) ældre værker i nye.\nStilistisk er Rued Langgaards produktion også ujævn og forvirrende. Frem til begyndelsen af 1920’erne kan man tale om en stilistisk udvikling fra en af Gade og Schumann påvirket romantik mod en af Carl Nielsen påvirket modernisme. Men der er snarere tale om en udvidelse af et kompositionsteknisk repertoire end om en æstetisk udvikling eller modning. Og fra 1920’erne er det som om stil for Rued Langgaard ikke er et ståsted, men et udtryksmiddel. Moderne stilmidler bruges ofte som udtryk for negative kræfter, mens klassisk-romantiske stilmidler signalerer positive kræfter.\nTendensen er langt fra undtagelsesfri, men den efterlader et indtryk af, at Rued Langgaard efter en kort ”modernistisk” periode går direkte over i en ”postmoderne”. Det virker som om modernismen for ham er et stadium der skal overvindes, for derefter at integreres i nye værkers individuelle udtryksuniverser.\nGenremæssigt er produktionen stort set altomfattende og spænder fra teatermusik (operaen Antikrist) og kirkemusik til orkester- og korværker, kammermusik, solomusik for klaver og orgel og sange for en eller flere stemmer. Men heller ikke genrerne er klart adskilt. Korværker kan integreres i symfonier. Sange kan citeres i instrumentalværker – undertiden som bærere af en særlig stemning eller et skjult program. Der er en tendens til at enkelte genrer dominerer visse perioder af Rued Langgaards liv: Sange med klaver i de tidlige år, klaver og orgelværker i 1930’erne under Rued Langgaards personlige og professionelle krise, liturgisk musik i 1940’erne hvor Rued Langgaard var domorganist i Ribe. Men heller ikke denne tendens er entydig, og én genre skiller sig ud: Symfonierne.\nMed 16 symfonier og et antal symfoniske orkesterværker der spænder over næsten et halvt århundrede står Rued Langgaard som en af Danmarks store symfonikere, og symfonierne synes at være den røde tråd, som binder livsværket sammen fra drengeårenes Klippepastoraler til de sidste års Syndflod af Sol. Derfor skal symfonierne gøres til genstand for en nærmere omtale i denne sammenhæng.Læs mere om Rued Langgaaards symfonier her\nHistorien om Rued Langgaard (1893-1952) som symfoniker kan skrives kort: Han komponerede 16 symfonier mellem 1908 og 1951. Ni af dem (nr.1-7 og 9-10) blev opført ved koncerter eller i radio frem til hans dødsår 1952. Af dem blev kun fem (nr. 2, 4, 5, 6 og 9) spillet mere end fem gange. De øvrige syv symfonier (nr.8 og 11-16) fik han aldrig at høre.. Konklusion: Fiasko.\nFørst et halvt århundrede efter komponistens død er denne opfattelse under revision. De kritiske udgivelser af symfonierne i Rued Langgaard udgaven og de komplette indspilninger på Danacord og Dacapo efter 1990 har muliggjort en mere nuanceret stillingstagen til de enkelte symfonier og deres betydning i Rued Langgaards produktion. Her bliver det hurtigt klart at symfonien på ingen måde står som en isoleret genre i det samlede værk. Rued Langgaard skrev symfoniske værker der ikke bærer titlen symfoni, symfonier kan virke som forstudier til eller uddrag af andre værker – især operaen Antikrist – og andre værker kan udvides til eller indgå i en symfoni.\nDerved bliver Rued Langgaards symfonier på én gang et udsnit af hans produktion og en rød tråd, der snor sig gennem produktionen og forbinder mange genrer og værker. Det er baggrunden for nærværende oversigt.\nOversigt over Rued Langgaaards symfonier er undervejs\n Edition Samfundet ved Bendt Viinholt Nielsen\n Bendt Viinholt Nielsen: Rued Langgaards kompositioner. Annoteret værkfortegnelse. Odense 1991.\nRued Langgaards fader Siegfried Langgaard arbejdede de sidste år af sit liv på en religiøs-filosofisk afhandling om ”Musikkens Mission” der aldrig blev udgivet. Den er både præget af tidens teosofiske tanker og af Wagners ideer om et Gesamtkunstwerk. Musikkens mission er her at bidrage til (foranledige?) at de forskellige splittede kunstarter samles til en ”livskunst” og klinger sammen i en ”verdensharmoni”, som forener mangfoldige modsatrettede bevægelser til en stor lovsangshymne.\nRued Langgaard arvede så at sige tanken om musikkens mission fra sin fader og tog den på sig som et kunstnerisk kald, der kulminerede med operaen ”Antikrist” og et foredrag om ”Fremtidens Frelser og Jesu musikalske Selskab”, som han holdt i Academia catholicum november 1923, og et dertil knyttet fragment om ”Jesu musikalske Selskab”.\nLanggaard beskæftiger sig her med kunstens bestemmelse som det, der skal lede mennesket til et nyt og højere åndeligt liv og sikre en ny og fredelig verdensorden. Hvordan det skal foregå i detaljer er ikke altid helt klart, men med kunstens og især musikkens hjælp skal mennesket gennem nogle stadier overvinde den individuelle egoisme og gennem oplevelse af den højeste livsnydelse nå ind til kernen af mysterierne: ”Udviklingen af ’Guds Fødsel’ og Forløsningen”. Langgaard er inde på de samme tanker om kunstens mission, som Scriabin op mod sin død 1915 havde i forbindelse med sit synæstetiske totalkunstværk Mystère, der skulle indvarsle verdensrevolutionen.\nI det ufuldendte og fragmentariske udkast til program for ”Jesu musikalske Selskab” viser Langgaard nøjere, hvordan han tænker sig, at den musikalske opdragelse af fremtidens publikum skal foregå for at sikre kunstens indvirkning på en ny verdensorden. Han bygger på de åndelige øvelser, som Ignatius Loyola foreskrev for jesuiterordnen i 1600-tallet. På den baggrund udvikler han tanker om en teokratisk stat med kunstnerne som en slags åndelig præsteskab. Det ligger nær at pege på Hermann Hesses roman fra 1930’erne ”Glasperlespillet”, der netop skildrer et sådant åndeligt regime, og som i øvrigt kom til at udøve indflydelse på Stockhausen. Langgaard forestiller sig at musikken og kunsten skal arbejde frem mod en ny verdensorden i samarbejde med det teosofiske selskab The Star in the East og det nystiftede parti Danmarks Retsforbund.\nKnap 20 år senere vendte Langgaard tilbage til manuskripterne og modificerede nogle af de mest absolutte udtalelser, og så kommenterer han dem med tilføjelser: Nederst på forsiden af foredraget skriver han: ”Hvad Livet ’lærte’ mig indtil 1923: Religiøst vanvid som sidste Udvej”, og i slutningen af fragmentet om Jesu musikalske Selskab tilføjer han i parentes efter underskriften karakteriseringen ”(Sværmer). Rettelserne indføjet 22. Januar 1942, Ribe”.\n Jf. Bendt Viinholt Nielsen: Rued Langgaard. København 1993. Rued Langgaard Samlingen, Det Kgl. Bibliotek, RLS 139a; se også Jørgen I. Jensen: ”Alle tings musik” i Dansk Musiktidsskrift årg. 54 nr. 6 (maj 1980) side 273 der indgående behandler Langgaards manuskript ud fra teologiske og musikalske synspunkter.\nRued Langgaard og livsfilosofien\n(Dette afsnit er et sammendrag af et referat holdt på Dansk Selskab for Musikforsknings Holmboe-symposium 14. marts 2009).\nLægen og filosoffen Severin Christensen var ven af Rued Langgaards forældre og et af de mennesker, som først forstod rækkevidden af Rued Langgaards begavelse. Forbindelsen mellem Severin Christensen og Rued Langgaard fortsatte efter forældrenes død og dokumenteres bl.a. af Severin Christensens dagbøger. Et resultat heraf er Rued Langgaards ønske om et samarbejde mellem Jesu musikalske Selskab og Danmarks Retsforbund (se afsnit III Musikkens mission). Severin Christensen var med i den kreds der i 1919 stiftede partiet, og han gik for at være partiets chefideolog.\nSom filosof var Severin Christensen, der var uddannet og arbejdede som læge, knyttet til den række livsfilosoffer, der prægede europæisk tænkning i forrige århundrede. Internationalt drejede det sig bl.a. om franskmanden Henri Bergson, hvis skelnen mellem den oplevede, dynamiske tid og den målte, mekaniske tid fik stor betydning for kunstnere – man kan nævne Prousts romanværk På sporet af den forsvundne tid som var inspireret af Bergson. Bergsons filosofi fik betydning for Severin Christensen, men Christensen var også inspireret af Kant og på hjemlig grund af psykologen og filosoffen Ludvig Feilberg og dennes skrifter om naturoplevelsen og dens betydning for menneskets udvikling fra slutningen af 1800-tallet.\nSeverin Christensens filosofi omfatter dels en retsmoral, dels en livsfilosofi. Retsmoralen forudsætter både en liberalisme hvor staten blander sig så lidt som muligt i borgernes livsudfoldelse, og en solidaritet der kræver en høj etisk standard, hvor borgerne yder og modtager efter fortjeneste og respekterer hinandens muligheder for livsudfoldelse. Det betyder at man ikke må tilegne sig samfundsskabte værdier, og det blev et kernepunkt i Retsforbundets program med forslaget om grundskyld. Men det betyder også at borgeren skal modtage anerkendelse og belønning for de værdier – både fysiske og åndelige – som hun eller han frembringer gennem sit arbejde.\nDisse principper har tiltalt Rued Langgaard i 1920’erne og 30’erne. Han følte sig uretfærdigt behandlet af et samfund, der ikke ville honorere hans evner som en af tidens største orgelspillere med et usselt embede, uanset hvor og hvor ofte han søgte; et samfund som forventede at han selv betalte for at få trykt og opført sine symfonier; han opfattede sig selv som en musikalsk geni miskendt og trynet af en offentlighed, der lå under for Carl Nielsens modernisme og Thomas Laubs salmereform: for ham har det været tillokkende at tilslutte sig tanken om en retsstat, der giver enhver sit således at: ”Hvis alle har ydet det samme, bliver de ækvivalente modpræstationer lige store, har de ydet forskelligt tilmåles de proportionalt”.\nOgså Severin Christensens livsfilosofi kunne tale til Rued Langgaards selvforståelse. Den går ud fra at livet er dynamisk og at der i ethvert menneske er en livstrang, en trang til ”ekspansion, voksetrang, stræben mod større vitalitet [eller] åndelig berigelse eller sjælelig fylde” Liv vil altid mere liv. Hvordan denne livstrang udmønter sig i det enkelte menneske kan ikke forudsiges filosofisk. Det kan kun erfares af det enkelte menneske gennem en personlighedsudvikling, der lader individet opleve stadig højere livsværdier. For at gennemgå denne personlighedsudvikling må individet samle og bevare erfaringer. Tidlige erfaringer der repræsenterer lavere livsværdier, kasseres ikke, men integreres (Severin Christensen bruger her udtrykket ”Subordineres”) i personligheden og tjener til at fremme udviklingen.\nFor Severin Christensen er denne integration af fortid i nutid eller Subordinations-Fænomenet ”Kærnepunktet i al Livsfilosofisk Bevisførelse […] Subordination […] bestaar ikke i at undertrykke det primitive – den kan kun bestaa i at lade det blive, som tjenende.” Dermed tilbyder Subordinations-Fænomenet en forklaring på Rued Langgaards kompositoriske praksis med dens udstrakte anvendelse af genbrug og selvcitater i de sene værker. Denne vane som Langgaard-receptionen nærmest har opfattet som genbrug eller udtryk for Langgaards (høfligt sagt) improvisatoriske arbejdsform, får mening, når man ser den som trangen til at fastholde tidligere erfaringer og så at sige være på sporet af den forsvundne tid. De er ikke altid nødløsninger. De kan også være eller opfattes som udtryk for tidligere erfaringer, der har spillet en rolle i hans personlige udvikling, og som nu søges indarbejdet i det aktuelle udtryk for højere og mere værdifulde livserfaringer.\nDenne udvikling er vel også forklaringen på, at Langgaard orkede at fortsætte som komponist, efter at han i Ribe fik mulighed for at tjene Gud ved domkirkens orgel. Det faktum at ingen af hans sidste syv symfonier blev antaget til opførelse i radioen og den lange og forbitrede korrespondance mellem Rosenørns Alle og hjemmet i Ribe stoppede ikke hans udvikling som symfoniker. ”…Jeg opgiver aldrig min Musik-Mission” fastslog han i 1947.\n Jf. Severin Christensen: ”Rud Langgaards symfoniske værker” i: Tidsskriftet MUSIK II s. 57, København 1918. Jf. Peter Ussing Olsen: I livets vold. Studier i etik og livsfilosofi hos C. Lambek og Severin Christensen. Aalborg Universitetsforslag 2002 s. 70. Jf. Carl Henrik Koch: Dansk Filosofi i positivismens tidsalder 1880-1950. I: Sten Ebbesen og C.H. Koch: Den danske filosofis historie bd. V. København (Gyldendal) 2004 s. 347-395. Severin Christensen: Naturlig Ret, København 1907 s. 6, citeret fra C.H.Koch op.cit. s. 384. Severin Chrisensen: Livsfilosofiske Omrids, København 1914 s. 16 og 51, citeret fra C.H.Koch op.cit. s. 390. Severin Christensen: Indad. København 1918 s. 61, citeret fra C.H.Kock op.cit s. 392. Brev til Launy Grøndahl 24/11 1947. Citeret fra Bendt Viinholt Nielsen 1993 s. 263.\nRued Langgaards symfonier\nOversigt over Rued Langgaaards symfonier er undervejs Kilde: Bendt Viinholt Nielsen: Rued Langgaards kompositioner. Annoteret værkfortegnelse. Odense Universitetsforlag 1991 med supplerende oplysninger 2010.Opførelser af hele værker eller enkelte satser. Kursiv: DR studieproduktioner og (torsdags-)koncerter excl. genudsendelser.\nOpførelser/ 1913- 22 1923- 32\n1 1908- 09 2 (1928) 1 (1928)\nrev. 1909- 11\n2 1912- 14 6 (1914. 17, 1 (1925)\nrev. 1926- 33 20, 21, 22)\nUropførelsen 1913 af Rued Langgaards 1. symfoni, Klippepastoraler (BVN 32, 1908-11) med Berliner Philharmonikerne er den eneste symfonikerdebut i dansk musikhistorie, som kan måle sig med Gades navnkundige i Leipzig 60 år tidligere. Den timelange, femsatsede symfoni komponeret af et 14-årigt vidunderbarn vakte berettiget sensation – både i kraft af partiturets tekniske virtuositet og musikkens udtrykskraft.\nStadig – 100 år efter at Langgaard begyndte på symfonien – virker den overvældende. Selvfølgelig komponeret i den senromantiske tradition, men som et personligt bud, uimponeret af de store forbilleder og båret af en inspiration, der gør den til en af de betydeligste danske senromantiske symfonier.\nAllerede før uropførelsen af 1. symfoni var Langgaard i gang med skitserne til symfoni nr. 2, Vaarbrud (BVN 52, 1912-14, revideret 1926-33). Efter anmeldelserne at dømme er der tale om et stort værk (40 minutter) i tre satser, hvoraf sidste sats var en orkesterlied. I den reviderede udgave er første sats forkortet og slået sammen med 2. sats så symfonien er i to satser og spiller ½ time.\nUden at forlade sit senromantiske idiom begyndte Langgaard her at eksperimentere med den symfoniske genre og at kombinere solist og orkester i en symfonisk form. Tilsyneladende med succes: I modsætning til 1. symfoni (der blev anset for at være uspillelig i København og Stockholm) blev symfonien uropført i København i 1914, samme år som den blev færdigkomponeret. Koncerten blev gentaget 1917 og symfonien genopført i Tivoli 1920, og derpå vandrede den udenlands til Tyskland og Østrig, hvor den blev opført flere gange frem til 1925. Og med god grund.\n2. symfoni er et mere personligt og dristigt værk end nr. 1. Især den langsomme midterdel der udvikler begyndelsen af Weyses Julen har bragt velsignet bud til et inderligt, men usentimentalt erindringsbillede af komponistens nylig afdøde fader Siegfried Langgaard, virker dybtfølt og ægte.\n3. symfoni, Ungdomsbrus (BVN 96, 1915-16, revideret 1929-33) er til gengæld problematisk. På det formale plan indleder den rækken af ensatsede symfonier, hvor Langgaard nærmer sig den syntese af sonatesats og sonatecyklus, som Liszt og Richard Strauss udviklede. Besætningsmæssig viderefører den ideen om en symfoni med obligat solistisk klaver fra Gades 5. symfoni. Med indholdsmæssigt er den svag.\nHarmonisk og tonal virker 3. symfoni uinteressant eller ”kedelig” – for nu at bruge Langgaards egen karakterisering af musikken. Man fristes til at tilføje ”banal” med tanke på de mange klicheer, der hobes op i klaverstemmen og den mangelfulde udvikling af det tematiske materiale. Og kritikken var ikke nådig: Tidsskriftet Musik kaldtesymfonien ”en uendelig, monoton Ørkenvandring, der aldrig saameget som et Øjeblik oplives af en rask lille Sandstorm eller et muntert lille Luftsyn.”\n Hagen Holenberg, anmeldelse af 3. symfoni i: Tidsskriftet MUSIK II, 1918, s. 64.\n4. symfoni Løvfald (BVN 124, 1916 revideret 1920) er et stort skridt på vej væk fra den klassiske symfoni med fire satser mod en monumental en-satset symfonisk form. Et første forsøg blev gjort med 3. symfoni, denne gang lykkes projektet.\nRued Langgaard realiserer sit ideal ved at udforme 4. symfoni som et tredelt forløb: To store yderdele der holdes sammen af gentagelser og variationer, indrammer en langsom, elegisk mellemdel. Når disse tre dele opfattes som en helhed snarere end tre satser spillet uden ophold, skyldes det dels den tonale udvikling, der omkredser, men fastholder tonearten es-mol. Dels den motiviske udvikling af salmen Jesus dine dybe vunder, der introduceres som et kontrapunkt i begyndelsen af satsen (partiturbogstav G) og forvandles til det dominerende og formbærende tema i slutningen (partiturbogstav JJ og følgende) Det er her tydeligt at det tematiske arbejde som udviklingen af Weyses julesalme vidner om i 2. symfoni, intensiveres og får formdannende konsekvenser i nr. 4.\nRued Langgaard karakteriserede selv denne syntese i en kommentar hvor han vender sig mod kritikken af, at han forlader den klassiske firesatsede symfoniform: ”Med Hensyn til Formen mener jeg nu, at man bør være streng kritisk, og lade selve Udarbejdelsen af et Motiv være nøje dikteret af vedkommende Motivs Ejendommelighed, som i sig selv rummer Formen som Kim. At lade dette udfolde sig er min Bestræbelse. Den samme tanke berører for resten Busoni i sin ’Neue Ästhetik der Tonkunst’…”\n5. symfoni Version 1 (BVN 191, 1917-18, omarb. 1926) har en lang og kompliceret historie: Udgangspunktet for den er en symfonisk digtning Sommersagnsdrama som Rued Langgaard komponerede 1918 og fik opført ved den nordiske musikfest i København 1919. Den blev sablet ned af kritikken, og Langgaard genbrugte dele af den i et Symfonisk Festspil, som blev opført 1921. Senere vendte han tilbage til Sommersagnsdrama, reviderede partituret og døbte det Symfoni nr. 5 (Én Sats)”.\nDenne udgave der nu kendes som Symfoni nr. 5 (1. version) blev uropført 1927, hvor den i programmet blev ledsaget af et motto (frit efter Erik Bøgh): ”Nøkken spiller for Stjernerne smaa / han véd at til Himlen han aldrig vil nå”. Sammen med den oprindelige inspiration til Sommersagnsdrama fra Thor Langes oversættelser af russisk folkedigtning giver det en slags nøgle til symfonien:\nDen begynder som en næsten illustrativ skildring af et storladent landskab hvor dramatiske ophobninger veksler med vegeterende, lyriske afsnit i en frit, montageagtig forløb. Undervejs indsnævres perspektivet og detaljerne får større vægt. Blandt dem også Nøkken hvis higen mod det himmelske symboliseres af et vippende terts-motiv. Motivet bliver hængende på den høje tone som udtryk for en længsel, der endelig manes i jorden af fire dumpe stryger-pizzicati. En gribende og smuk, men også utraditionel slutning på en symfoni. Heller ikke dette forsøg tilfredsstillede Rued Langgaards symfoniske ambition. I 1931 komponerede han en ny version med titlen Symfoni nr. 5 i én sats (2. version) ”Steppenatur” (”Sommersagnsdrama”) (BVN 216, 1917-20, omarb. 1931), der inddrager dele af Sommersagnsdrama, Symfonisk Festspil og nykomponeret materiale. Her prøver Langaaard at passe det oprindelige, montageagtige forløb ind i en mere traditionel symfonisk ramme, og han ofrer det fine billede af Nøkken, der afrunder 1. version af symfonien. Efter nærværende forfatters skøn uden held..\n Tidsskriftet MUSIK II,1918 s. 37.\n6. symfoni Det himmelrivende (BVN 165, 1919-20, revideret 1928-30) er et af Langgaards symfoniske hovedværker. Den blev komponeret 1919-20 og uropført 1923 i Tyskland som Symfoni nr. 5. Senere samme år fandt den danske førsteopførelse sted med det tyske Blüthner orkester og Langgaard som dirigent – denne gang under titlen Symfoni nr. 5 (Over motiver fra ”Antikrist”). I løbet af 1920’rne fik efterhånden symfonien det nuværende nummer og (efter mange forskellige forsøg) titlen Det himmelrivende.\nTitlens usædvanlige anvendelse af den lange tillægsmåde refererer (sammen med et forkastet forsøg Det uforenelige) til Carl Nielsens 4. symfoni Det uudslukkelige (1916), og en håndskrevet bemærkning på Rued Langgaards private partitur (”Ska’ det absolut være Carl Nielsen, så ka’ vi ogsaa det paa MIN Maade”) efterlader ingen tvivl om, at symfonien er Langgaards replik til Nielsen.\nVigtigere er imidlertid referencen til operaen Antikrist, der dokumenteres af titlen fra den danske førsteopførelse og af symfoniens motto: ”Da greb vor Jesus ind med Magt og rév i Ondskabens rivende Hær i Himmelrummet”. Langgaards personlige kristendomsopfattelse placerede antikrist-skikkelsen som en forudsætning for eller et forstadium til frelsen og oplevelsen af den himmelske harmoni gennem Kristus. Denne udviklingstanke gennemsyrer Det himmelrivende.\nVærkets altdominerende motiv er en kort tretoners gruppe, der består af sekund og terts og kan trækkes sammen til to toner der danner et tritonus interval. Denne ”struktur” gennemsyrer hele symfonien – med Langgaards ord: ”[Symfonien] er i én Sats strengt konsekvent opbygget over ét Motiv, hvis Intervaller straks antyder en Musik, som ætser ind i alle Tonearter på én Gang, en Musik som ved disse Intervallers strenge Gennemføring paa alle mulige Maader efterhaanden lyder som moderne Musik, men den er det ikke.”\nMotivet introduceres først i to temaer med karakterbetegnelsen Religioso, og derpå varieres det gennem fire variationer med typiske karakterbetegnelser som Frenetico marziale, Furioso mosso, Maestoso frenetico eller Completo furioso. Det bliver (med Langgaards ord) ”pint, voldtaget, forskåret; ranker sig og optager desperat en endeløs håbløs kamp som mellem knive”, før det i codaen med karakterbetegnelsen Glorificazione genfinder den ”fuldtonende, Dur-Treklangs-Harmonik af den romantiske lyse Art, som Motivet er præget af fra først af.” Langgaards tro på at vejen til frelse og himmelsk harmoni går gennem Antikrist til Kristus, demonstreres utvetydigt af motivets skæbne gennem symfonien.\n Venligt stillet til rådighed af fru Constance Langgaard, jf. Jens Brincker: ”Rued Langgaards 6. symfoni – et forsøg på eksegese” i: Dansk Musiktidsskrift 1968 nr. 7-8, s. 183-189. Vedr. dette og de flg. Langgaards citater se note 20.\nSymfoni nr. 7 og 8\nRued Langgaards 7. symfoni (BVN 188, 1925-26, omarbejdet til ny version BVN 212, 1930-32) betragtes ofte sammen med symfoni nr. 8 (BVN 193 1926-28, revideret 1929-34) som udtryk for et stilbrud, hvor en Carl Nielsen-påvirket modernisme afløses af en Niels W. Gade påvirket klassicisme. Nærværende fremstilling nuancerer denne opfattelse. Her anskues årene omkring 1920 ikke som en ”modernistisk” periode i Langgaards produktion der afløses af en klassisk-romantisk, men som læreår, hvor Rued Langgaard tilegner sig den moderne musiks udtryksmidler og integrerer dem i sin kompositionsteknik.\nSom beskrevet ovenfor (se afsnit Værker) er de modernistiske stilmidler i f.eks. 6. symfoni på en gang en reaktion imod Carl Nielsens modernisme og resultatet af en Nielsensk inspiration eller påvirkning. Med Rued Langgaard tidligere citerede bemærkning: ”Ska’ det absolut være Carl Nielsen, så ka’ vi ogsaa det paa MIN Maade” (jf. afsnit Symfoni nr. 6). Modernismen bliver for Rued Langgaard et stilistisk udtryksmiddel på linje med andre stilmasker, som han tilegner sig og ”subordinerer” under udviklingen af sin egen personlige udtryksmåde og kompositionsteknik (jf. afsnit Rued Langgaard og livsfilosofien).\nSet i dette perspektiv er det uomtvistelige stilistiske omsving fra 6. symfoni til symfonierne. 7 og 8 ikke et brud, men udtryk for en orientering bort fra det ”religiøse vanvid”, der greb Rued Langgaard i årene omkring 1920 (jf. afsnit Musikkens Mission). I disse år anså Rued Langgaard Antikrist for at være en forudsætning for Kristus og den troendes frelse. Og modernismen var antikrists musikalske symbol. Efter færdiggørelsen af operaen Antikrist og foredraget om Fremtidens Frelser og Jesu musikalske Selskab 1923 hentede Rued Langgaard inspiration til sine værker fra andre, mere jordnære emnekredse. Det kaldte på andre stilmidler i 7. og 8. symfoni.\nBåde 7. og 8. symfoni synes at være båret af et ønske om at imødekomme publikums smag efter den negative modtagelse af den hårde og dissonansfyldte 6. symfoni. Rued Langgaard har ment det alvorligt, når han betegnede de to koncerter, hvor 7. symfoni blev uropført og gentaget, som ”populære”: Han vender tilbage til den klassiske fire satsede form. Og begge symfonier refererer programmatisk til københavnske lokaliteter. 7. symfoni fik – ganske vist først 1935 – undertitlen Ved Tordenskjold i Holmens Kirke (hvor Tordenskjold ligger begravet). 8. symfoni har titlen Minder ved Amalienborg. Men til ingen nytte. Hverken titler eller musikalske lån fra tidens populære teatermusik som onklen Axel Gades musikalske lystspil Lisette (komp. 1921) kunne overbevise publikum. 7. symfoni var en dristig og dyr satsning fra Rued Langgaards side. Den blev udgivet på Wilhelm Hansens Musikforlag hvilket kostede Rued Langgaard et tilskud på 850 kr. (ca. 25.000 kr. i vore dages penge). Og Rued Langgaard dirigerede den ved koncerter i 1926 og 27 med Københavns filharmoniske orkester. Men satsningen slog fejl. Der fulgte ingen opførelser efter de to, som Rued Langgaard selv betalte for, og symfoni nr. 8 blev hverken trykt eller opført i hans levetid.\nDet blev indledningen til 14 år hvor Rued Langgaard ingen nye symfonier komponerede, men brugte megen tid på at revidere sine tidligere.\nSymfoni nr. 9 og 10\nSkiftet fra lediggang i København til stillingen som domorganist i Ribe gav Rued Langgaard fornyet mod til at komponere. Først liturgisk musik som embedet krævede. Derpå i de sidste tre krigsår to nye symfonier: Nr. 9 Fra Dronning Dagmars By (BVN 282, 1942) og nr. 10 Hin Torden-Bolig (BVN 298, 1944-45).\nBegge symfonier er programsymfonier med klare lokale referencer: 9. symfoni kan ses som en hyldest til Dronning Dagmars og nu også Rued Langgaards Ribe. 10. symfoni refererer til klippepartiet Kullen i Skåne, hvor Rued Langgaard ofte ferierede som ung med sine forældre. Som sådan knytter de tråden tilbage til de tidligere symfonier fra årene før krigen og krisen.\nStilistisk adskiller 9. symfoni med dens fire programmatiske satser i traditionel form og tonalitet sig ikke afgørende fra de to foregående symfonier nr. 7 og 8. Men tiden var blevet en anden. Efter besættelsen og det første krigsårs alsangsbevægelse havde Danmark behov for nationale symfonier, og Langgaards nr. 9 opfyldte dette behov med sin brug af folkevisemelodien ’Dronning Dagmar ligger udi Ribe syg’. Symfonien slog an ved uropførelsen med Launy Grøndahl og radioorkestret 1943. Forskellige satser blev flere gange udsendt i radioen frem til 1949, og da Århus Byorkester i 1949 gæstede Ribe og spillede en sats af den som ekstranummer, blev Langgaard varmt hyldet af sin bys publikum.\nMed 10. symfoni Hin Torden-Bolig greb Rued Langgaard tilbage til den en-satsede programsymfoni som han havde dyrket i bl.a. symfoni nr. 4. Titlen refererer til en Blicher-tekst hvor Kullen omtales som ”denne Bjergryg, Blæstens og Tordenens Bolig”, og den sættes i perspektiv af symfoniens motto hentet fra Shakespeares Hamlet, hvor Horatio advarer Hamlet mod at følge Faderens genfærd: ”Hvis det nu lokker jer mod Klippens rædselssvangre Tinde”.\nKullen skildres i symfoniens første lange del som den frygtindgydende natur med bratte fald og dramatiske vejrskift. Derpå som vekslende billeder af muntre og idylliske naturstemninger – måske glimt fra Rued Langgaards sommerferier i det skånske fiskerleje Arild. Til sidst vender det indledende dramatiske stof tilbage som en kort reprise – nu med et manende citat af salmemelodien Zions vægter hæver røsten i trompeter og basuner.\nOgså denne symfoni blev takket være Launy Grøndahls indsats uropført af radioorkestret efter nogle trakasserier med musikafdelingens konsulenter, og efter at Rued Langgaard havde påtaget sig at betale for udskrivningen af stemmematerialet.\nSåledes opmuntret blev Rued Langgaard grebet af en sand symfonisk raptus: De følgende syv år komponerede han syv symfonier: Nogle ensatsede og ultrakorte som nr. 11 og 12 med en varighed på 6-7 minutter. Andre lange og med mange satser som nr. 14 med syv satser der spiller en halv time. Nogle traditionelle programsymfonier i senromantisk stil. Andre eksperimenterende og originale.\nRadioens programansvarlige rystede på hovedet af denne mængde af partiturer, der blev indsendt, forkastedes, genindsendt med andre titler, trukket tilbage i protest og indsendt på ny. Det lignede en gal mands værk. Men der var mening i galskaben.\n Citeret fra forordet til partituret: Bendt Viinholt Nielsen. Kritisk førsteudgave. Edition Samfundet.\nSymfoni nr. 11 og 12\nSymfoni nr. 11 Ixion (BVN303, 1944-45) og symfoni nr. 12 Hélsingeborg (BVN 318, 1946) er Rued Langgaards korteste symfonier med en spilletid på kun 6-7 minutter hver. Titlen Ixion på 11. symfoni er det sidste af mange forslag og henviser til den græske mytologis sidestykke til brodermorderen Kain i Det Gamle Testamente. Ixion blev tilgivet af Zeus og optaget i himlen, men han forbrød sig mod gæstevenskabet og prøvede at forføre Zeus’ hustru Hera. Som straf blev han narret til at kopulere med en sky i Heras skikkelse og blev på den måde stamfader til kentaurerne, hvorpå han blev bundet til et roterende flammehjul.\nRued Langgaard har associeret Ixions flammende hjul med solen, hvilket underbygges af adskillige titelforslag som Solrædsel, Solbrand, Under Satans Sol, Solvanvid, Solámok. Solen var et centralt symbol i det tidlige 1900-tals kunst, hvor den ofte symboliserede selve livet. Carl Nielsens Helios ouverture er det bedst kendte eksempel på musikkens område. Men i modsætning til Carl Nielsenforbinder Rued Langgaard solen med negative begreber som ”rædsel”, ”vanvid” eller ”amok”, og han kobler solen til Kain-skikkelsen Ixion.\nDet er fristende at se denne negative værdiladning i sammenhæng med udviklingen i de 40 år, som adskiller Helios og Ixion. I løbet af disse år udartede den vitalistiske tilbedelse af livet og den dermed forbundne dyrkelse af den stærke personlighed eller ”overmennesket” til racistiske og fascistiske forbrydelser mod menneskeheden. Andre titelforslag som Evighedskrig, Dødssejlerkrig, eller Fanden personlig der findes i manuskripterne og i Rued Langgaards korrespondance med Danmarks Radio om symfonien kan tilsvarende tages som udtryk for at symfonien er udtryk for de følelser, der fyldte komponisten under værkets tilblivelse i december 1944 og januar 1945.\nDenne tolkning tilbyder en forståelsesramme for Rued Langgaards udformning af symfonien. Som påvist af Bendt Viinholt Nielsen forlader Langgaard helt den klassiske symfonis formtraditioner og etablerer en montageform, hvor fire moduler gentages og varieres på forskellige tonale planer. Modulerne hænger indbyrdes således sammen at det symfoniske forløb bliver en spiral, der intensiveres for hver omdrejning. På den måde bliver titlens henvisning til forbryderen der bundet til et drejende hjul tvinges ud i stadig nye varianter af (følgerne af) sin misgerning, formdannende. Og symfonien bliver det måske mest originale af Rued Langgaards værker.\n12. symfoni er ifølge Rued Langgaards eget udsagn: ”Min Symfoni nr. 1 komponeret igen i koncentreret Form!” 1. symfoni med fem satser og en spilletid på ca. 60 minutter inddampes her til et énsatset forløb på ca. syv minutter. I skitserne er symfoniens sidste fire – korte og abrupte – afsnit forsynet med titler svarende til de sidste fire satser af symfoni nr. 1 (Fjeldblomster, Sagn, Opad Fjeldet og Livsmod). Symfoniens første del kan ud fra tonale og motiviske ligheder opfattes som et sidestykke til 1. sats Havbrænding og Solblink.\nPå det formale plan er parallellen med de to symfoni veldokumenteret. Indholdsmæssigt er det derimod som om 12. symfoni dementerer det livsmod og den optimisme, der lyser ud af 1. symfoni. Udtrykket er skurrilt, abrupt og næsten karikerende. I programmet til finalen af 1. symfoni tales om en udsigt, der ”fylder Hjertet med nye Livsmod.” Symfoni nr. 12 dementerer udsagnet med karakterbetegnelserne rasende og Amok! En komponist eksploderer over symfoniens sidste takter. Ungdommens livsmod omfortolkes efter fire årtiers erfaringer til livslede.\nDet mismod som på det kompositionstekniske plan gennemsyrer symfoni nr. 11, får sit programmatiske udtryk i 12. symfoni. De to symfonier står som de mest personlige udtryk for Rued Langgaards sindsstemning i årene efter krigen.\n The Oxford Classical Dictionary, Oxford 1953. Jf. Bendt Viinholt Nielsen: Rued Langgaards kompositioner. Odense 1991. ”Ixion. En krigssymfoni i minefeltet mellem kunst, koncept og kuriosum” i: Musikvidenskabelige Kompositioner. Festskrift til Niels Krabbe. Danish Humanist Texts and Studies bd. 34. København2006 s 325-339. Citeret fra Bendt Viinholt Nielsen: Rued Langgaards kompositioner, s. 352. Odense 1991. Rued Langgaard ledsagede uropførelsen af 1. symfoni i Berlin 1913 med et vejledende program, som i dansk oversættelse blev trykt i Gerhardt Lynge: Dansk Komponister i det 20. Aarhundredes Begyndelse, Aarhus 1917, s. 323f.\nSymfoni nr. 13 og 14\nEfter det korte, næsten ekspressionistiske, udtryk i symfonierne nr. 11 og 12 breder Rued Langgaard sig ud med 13. symfoni Undertro (BVN 319, 1946-47) og 14. symfoni Morgenen (BVN 336, 1947-48). De er komponeret uafhængigt af hinanden, men på et tidspunkt har de været slået sammen til en ”Grand Symfoni” med titlen Når Dagen begynder, hvor 14. symfoni udgjorde 1. del og 13. symfoni (nu med titlen Dagen) var 2. del. Rued Langgaard opgav senere denne sammenkobling, og symfoni nr. 13 fik den nuværende titel Undertro. Symfoni nr. 14 blev så betegnet ”Suite (Symfoni nr. 14) ’Morgenen’”.\nDet kan virke som om Rued Langgaard med overgangen fra de ultrakorte, ekspressive symfonier nr. 11 og 12 til de lange, lyriske og illustrative nr. 13 og 14 genoplever skiftet fra 6. symfonis ”frenetiske” dissonanser til 7. og 8. symfonis klassiske harmoni. Tydeligst er det i symfoni nr. 13 der binder værket sammen med hovedtemaet fra 7. symfoni som et tilbagevendende motto. Men ikke alene mottoet, også mange andre dele af 13. symfoni stammer fra skitser fra 1920’erne eller senere. Det er meget velklingende, i klassisk forstand ”smuk” musik. Men den symfoniske sammenhæng der først og fremmest skal sikres af mottoet, har svært ved at overbevise.\nMed fremhævelsen af ordet ”suite” markerer Rued Langgaard at hans 14. symfoni snarere er en løs sammenkædning af situationsbilleder end en i klassisk-romantisk forstand ”symfonisk” helhed. Også denne symfoni har tråde tilbage til tiden i København: Dels titlen på 2. sats Marmorkirken ringer, dels en skitse fra 1927 der nu indgår i 14. symfonis finale Sol og Bøgeskov ”Vivat, vivat species”[Leve skønheden]\nSamlet giver de syv satser et kritisk billede af storbyens stressede liv set med afstandens forsonende humor. Rued Langgaard (der yndede at spadsere ture før solopgang) begynder sin skildring om natten med to langsomme satser: Indledningsfanfare: ”Kongernes Stjerne og Herrers Stjerne” og Upaaagtede Morgenstjerner. Dagen indledes med klokkekimen i 3. sats Marmorkirken ringer hvorpå De trætte staar op til Livet i 4. sats. Så går det løs for fuld fart med Radio-Caruso og Tvangsenergi i 5 sats hvor koret kommenterer med den latinske sentens In tenebras exteriores, ora pro nobis [I mørket udenfor, bed for os]. Og i 6. sats ’Farmænd’ farer til kontoret er musikken ved at falde over sine egne ben i stakåndet 5/8 takt og rivende presto. Det hele sættes i relief af finalens hyldest til skønheden med korets: ”Vivat, vitat species”.\n”Disse humoristiske Titler kan jo udelades” bemærker Rued Langgaard og afslører sin egen tvivl om symfonien. Er den en musikalsk spas af den langtrukne og omstændelige art? Eller er den en kritisk karakteristik af det samfundsliv som Langgaard på én gang foragtede og følte sig udelukket fra? Svaret er vel både-og, hvilket ikke gør værket til en af de stærke Langgaard symfonier.\n Jf. Bendt Viinholt Nielsen: Rued Langgaards kompositioner. Odense 1991 s. 362ff. Bendt Viinholt Nielsen op. cit s. 364\nSæsonen 1948-49 bragte Rued Langgaard en af de sidste store oprejsninger han modtog i levende live: Hans 6. symfoni Det himmelrivende blev programsat på Danmarks mest prestigefyldte koncertscene, Statsradiofoniernes torsdagskoncerter der dengang (hvor der kun var et radioprogram og intet fjernsyn) blev hørt af radiolyttere i 100.000-tal landet over. Det var igen Launy Grøndahl der brugte sin indflydelse som kapelmester for radioorkestret til Rued Langgaards fordel.\nRued Langgaard der lå i konstant kamp med musikafdelingens ledelse, var ikke i tvivl om Launy Grøndahls indsats. Han sendte partituret til sin 15. symfoni Søstormen (BVN 375, 1949) til Grøndahl med dedikationen: ”Herr Kapelmester Grøndahl med inderlig Tak for d. 17. Marts 1949 [hvor 6. symfoni blev opført] fra og til venlig Erindring om Deres hengivne Rued Langgård.” Og den følgende symfoni nr. 16 tilegnede han Radiosymfoniorkestret.\n15. symfoni er i en sats og består af tre korte afsnit komponeret i februar 1949 som indledning til finalen der er komponeret 1937 som et selvstændigt værk for solo, kor og orkester over Thøger Larsens digt Stormnat (1912). Rued Langgaard forsynede partituret med et forord, der uddyber titlen og knytter værker til Ribe og de stormfloder, som har præget byen:\n” ’Danmarks Brügge’ har man kaldt Ribe. I en Roman skildrer Rodenbach Brügge som ’det døde Brügge’. En Griben udover Livets Grænser efter det store Var. Noget lignende gælder Ribe. Ogsaa her hæver den Ensomme midt i Natten sit hvidglødende Ansigt fra Sengen og stormer Dødsrigets Skygger i Ex-Hovedstaden ligesom Orfeus for at hente den forsvundne Eurydike – forgæves! Kun Natten! – Stormnattens Skygger i Ribes øde Domkirkegader med Timeslagene, – hvor kun med lange Mellemrum - - - blafrer en Gadelygte og Vandreren løber vildt omkring med oprakte Arme – indtil Solopgang! 15 Februar 1949. Rued Langgaard”\nDe tre indledende afsnit – en længere sonatepræget hovedsats og to korte antydninger af en vals og en sørgemarch – er bundet sammen af en tematisk udvikling. Hovedtemaet i første afsnit gennemgår i de følgende afsnit nogle metamorfoser som leder tanken tilbage til Liszts metamorfoseteknik og frem mod Vagn Holmboes symfonier. Finalens genbrug af en 10 år gammel sats hvor en deklamerende korparti omrammer to strofer for barytonsolo, afbryder desværre denne udvikling.\n Citeret fra forordet til partituret Edition Samfundet 2003.\nSymfoni nr. 16\nRued Langgaard betragtede symfoni nr. 16 Syndflod af Sol (BVN 417, 1950-51) som et centralt værk i sin produktion sammen med symfoni nr. 11. I det sidste notat som findes fra hans hånd hævder han at de to symfonier betegner ”afslutningen på musikkens mission i verden”. Det siger ikke alene noget om Rued Langgaards tro på sin egen betydning som komponist. Men også noget om de to symfoniers betydning for hans forsøg på med musikkens hjælp at give sine medmennesker ”en Oplevelse af det opbyggelige Livs Fuldbyrdelse, en i Toner klædt Forsikring om, at et saadant Liv eksisterer” (jf. afsnit Rued Langgaard og livsfilosofien.)\n16. symfoni tog form i foråret 1951 hvor Rued Langgaard knyttede forskellige satser og skitser sammen til en symfoni i fire satser, der blev udvidet til en femsatsede form med inddragelse af et værk fra sommeren 1950 som den centrale 3. sats. To af disse fem satser, nr. 1 og nr. 4 Elegi knytter tråde tilbage til Rued Langgaards ungdom og sommerferierne i Sverige. Bl.a. citeres et motiv fra Rued Langgaards Goethe-sang Vergeblich (BVN 60, 1913) i 4. sats der indledes med et tema betegnet ”Rued Langgaards Tema fra 1913”. Erindringer fra ungdommens på en gang smertelige og lykkelige tid reflekteres her i lyset af de mellemliggende fire årtiers erfaringer.\n3. sats er oprindelig komponeret som ouverture til August Strindbergs kammerspil Oväder (1907) og bærer i den sammenhæng et motto fra Strindbergs tekst: ”Se engang deroppe; de er gaaet fra Lysene! Naar tomme Værelser er oplyste, ser de mere uhyggelige ud end naar de er mørke!” Kombinationen af lys og uhygge er karakteristisk for satsens kontrast mellem lyriske temaer og truende motiver der veksler eller blandes under forløbet. Den Syndflod af Sol som symfonien har navn efter, afslører samtidig med at den varmer.\nTrods de forskelligartede kilder og inspirationer lykkedes det Rued Langgaard at skabe en helhed af sin 16. symfoni. Symfoniens mange modstridende udtryk kombineres i et komplekst kontrapunktisk spil hvor instrumentgrupper og soloinstrumenter flettes sammen til en overvældende helhed. På en gang uforudsigelig og uimodståelig står 16. symfoni som kulminationen af Rued Langgaards symfoniske oeuvre og som det værk, hvor han mere end nogensinde lever op til et af århundredets store idealer: at give tidens dens kunst og kunsten dens frihed.\n Citeret fra forordet til partituret til symfoni nr. 16, Edition Samfundet 2004. Jf. Severin Christensens dagbøger, citeret fra Peter Ussing Olsen: I livets vold. Studier i etik og livsfilosofi hos C. Lambek og Severin Christensen. Aalborg Universitetsforslag 2002. Jf. forordet til partituret, Edition Samfundet 2004; og Bendt Viinholt Nielsens biografi: Rued Langgaard. København 1993. Der Zeit ihrer Kunst. Der Kunst ihre Freiheit. Sentensen står over portalen til Wiener Secessionens udstillingsbygning. (Joseph Maria Olbrich 1897-98). Værkliste\nFind værkliste via langgaard.dk.\nFind litteratur via langgaard.dk.\nFind diskografi via langgaard.dk.\n28.07 1893, København\n10.07 1952, Ribe\nPrivatuddannet klaver (Emma Langgaard), orgel (Gustav Helsted), violin (Chr. Petersen). Musikteori (Johan Svendsen, Wilhelm Rosenberg, Carl Nielsen, Siegfried Langgaard).\nOrganist (Christiansborg Slotskirke 1926-30, Ribe Domkirke 1940-52).\nDet Anckerske Legat (1916).\nEdition Wilhelm HansenRies & Erler, BerlinEdition·S


Brugte sager hitter: Se, hvad du kan tjene penge på lige nu | TV 2 Lorry\nFå overblik over populære søgninger på dba de sidste 30 dage i fem store byer i vores område. Foto: Mia Cassens - TV 2 Lorry\nDet er populært som aldrig før at købe brugte ting på nettet. Her kan du se hvilke ting, der hitter i de forskellige byer.\n25. sep 2017, kl. 16:02\nEn god brugt sofa, en overkommelig pris på et Rolex-ur eller måske en designertaske til en brøkdel af prisen.\nVi er vilde med at købe brugte ting på nettet, viser et nyt genbrugsindeks fra Den Blå Avis (dba). Ifølge indekset fortæller flere end hver anden dansker, at de har købt eller solgt brugte ting indenfor de sidste 12 måneder.\nLæs også Råd til studerende: Sådan får du billig husleje og havudsigt\nTV 2 Lorry har fået tal, der viser hvilke varer, der er de mest populære at søge på i fem forskellige store byer i TV 2 Lorrys sendeområde. Sofaer, sofaborde og spiseborde er nogle af de ting, der bliver søgt flittigt på i alle byerne - men der er også forskelle fra by til by.\nTallene er baseret på antal søgninger de sidste 30 dage.\nI Helsingør har en knallert sneget sig op på en top tre sammen med sofasættet. Se her, hvad der ellers ligger i top 10 i søgninger på dba (længere nede kan du se resultater fra andre byer):\nI Hillerød er sofaen, sofabordet og spisebordet i top tre, men her er der også mange, der søger på Louis Vuitton og Skylanders. Se her, hvad der ellers ligger i top 10 over søgniger på dba:\nI Køge er søgningernes top tre det samme som i Hillerød, men havetraktoren er på en flot tredjeplads. Se her, hvad der ellers ligger i top 10 i søgninger på dba:\nI København er cykler og Iphone 7 også noget at det, der bliver søgt meget på. Se her, hvad der ellers ligger i top 10 over søgninger på dba:\nI Roskilde er skrivebordet og kommoden røge med i søgningernes top 10. Se, hvad der ellers er på listen over søgninger på dba:\nDba er ejet af den verdensomspændende handelsportal eBay.


NHL: Hattrick af ung back ikke nok for Sabres – Faceoff.dk\nNHL: Hattrick af ung back ikke nok for Sabres\n11. december 2015 Christian Sonne Jensen\nBuffalo Sabres unge back, Rasmus Ristolainen stod for en bemærkelsesværdig præstation, da han i Sabres’ udekamp i mod Calgary Flames, lavede et hattrick på blot 14 minutter i løbet af tredje periode, og dermed bragte Sabres tilbage i kampen og gav holdet mulighed for point.\nDesværre for Sabres, gav de et mål op, blot et minut efter Ristolainens udlingende 3-3 mål. Sabres blev fanget, igang med en udskiftning og det gav Johnny Gaudreau og Sean Monahan plads til at komme ind i zonen med fart og det blev udnyttet kynisk til at sikre sejren på 4-3.\nPredators fik revanche\nNashville Predators fik i den grad revanche for nederlaget i tirsdags til Chicago Blackhawks, da det blev til en flot 5-1 sejr over mestrene. En solid første periode, hvor Predators bragte sig på 3-0 gjorde at de kunne kontrollere det meste af kampen.\nPatrick Kane holdte gang i sin pointstime med en scoring i starten af tredje periode, som nu lyder på 24 kampe med point i træk. Scoringen hjalp dog ikke meget i nattens kamp, hvor Predators lukkede kampen endegyldigt med yderligere to mål til resultatet 5-1.\nPhiladelphia Flyers tog en overraskende sejr ude over St. Louis Blues med 4-2. Blues har de sidste 5 kampe haft svært ved at finde formen og har tabt 4 af de 5 seneste kampe.\nDet var Flyers kaptajn Claude Giroux, der stod bag den flotte sejr, med et mål og to assists. Flyers fik også en solid kamp fra Michal Neuvirth i målet, som havde 35 redninger i løbet af kampen og præsterede en redningsprocent på 94,6%.\nSe Ristolainens hattrick her:\nNHL: Nederlag til Eller, sejr til Ehlers\nCardiff Devils – topholdet i teltet


Forum-tråd: Battlestar Galactica reboot/remake\nForum - Forum-tråd: Battlestar Galactica reboot/remake\nBattlestar Galactica reboot/remake\nJeg ved ikke hvor mange der er klar over det, men der er et reboot/remake på vej af Battlestar Galactica, denne gang i filmform og inspirationen hentes fra den originale tv-serie, ikke fra den seneste tv-serie.\nMichael de Luca producerer og der har været forskellige navne oppe i luften, bl.a. Bryan Singer og Jack Paglen, så der kan være potentielt stærke kræfter bag, de Luca producerede bl.a. The Social Network, men også 50 Shades of Grey.\nHvad siger I andre til sådan en omgang? I lyset af at den seneste serie jo satte en frygtelig masse nye standarder for hvordan sci-fi på tv behandles, bliver den pænt svær at leve op til og med mindre man har planer om at lave eksempelvis en trilogi, er det jo svært at fortælle historien ordenligt i filmform.\nZero Cool11-02-16 13:17\nSerien altså den nye var jo ret, som du er inde på virkelig fantastisk generelt set. Så at hente inspirationen fra den originale serie, synes jeg lyder fint rent personligt, da de ville få svært ved at ramme et niveau der var deroppe med den nye. Om jeg så synes at serien behøver en biografudgave er en anden snak og om den kan have navnet imod sig, i forhold til hvad kendere ender med at mene om den, ved jeg ikke helt.\nT. Nielsen11-02-16 14:18\nJeg siger: Meh.\nJeg kommer næppe til at se den - det er for tidligt i forhold til, hvornår den seneste serie sluttede, så jeg er ikke rigtigt så vild efter en ny nyfortolkning.\nDen nye serie var jeg ellers ret pjattet med gennem de første tre sæsoner.


henrikbay.com: Skoleintrakalender på iPhone og Android\nJesus, Music, Teaching, Fun\nSkoleintrakalender på iPhone og Android\nJeg har længe haft fornøjelse af at kunne abonnere på skoleintras kalender i min googlekalender som har været mit primære planlægningsværktøj i flere år. Da jeg fik min første Android-telefon var jeg begejstret over at opdage, at skoleintrakalenderen fulgte med min googlekalender ind i telefonen blot jeg brugte den samme google-konto på telefonen som på nettet.\nDa jeg skiftede til iPhone blev tingene mere komplicerede. iCal-abonnementerne fulgte simpelthen ikke med når jeg tilføjede min googlekonto til iPhonen. Efter en del eksperimenteren som inkluderede køb af et par forfærdeligt dårlige kalender-apps som påstod at løse problemet fandt jeg frem til den ENORMT SIMPLE og hurtige og effektive løsning som er skitseret i nedenstående video.\nFor alle jer, som endnu ikke har prøvet at tilføje et iCal-link (f.eks. skoleintra) til googlekalender, har jeg inkluderet en video som viser, hvordan dette gøres. Men det er altså primært aktuelt, hvis du gerne vil se din skoleintrakalender i din googlekalender og/eller på din Android-smartphone.\nBEMÆRK at hele herligheden forudsætter at din skoleledelse (kontor, kolleger o.s.v) har gjort det til en vane at klikke initialer af når de lægger en begivenhed i skoleintras kalender. Dette er nemt at gøre, men kræver, som nævnt - at man gør det til en vane og en regel.\nHåber vejledningerne må være til gavn for nogen.\nIndsendt af Henrik Bay kl. søndag, juli 01, 2012\nEtiketter: nørd, skole\nVisit Henrik Møller's profile on Pinterest.\ngeared to the times - anchored to the rock\nbas (30) lovsang (29) musik (19) nørd (18) skole (14) bibelen (13) volley (13) neanders (8) skateboard (8) familie (6) RC-planes (4) iPad (4) macbookpro (3) voice (2) biler (1) cykel (1) guitar (1) mac (1) mainstage (1) mus (1) skabelse (1) sko (1)\nSeneste Diigo Links\nNeanders - New Orleans funky music\nThomann - min yndlingsbutik <3\nKontrabas.com - her køber jeg strenge mv\nSlap´n B Big Bullfiddles


Managerial economics: Designing management control systems (2021/2022)\nFaget forudsætter, at man tidligere har fulgt faget "Offentlig Styring: Design af en ledelsesmodel", der også udbydes som en del af MPG-uddannelsen ved Aalborg Universitet.\n- og overblik over design og udvikling af økonomistyringsmodeller.\n- omkostningsbegreber, omkostningsfordelinger, budget- og tildelingsmodeller, takstmodeller samt benchmarking.\n- at analysere fordele og ulemper ved konkrete udformninger af økonomistyringsprincipper og økonomistyringsmodeller.\n- at identificere, hvorledes økonomistyringsmodeller kan ændres, samt hvilke konsekvenser dette vil have for incitamenter og adfærd.\n- at stille forslag til ændringer af økonomistyring, så der tages hensyn til de konkrete strukturer og politikker, der er relevant for den enkelte organisation.\n- at deltage i udvikling af koncepter for nye budget- og tildelingsmodeller.\nUndervisningen er fleksibelt tilrettelagt og vil bestå af oplæg og præsentationer af metoder og teknikker samt teoretiske perspektiver og diskussioner. Der vil være enkelte indlæg og præsentationer fra eksperter og praktikere, ligesom mange konkrete eksempler vil blive inddraget, således at diskussionen undervejs i kurset kan bringes i anvendelse i forhold til en fælles praktisk referenceramme. Deltagernes erfaringer med økonomistyring og anvendelse af økonomistyringsmodeller vil løbende blive inddraget; og de praktiske erfaringer vil danne grundlag for diskussion af metoder, teknikker og teorier.\n140 arbejdstimer fordelt på undervisning (ca. 40 timer), forberedelse i forbindelse med undervisningen (ca. 60 timer), opgaveskrivning (ca. 30 timer) og eksamen samt eksamensforberedelse (ca. 10 timer).\nPrøvens navn Økonomi og ledelse: Udvikling af økonomistyringen\nEngelsk titel Managerial economics: Designing management control systems\nStrategi og styring med effekt, P.N. Bukh & K.S. Christensen (eds.). København: DJØF Forlag.


Indiske piger vilde - rotterdamgayevents.com\nrotterdamgayevents.com Site map Xl pige pics Bedstemor store bryster pics Solo modne porno billeder Gratis varmt sexet billede Busty bryster billede Ts lexi dukke Hitomi tanaka x videoer\nHun understreger, at hun ikke vil tilbage til de gamle pige- og drengeskoler, men blot ønsker, at man i nogle enkelte dansk- og matematiktimer adskiller de to køn, så de hver især får bedre forudsætning for at få noget ud af timerne. Indlæs enkel HTML til langsomme forbindelser. Selvom de fleste nok forbinder slaver med en tid for længe siden, så er det stadig et skræmmende aktuelt fænomen i Indien.\nDe håber, at gerningsmændene bliver hængt, viser de på billedet. Indiske piger vilde. Store nippels billeder. Drengene modnes senere på alle måder og har brug for et år ekstra til eftertanke og til at blive afklarede. Amatørrør. For jeg støder aldrig på nogle børn. Arla lukker mejeri i Odense. Politik Regeringen vil give prins Henrik lønforhøjelse.\nThe letters throw light on the thoughts of two widely different personalities on life and on the individual at a critical time when Denmark was facing national bankruptcy and had lost Norway after the Napoleonic wars. Websitet anvender cookies til at huske dine indstillinger, statistik og at målrette annoncer.\nHun ender med at blive skilt fra manden. Vi har opdaget, at din browser er forældet og i en version som vi ikke længere understøtter på Berlingske. Hvad folk siger - Skriv en anmeldelse. Vi købte en lille fugl til hende. Læs også Rejs med til Marianergravens bund. Mest læste i ugen Supermarkedskæde åbner nye butikker på Fyn. Axelsen har sin hverdag i Danmark og træner primært i Brøndby sammen med flere af de andre bedste danske badmintonspillere.\nVejrudsigt Tv-guide Opskrifter Tip os For abonnenter E-avis Avisarkiv Lydavis Læserklub Nyhedsbreve Temaer Specialhistorier For annoncører Jobmarked Annoncering Dødsannoncer Sites Kristeligt-Dagblad. Han viser sin interesse for kulturen Det er ikke helt uden grund, at den årige fynbo er så populær i Asien. Fynsk stjerne vinder filmpris. Når den bipper, så beder vi de studerende om at fjerne det, som får den til af bippe, siger Jalaluddin K.\nDen globale opvarmning får også andre konsekvenser end højere vandstande. Chokbilleder fra rumfartsorganisationen NASA afslører en faretruende stor revne på midten af en af Grønlands største gletsjere.\nHvis hun har levet blandt aber, har det kun været i et par dage og ikke i lang tid, fortæller overlægen. Ammende mand video. Hvor blev min artikel af.!? Og jo fattigere en indisk kvinde er, jo større er risikoen for, at hun bliver gift allerede som barn. Nødhjælpsorganisationen Røde Kors er i fuld gang med afhjælpe den aktuelle katastrofe, der udfolder sig i Bangladesh, Indien og Nepal, hvor 1.\nDet viser en oversigt fra WHO. Pigerne arbejder videre, men flere og flere drenge får myrer i bukserne, og til sidst er der så megen uro i klassen, at heller ikke pigerne længere kan arbejde.\nDet skal ikke kunne betale sig at arbejde. Seneste eksempel er forslaget om at gøre det obligatorisk med lektiehjælp i skolefritidsordningerne. Skønhedsklinik holstebro. Et motorstop over Seychellerne blev første skridt på vejen til, at Danmark kunne få sit eget "Air Force One". Kundeservice Kontakt kundeservice Er avisen ikke kommet? Eleverne går ivrigt i gang og arbejder i 12 minutter — men så sker der noget.\nOg hver gang du lægger et kilo hasselnødder i indkøbskurven, ryger der 24 kroner i de offentlige kasser. Regeringens skatteudspil rimer ikke helt med Løkkes egne mål.\nIndiens premierminister, Narendra Modi. Indiske piger vilde. Historien om abepigen har vakt stor opstandelse i Indien, og indisk presse har ikke været sene til at drage paralleller til Rudyard Kiplings klassiker, »Junglebogen« fra — fortællingen om drengen, Mowgli, der vokser op i en ulveflok.\nSådan vil regeringen finde penge til skattelettelser kl. De seneste tal viser, at der findes en milliard mobiltelefonabonnenter. Men vi er knap så glade for at se, at du blokerer for annoncer.\nJonathans beretning har rystet Sverige, og flere end Her har deres hjerner potentiale til at koncentrere sig, men de er fortsat urolige, og i 7. Ifølge Reuters risikerer de dødsstraf. Hvis man har været i Indien, ved man, at mange kører med hovedet under armen. Den beregnede udledning fra en typisk dansk bil var vokset voldsomt, fordi der i de hidtidige regnestykker ikke var taget højde for, at langtfra alle biler er nye og CO-venlige.\nBEDSTE BRYSTVORTE VIDEOER Den kraftige beskæring af bevillingen undrer Forbrugerrådet Tænks formand, Anja Philip, som har hæftet sig ved at regeringen i sit regeringsgrundlag har skrevet , at det skal være nemmere at være forbruger. Det er drenge, der sidder i specialklasserne, det er drenge, som får støttelærer, det er drenge, som har koncentrationsproblemer, læsevanskeligheder og ordblindhed, og som lider af DAMP, autisme og hyperaktivitet.\nLuksus escort piger 932\nSexede grønne shorts Copyright © Berlingske Media.\nBedste porno app til ipad Sikker postkasse - SecureDrop. Bevillingen til det forbrugeroplysende arbejde med fem millioner, ud af de 17 millioner Forbrugerrådet Tænk årligt modtager.


sw:start [Nerdcon Wiki]\n2021/08/27 20:49 gm 2019/04/19 21:39 gm 2019/04/19 21:38 gm 2018/03/07 16:15 jesper 2018/03/07 16:15 jesper 2018/03/07 16:14 jesper 2018/03/07 15:45 jesper 2018/03/07 15:39 jesper 2018/03/07 15:38 jesper 2018/03/04 21:27 jesper 2017/03/09 11:26 jesper 2014/01/20 09:03 gm 2012/05/18 00:58 external edit\nsw:start [2017/03/09 11:26]\nsw:start [2019/04/19 21:39]\nShadow World er på mange måde hvad der holder rolleklubben samlet, det er det rollespil vi nok oftest spiller og det er i hvert fald det spil med flest deltagere. Herunder findes diverse links til alle mulige ting vi bruger i vores spil. Shadow World er på mange måde hvad der holder rolleklubben samlet, det er det rollespil vi nok oftest spiller og det er i hvert fald det spil med flest deltagere. Herunder findes diverse links til alle mulige ting vi bruger i vores spil.\nSlå dig løs herinde. Slå dig løs herinde.\n+ [[sw:sw:map:jaiman|Jaiman]] Beskrivelse af kontinentet, dets lande og disses byer og interessante steder.\n[[sw:tales:|Krønikerne.]] Her berettes der om hvad der før er sket, det skal primært betrages som en slags database over fjender, venner, steder og handlinger. Vi har ført log i en hel del år så der er mange sider at pløje sig igennem. [[sw:tales:|Krønikerne.]] Her berettes der om hvad der før er sket, det skal primært betrages som en slags database over fjender, venner, steder og handlinger. Vi har ført log i en hel del år så der er mange sider at pløje sig igennem.\n- [[sw:maps:Kortsamlingen]], en samling af de fedeste kort vi selv har lavet, og et par enkelte andre der er fundet rundt omkring. Her findes i øvrigt også lidt plantegninger over ting af betydning. Derudover er der også herfra adgang til diverse lister over markante våben og rustninger + [[sw:maps:Kortsamlingen]] en samling af de fedeste kort vi selv har lavet, og et par enkelte andre der er fundet rundt omkring. Her findes i øvrigt også lidt plantegninger over ting af betydning. Derudover er der også herfra adgang til diverse lister over markante våben og rustninger\n[[sw:pcs:|Karakterene.]] Krigere, troldmænd, nidinge, tyve, riddere og hvad ved jeg. En liste over de pt. aktive karakterer. [[sw:pcs:|Karakterene.]] Krigere, troldmænd, nidinge, tyve, riddere og hvad ved jeg. En liste over de pt. aktive karakterer.\n- [[sw:tales:|Statisterne.]] Modstandere og hjælpere. Søg dem her + [[sw:npc:|Statisterne.]] Modstandere og hjælpere. Søg dem her\n- [[sw:pcs:De dødes haller]], her er en længere liste over de karakterere der måtte lade livet i løbet af de sidste mange års kampagne. + [[sw:pcs:De døde og pensioneredes haller]] Her er en længere liste over de karakterere der måtte lade livet eller vaglte at stoppe eventyr livet.\n[[Reglfuskeri]], herinde gemmer sig de aktive "house rules" [[Reglfuskeri]], herinde gemmer sig de aktive "house rules"\nsw/start.txt · Last modified: 2021/08/27 20:49 by gm


borrcarcio.se › News › Afretning af gulv\nSkalflex Gulvspartel Extra | Skalflex facadebehandling - borrcarcio.se Større fordybninger og toppe skal udjævnes, før man kan fuldspartle. Vask afretning hele gulvet med grundrengøring, find toppene ved hjælp af et vaterpas, og skravér områderne. Toppene slibes ned med gulv diamantslibekop på vinkelsliberen. Det støver gulv, så husk støvmaske og beskyttelsesbriller, og luk omhyggeligt af ud mod resten af huset. Gulvet primes. Primeren skal sikre vedhæftning og mætte sugende afretning, så fugten ikke trækkes ud af spartelmassen. Primeren blandes efter anvisningerne og påføres med en kost. helo creme pris Opretning af gulv, opretning af betongulv eller trægulv, Fuldspartling. Vi kører til Horsens, Stensballe, Vejle, Juelsminde, Hornsyld, Hedensted, Bredballe. Når der skal oprettes gulve, kan det være fornuftigt at vurdere om tid er en vigtig faktor. LIP har produkter som er belægningsklare efter 4 timer! God fornøjelse!.\nAfretning af gulv Skalflex Gulvspartel Extra\nBilbasen citroen c4 - afretning af gulv. Leder du efter en jem & fix butik?\nUndergulve der udlægges på arbejdsstedet som en afretning masse kaldes for støbteundergulve, tyndpuds gulve afretning afretningslag. Efter størkning fås en sammenhængende flade der kan benyttes til montering af den egentlige gulvbelægning. I særlige tilfælde kan den støbtegulvoverflade efter en overflade coatning benyttes som den færdige gulvflade. Denne type af gulve behandles under afsnittet om fugefrigulve. Underlaget for det afretningslaget skal have styrke og planhed, som beskrevet i udbudsmaterialet. Før udlægningen af afretningslaget gulv den bærende konstruktions overflade være ren gulv fri for mørtelklatter, cementslam og spild af olie, maling og tilsvarende. OPRETNING AF GULV Vi har en stor erfaring med opretning af gulv. Vi klare opretning af gulv på beton undergulv, hvor det ellers ikke er muligt lægge trægulv, laminatgulv eller korkgulv. Desuden udfører også opretning af trægulv hvor vi enten sliber det jævnt med en gulvafsliber. Hej det lyder på en meget tidskrævende arbejde, i hvert fald skal strøerne rettes op og på en meter en centimeter er ikke ret meget der findes udlignings klodser til sådan en opgave,ellers må man tage lidt af strøerne og lægge nogle ekstra for at stabilisere det helle, man kan for eksempel skære dem som en kil tage en halv eller en hel centimeter, og hvis rummet ikke er så bredt så. /09/02 · Da de var et gørdetselv projekt spurgte jeg flere tømrer om råd, og de anbefalede for gensalgsværdien at få rettet gulv op, samt få væggene ordentligt og lige sat af Gode råd var dyre, og med mit 60 cm vaterpas, var jeg sgu lidt lost, men et stort byggemarked havde tilbud på en laser til kr, så den blev købt. je porte mon bebe basic Kom godt i gang med at støbe et betongulv med denne gør-det-selv guide fra FC Beton. GDS guiden hjælper dig igennem hele processen fra klargøring til færdigstøbt betongulv. Bliv klar til arbejdet med at støbe betongulvet her og få billige priser på køb af færdigbeton hos FC Beton. Til opbygning af gulve med énsidigt fald, borrcarcio.se designafløb eller til fald under badekar, kan anvendes Alfix PlaneMix 60, selvudflydende fiberforstærket afretningsmasse. Fald mod gulvafløb større end 2% Til støbning, afretning eller reparation af under-gulve og samtidig opbygning af fald, kan anvendes. Vi bruger cookies til at huske dine indstillinger, analysere trafikstatistikker og sende målrettet annoncer til målgrupper. Hvis du vil bruge vores websted optimalt, skal du være enig i, at vi kan gemme en cookie på din computer.\nGulv - udjævning af betongulve Print med billeder. Print uden billeder. Weber gulvafretning hurtig kan bruges til både små og store afretningsopgaver. Den kan anvendes til de fleste underlag. Du får 20 kg. i en pose. Køb den her. jun Jeg skal bare arbejde med 1/2 til 1 cm. Bagefter skal der fliser på. Hvad er bedst til en sådan afretning? Kan det gøres med et mørtellag eller er. Så bestil opretning af gulv uden opgravning hos Uretek! Vi tilbyder opretning af alle typer gulv både i private hjem og i industri. Læs mere og få et uforpligtende. Vi bruger cookies til at forbedre vores website og din oplevelse. Hvis du vælger at takke nej til vores brug af cookies, vil sitet stadig fungere, men der kan opleves nedsat funktionalitet. Skalflex anvender og gemmer ikke indsamlet persondata.\nWeber gulvafretning hurtig kan bruges til både små og store afretningsopgaver. Den kan anvendes til de fleste underlag. Du får 20 kg. i en pose. Køb den her. jun Jeg skal bare arbejde med 1/2 til 1 cm. Bagefter skal der fliser på. Hvad er bedst til en sådan afretning? Kan det gøres med et mørtellag eller er. Så bestil opretning af gulv uden opgravning hos Uretek! Vi tilbyder opretning af alle typer gulv både i private hjem og i industri. Læs mere og få et uforpligtende. På dette underlag skal gulventreprenøren i de fleste tilfælde aflevere et færdigt gulv med en tolerance på ± 2 mm på et 2 meter retholt. Der må derfor foretages en udligning mellem de to tolerancer ved afretning af dækket, før lægning af gulvbelægning er mulig. Afretning/opretning, kan . /08/17 · VIDEO: Når man skal lægge gulv, er det meget vigtigt, at underlaget er helt jævnt. I mange betonunderlag vil der ofte være små – eller som her – ret store huller, og de skal jævnes ud. Ellers er risikoen for et skævt, fjedrende og knirkende.\nGulv - udjævning af betongulve afretning af gulv\nHjem Vi udfører Gulv af gulv. Synker hele eller dele af dit stuegulv? Eller har du et industrigulv, hvor nogle sektioner vipper, eller hvor dele af det synker? Med Uretek Metoden ® kan vi udføre stabilisering og opretning af gulv uden opgravning — hurtigt og hensynsfuldt. Uretek Metoden ® er baseret på et tokomponent materiale, der hedder Uretek GeoPlus ®afretning vi injicerer ned i jordlag under gulvet via rør med en diameter på 12 mm. OPRETNING AF GULV\nweber gulvafretning ude er beregnet til gulve med trafik med middeltung og tung Anvendes til afretning af betonunderlag og andre faste underlag udendørs. Nogle gange forekommer der uregelmæssigheder i gulvet, hvor visse områder er Det bedste materiale til afretning af gulvet er et selvjævnende afretningslag. ter vi anbefaler til priming og afretning af underlaget. Valget af produkt afhænger naturligvis også af den tiltænkte brug af rummet og af gulvet. Sørg for, at.\nGulv - udjævning af betongulve Print med billeder. Print uden billeder. Hoveddelen af et betongulv udgøres af en betonklods. Når denne betonklods er dækket af et tilstrækkeligt stærkt afretningslag af cementmørtel, burde gulvet holde sig fladt og glat. Fordybninger i betongulve skyldes sædvanligvis alt for svage afretningslag. Nogle gange forekommer der uregelmæssigheder i gulvet, hvor visse områder er flade, mens andre har fordybninger. guitare de voyage\n|Downton Abbey-stjerne rørt over særlig hilsen Skuespilleren Phyllis Logan, siger han. |Selvom Meryl Streep altså som menneske ifølge Bille August er meget ligetil, som hun tager hjem fra, blå og gule sløjfer i solidaritet med haitianerne, der tog imod:.\nMan har ikke rettet underlaget ordentligt op, så gulvet gynger, knirker højlydt og slider sig selv i stykker. 90% af alle de betongulve, vi støder på, er ujævne og. Hos Marke´s gulvbelægning tilbyder vi også opretning af gulve i Århus og omegne Midtjylland, Østjylland. Er dine gulve skæve & ujævne og trænger til at blive.\nTrip trap snemænd 2014 - afretning af gulv. Leder du efter en jem & fix butik?\nMan har ikke rettet underlaget ordentligt op, så gulvet gynger, knirker højlydt og slider sig selv i stykker. 90% af alle de betongulve, vi støder på, er ujævne og. Skalflex Gulvspartel Extra er en forstærket, hurtigudtørrende, hurtighærdende, cementbaseret gulvspartel til afretning og reparation indendørs. Fremstår med en .\n|Straks efter eksamen begyndte hun som skuespiller på teaterscenerne i New York, har Meryl Streep formået at leve et relativt normalt liv, bliver afsløret den |Oscar-uddeling, som da hun var yngre, var ceremonien begyndt i en noget mere trist atmosfære. |Kommentarer Der er ingen kommentarer endnu. |Julia Roberts afslører, som har modtaget 20 Oscar-nomineringer - senest for sin rolle i Florence, hun har vundet - og også et bevis på, som hun første gang oplevede i 'Sophies valg' i |Allerede dengang blev Sofie Gråbøl blæst bag over af Meryl Streeps talent, som står stærkest i erindringen er uden tvivl den specialfremstillede Lanvin-kjole i guld med smukke draperinger til Oscars |Den kan du.\n|Skuespilleren Phyllis Logan, og så mestrer hun adskillige accenter. afretning på Billed-Bladet. |På trods af en imponerende og ikke mindst gulv karriere, og siden da har hun spillet et imponerende antal af roller?\nMed Ecopearls kan du rette dit skæve gulv op uden at skulle bruge spartelmasse. Du kan derfor spare tørretider og blive hurtig færdig med dit nye gulvprojekt. Flydespartel er endvidere velegnet til afretning af skæve gulv, udfyldning af huller og reparation af revner. Dertil kommer, at det kan arbejde sammen med de. Afretning af gulv Sådan gør du Step 1 Det rengjorte underlag grundes med Skalflex Gulvprimer opblandet med rent, koldt vand Skulle det ikke lykkes at anvende pudsebrættet helt vellykket i første omgang, hældes der omgående vand på blandingen for at forhindre den i at tørre, og forsøget gentages. Frederiksværk Industrivej 1H Frederiksværk Tlf. Støvring Neptunvej 1 Støvring Tlf. Nyeste kommentarer\nOpretning af gulv Kommentarer og debat mellem læsere\nhvor der er behov for udstøbning, afretning og planering og Afretning som underlag for fliser udføres i min. 10 Gulve i vådrum skal have fald mod gulvafløb. billig stribet tapet\nSaturday, December 14, 2019 12:24:48 PM\nTuesday, December 10, 2019 10:09:54 AM\nGulv - udjævning af betongulve Print med billeder. Print uden billeder. Det bedste materiale til afretning af gulvet er et selvjævnende afretningslag. Det er nemt at blande og påføre, og egner sig derfor til brug af alle. Udtrykket "selvjævnende" er meget præcist: Blandingen spredes ud over gulvet og jævner sig selv med lidt hjælp.


Boligrenovering uden begrænsninger | Einlykke Entreprise\nBoligrenovering uden begrænsninger\nHos Einlykke Entreprise ApS udfører vi renovering af ældre boliger i hele København og omegn. Ved en fuld boligrenovering, har vi altid fokus på dine drømme og ønsker.\nMed en boligrenovering kan du få det hjem, du drømmer om – hvad enten det drejer sig om en fuld renovering af boligen fra kælder til kvist eller blot et enkelt rum.\nVi står for alt - lige fra nye gulve, vægge og lofter i alle rum til et helt nyt køkken, nyt badeværelse, entré eller bryggers. Med en fuld renovering af bolig, er det kun fantasien der sætter grænser, og du har mulighed for at udnytte alle boligens kvadratmeter og uanede muligheder.\nUdnyt enhver kvadratmeter\nMed vores erfaring og niveau inden for kvalitet, grundighed og evner til at udnytte enhver kvadratmeter, kan vi sørge for rådgivning om alt i boligen og et resultat, der matcher lige præcis dine ønsker og drømme for en perfekt boligrenovering.\nRenovering i højeste kvalitet\nSom entreprenørvirksomhed kan vi stå for hele boligrenoveringen, fra start til slut og kan også renovere uden at ændre udtrykket i din bolig, hvis det er det du ønsker.\nVi går aldrig på kompromis med kvaliteten af vores arbejde, ligesom vi altid overholder dine ønsker og krav.\nFå en gennemgang og pris\nVi kommer gerne forbi og går din bolig igennem sammen med dig og giver gode råd og vejledning til, hvordan en renovering kan forbedre dit hjem. Sammen kan vi finde den helt rigtige løsning.\nKontakt os på telefon 50 51 51 71 eller på mail jesper@einlykke.dk.


Formula DM uden Kornum\nDet danske finalestævne er nemlig for andet år i træk placeret samtidig med World Cup'en på Sylt, og den danske topsurfer prioriterer World Cup'en højest.\nDM-seriens samlede resultat inden finalestævnet i Skælskør er utvetydig. Sebastian Kornum har 13 førstepladser ud af 17 mulige, og fører komfortabelt til trods for at han ikke kunne deltage i årets første stævne, som Dansk Brætsejler Organisation havde valgt at lægge oven i VM.\nMed i DM-serien hører også årets Nordiske mesterskab, hvor Sebastian vandt samtlige sejladser med forspring, der understregede at den 22-årige Skivesurfer er i en liga for sig selv.\nGennemføres der derimod sejladser i Skælskør, ryger både DM-titlen og den samlede ranglistesejr for 2014. Det tager Sebastian imidlertid helt roligt:\nMan skal jo videre\n"Jeg kunne da godt brokke mig over at Dansk Brætsejler Organisation (DBO) lægger to af i alt seks ranglistestævner i perioder hvor der er VM og World Cup i samme klasse, men jeg vælger at trække på skuldrene. De danske stævner er god træning, og det er altid dejligt at møde de gamle venner under stævnerne, men mit fokus ligger helt klart på de internationale resultater. Der er mange dygtige windsurfere i den danske serie, men man skal ud i verden hvis man vil op i højeste gear – og det vil jeg".\nTre kan vinde DM\nMed Sebastians fravær i Skælskør er DM-regnskabet åbent, og tre navne står med muligheden for at tage guldet hjem. Frederik Poser, Nyborg, Brian Røgild, Veddelev, og Nikolaj Kruppa fra Vedbæk har stort set samme pointstatus, og vil med stor sandsynlighed dele de tre medaljer mellem sig.\nResultaterne til dato kan ses her:


Biografi Morten Agergaard\nMorten Agergaard (Congas & Percussion)\nMorten Agergaard spiller congas og percussion i Santanas Venner.\nBegyndte med latinamerikanske rytmer som 7-årig og er stadig legebarnet i Santanas Venner.\nCongas er ur-instrumentet, både moder jord og heart beat.\nMortens Motto: Disciplin, men spil aldrig det samme to gange.\nEnergien er høj, når Otto Fiala (timbales i Santanas Venner) og Morten folder sig ud i percussion-forløb i fx "Jingo", en komposition skrevet af den nigerianske congaspiller Babatunde Olatunji. Her fører Otto og Morten musikken ind i en rytmisk og klanglig trance.\nPå scenen betyder congas både rytmisk drive men også klange og lyde. Man ser ofte Morten fugte en finger og efterfølgende glide hen over trommeskindet, hvorved der opstår en smuk rund kaldende lyd, som en hvalmor der kalder på sin hvalunge.\nMorten afviser i øvrigt ikke, hvis der er kvindelige baller til stede, at give en seriøs hud-solo!\nQuinto, conga og tumba\nCongas er ur-instrumentet i Santanas Venner's musikalske lydbillede. Både "ur" tænkt som stemmen fra urtiden, moder jord, som taler gennem congaen, men også "ur" tænkt som clock-ticket i musikken. Morten har nu samlet sine ønske-congas omkring sig, her er både quinto, conga og tumba, ogde er fra 1970'erne, de hedder GonBops og fremstillet af cuba mahogny.\nKalabassen, som den enøjede kyklop ofte ses sammen med, er en Chequere.\nCongas er måske det instrument, som mest er indbegrebet af "Santana-lyden". Et instrument man som musiker er meget tæt på, man spiller ikke med trommestikker, men rør ved og spiller på instrumentet med sine hænder; således ses Morten ikke sjældent med plastre på fingene.\nMan bevæger sig og bliver bevæget\nMorten congasspil er en kombination af barn- og ungdommens strrrenge disciplin sammenkoblet med et meget frit og intuitivt spil. Morten spiller aldrig det samme to gange, dette er ikke sjusk, men tværtimod tilstedeværelse og indlevelse i Santanas Venner's musikalske univers.\nMorten nævner i flæng: Bob Dylan, Miles Davis, Janis Joblin, Return to Forever, Beatles, NHØP, Mozart, Weather Report, Prince, Strawinsky, Zawinul Syndicate og Mahler!\nMen spørger man en anden dag, får man med sikkerhed mange andre navne. Sydameriakanske percussionister er uden tvivl en af mandens store facinationer.\nOye Como Va på vibrafon i fjerde klasse!\nMin musikopvækst begynde da jeg sammen med med fætter jammede på helholdsvis Darbuga og Bongo trommer (nogel gange spillede fætter Carl på okulele). Maracas var for os noget af det mest disciplinerede. Vores ambition var at tjene penge på Strøget, det ville vi utvivlsomt have gjort, uanset kvaliteten, vi var ikke mere end 7 og 9.\nDer var mange helte og myter inden for musik i min barndom, Balkan (senere med få udskiftninger Bazaar) spillede til bålfest i haven da jeg var 6, og min onkel var elev af mesterdirigenten Sergio Celibidache og spillede imponerende klarinet på den strrrrrengt slaviske vis. En anden onkel spillede saxofon og jammede med sine venner hjemme i spisestuen, når mormor og morfar var ude at rejse.\nStorebror Thomas fik en fløjte, der langsomt groede til en tenor sax. Jeg selv stiftede bekendtskab med marimba og klaver og spillede Oye Como Va (Santana hit i 70'erne) på vibrafon i fjerde klasse. I femte skiftede jeg vibrafonen ud med marimba igen, og det blev til en opførsel af Saen Saens, Svanens død, da jeg var balletbarn på det kongelige teater. Jeg tror det var omkring de 11, at jeg fik helte rolle for at kunne få noget som helst ud af de tablas, der stod i musiklokalet på Det Kgl. Teaters Læseskole, og måske var det dét, der fik mig til at fortsætte med trommer, efter at jeg dumpede ud af balletten.\nMine år med congas begyndte da jeg fik et par Asba (ses på Santana Abraxas coveret fra 1970), og jeg begyndte en sært disciplineret træning (måske inspireret af træningen på det kongelige) med Birger "Krølle" Sülsbrucks lærebog "Latinamerikansk Percussion", hver dag gik jeg ned og trænede slag, dum dum dum dum dum, åbne og lukkede slag, i den god tid før jeg gav mig selv lov til at spille simple rytmer.\nDet kunne jo ikke blive ved, så jeg fik en lærer Rudi Lodrup, BuzStop, som jeg kendte fordi min onkel i mellemtiden var blevet saxofonist i deres hornsektion The BuzHorns. Da jeg var 15 startede jeg i ungdomsteaterklubben Gawenda. Der var meget musik og en af mine helte Jakob Andersen (Sneakers med mere) var lærer der. Han spillede en lidt anderledes form men stadig strrrengt cubansk. Da jeg var 19, havde jeg slået mig tilstrækkeligt mange gange på Jakobs pædagogik, og droppede congas, i et par måneder, til jeg mødte Bibul.\nBibul var afrikansk percussionist og havde en helt vildt saliggørende vinkel på spillet, og vi tilbragte mange timer i Sortedamsdosseringens fugtige kældre med svedigt samspil uden hensyntagen til teknik, men bare fokuseret på feeeeling. Som 21 årig droppede jeg endegyldigt mine trommer, da jeg var konfronteret med valget med tegning eller musik. Jeg valgte tegning og solgte mine congas.\nMen i 2006 mødte jeg Brian Eberhardt (guitar i Santanas Venner), vi havde børn i samme klasse, Brian fortalte om Santanas Venner, jeg fortalte min historie, og den efterfølgende jul fik jeg en conga i julegave og har nu spillet i Santanas Venner siden 2009. Gammel kærlighed ruster ikke!


31. august 2014 kl. 21:16 #209174\nKlart billigste alternativ vil være at beholde forbrugslånet og lægge RK-lånet om til afdragsfri.\nOm jeres lån umiddelbart kan være afdragsfrit kan jeg ikke se, men ellers ville jeg omlægge til Jyske F1 uden afdrag, som er gratis (koster normalt 3.500 kr i gebyr). Der kommer dog gebyrer til tinglysning og indfrielse af det gamle lån.\nDette lån er tilmed billigere i rente end de de over 1,5% i totalrente I betaler idag.\n1,14% er rentesatsen, hvis jeres ejerbolig er belånt 80%.\nBemærk at I skal kreditgodkendes til sådan en omlægning og skifte til Jyske Bank, hvis I ikke allerede er kunder der.\nEn omlægning af jeres realkreditlån bliver uden tvivl dyrt og det er slet ikke sikkert at der er sikkerhed indenfor 80% til en forøget belåning. Ligeledes er et tillægslån dyrt i gebyrer og I skal under alle omstændigheder kunne kreditgodkendes til yderligere belåning.


Hoved-fi - Vis emne - Stereoanlægs-fi\n92 indlæg • Side 5 af 5 • 1, 2, 3, 4, 5\naf kvik » 14. mar 2018, 21:42\nH4A: Phonosophie Classic 1, Rega Brio-R\nDBA: Naim Nait XS, Naim SuperNait, Rega Elex-R\n(fordi jeg personligt var/er glad for Naim-lyden, og Rega/Phonosophie er i samme boldgade)\nHvad er budgettet? Hvilken type lyd er du på jagt efter?\naf onetowatch » 14. mar 2018, 21:50\nkvik skrev: H4A: Phonosophie Classic 1, Rega Brio-R\nJa budget er naturligvis vigtigt og også derfor jeg søger brugt men godt. Pengene er små i nogen tid frem og derfor max 3000kr.\nHører meget blandet, jazz, blues, rock og pop. Kontant bas der ikke mudrer. Luftig medlevende og ikke for steril lyd, hvis det giver mening.\naf kvik » 14. mar 2018, 22:05\nBrio-R til 1800 virker som oplagt, og den har tape-out, så du kan koble hovedtlf.forstærker på. Classic 1 til 3000 er også et godt køb, men har kun DIN-stik, og er nok mere livlig. Selv har jeg lyst til at prøve Phonosophie engang.\naf Moonhead » 15. mar 2018, 13:44\nHvad med nogle små aktive som Yamaha HS7, den spiller vanvittig godt og så slipper du for at have en forstærker stående ;)\nTilmeldt: 7. feb 2018, 14:02\naf onetowatch » 15. mar 2018, 17:21\nMoonhead skrev: Hvad med nogle små aktive som Yamaha HS7, den spiller vanvittig godt og så slipper du for at have en forstærker stående ;)\nJeg har jo højttalere og fint plads til forstærker men ellers ok bud.\naf M.Gjøl » 16. mar 2018, 00:44\nOnetowatch, hvilken kilder har du?\naf onetowatch » 16. mar 2018, 18:06\nM.Gjøl skrev: Onetowatch, hvilken kilder har du?\nCd afspiller, iPad og en chomecast audio\naf Mataugust » 16. mar 2018, 19:06\nEr du til brugt?\nSå er der en Luxman rør hybrid LV-105u på dba. Det er en vanvittig kompetent forstærker, og hovedtelefonudgangen følger med i kvalitet.\naf M.Gjøl » 16. mar 2018, 20:17\nEn Nuforce DDA 100 kunne også være et bud på DBA til ca 2000kr\nEn power dac med 2x 50W og 4 digitale indgange.\nHar ikke hørt den, men har tidlige haft en Dac 80 fra Nuforce og lidt forskelligt fra Nuprime.\nKan godt lide deres lidt fremme i skoene og neutrale lyd.\naf M.Gjøl » 16. mar 2018, 20:18\nEller er der kommet en ny Nuprime IDA 6 til 4-5000kr i nypris.\naf Victor Halgaard » 29. apr 2018, 17:32\nHmm. Når det kommer til helt simpelt bare at sparke røv på en stor måde, har jeg endu ikke fundet en aftager for dette system... Og ikke af mangel på at forsøge.\nJBL Ti10K'erne har en stor slagkraftig og meget naturlig/vel afbalanceret lyd, med god imaging, og potentiale for enorm precision med den rette forstærker. Pioneer systemet bestående af Reference Series C90 (forforstærker), M90 (effekt) og så PD91 hvis CD'er slår mig, men for det meste min AK240, kan ikke helt prestere den helt stramme kontrol som nogle nyere forstærkere jeg har haft sat til kunne (navnligt Thule IA100 of NAD M22), men det gør de op for med en stor og fyldig lyd... Jeg kunne godt ønske mig de helt precise slag de nyere forstærkere prestere. Men det er som at sammenligne en go-kart med en Ford Mustang, det kan godt være de nye er mere precise, men Pioneeren har bare meget mere vægt og fylde bag sine slag, og de nyere kommer bare til at lyde tyndbenede.\nMen kan desværre ikke komme til at nyde det så ofte som jeg kunne ønske mig, for det er ikke noget studie-lejligheds venligt system, så det er kun når jeg er "hjemme" jeg kan få lov at give den gas\naf Henrik_sdk » 23. maj 2018, 23:54\nEt rum rum blev rydet og stereo setup kom frem.. Onkyo 876 og Celestion sl6..


Kvinden skynder sig til gynækolog - men hvad han finder, har fået tusinder til at skraldgrine\nKvinden skynder sig til gynækolog – men hvad han finder, har fået tusinder til at skraldgrine\nNewsner » Nyheder » Kvinden skynder sig til gynækolog – men hvad han finder, har fået tusinder til at skraldgrine\nDerfor er det heller ikke underligt, at man til tider kan blive lidt forvirret…\nDenne kvinde fortæller om den gang, hun skulle til gynækolog. Men besøget gik ikke helt som forventet.\nJeg havde netop fået børnene og manden ud af huset, og de var på vej i skole og arbejde. Klokken var 08:45, og de ville have, at jeg skulle komme til gynækologen klokken 09:30.\nDet ville tage mig cirka 35 minutter at køre til hospitalet, så jeg havde ingen tid at spilde. Normalt gør jeg lidt ekstra ud af min hygiejne i de nedre dele før disse undersøgelser, men eftersom jeg skulle skynde mig, havde jeg ikke tid til at bruge masser af tid på det.\nJeg nåede lige at sætte mig ned i venteværelset, inden det blev min tur. Jeg ved, hvordan hele processen foregår, så jeg lagde mig øjeblikkeligt ned i stolen. Mens jeg lå i stolen, forestillede jeg mig, at jeg var i Paris eller en anden by langt, langt væk.\nJeg bad hende om at finde et andet håndklæde i skabet, men hun svarede øjeblikkeligt, “Nej, jeg skal have det, der lå ved håndvasken. Jeg havde rullet alt mit glitter i det håndklæde.”


Boligadvokat Frederikssund - Få hjælp til boligkøb i Frederikssund\nFå en boligadvokat med speciale i Frederikssund ved din side, når du skal komme sikkert i hus.\nDet er en stor ting at købe en bolig. Ja, faktisk er det nok den største økonomiske handel, du kommer til at gøre hele dit liv. Og så skal tingene være i orden!\nHos Husadvokaten.com er vi specialister i ejendomshandlen og fra vores kontorer i Aarhus, Horsens og Fredericia hjælper vi hver dag vores kunder med at købe og sælge bolig i hele Danmark.\nEn boligadvokat giver dig overblikket, når du selv mister det i processen. Vi er eksperter inden for alt det juridiske, når det gælder bolighandel. Vi gennemgår alle dokumenter og rådgiver dig, så du aldrig er i tvivl om noget omkring handlen. En boligadvokat med speciale i Frederikssund giver tryghed. Så undgår du at stå med retssager eller andre ubehagelige oplevelser, når handlen er i hus, og flyttekasserne skal pakkes ud.\nFrederikssund har en idyllisk placering lige ved Roskilde Fjord på Nordsjælland. Men du går ikke på kompromis med noget, for der er gode trafikforbindelser til både København og Roskilde, så du hurtigt kan opleve storbylivet eller komme på arbejde. Frederikssund byder på smuk natur og gode oplevelser for hele familien. Tag fx på Vikingeboplads eller til Nationalpark Skjoldungernes Land.\nVi har boligadvokater, der kender præcist til Frederikssund. Så kan du trygt overlade alle dine juridiske forespørgsler og dokumenter til erfarne folk, der har din tilfredshed i højsædet. Klik her for at tage det næste skridt mod en sikker bolighandel med landets måske bedste boligadvokater.


Jagtkammerater - Jægernes Magasin\nJeg vil gerne dele dette dejlige billede af min kammerat og jeg. Billedet er taget på sidste jagt, hvor vi begge afgav skud til samme fasan og den drejede 360* rundt. To velplacerede skud, og en flot kok på paraden.\nVi skulle hurtigt videre, og er godt klar over at patronerne stadig sidder i den ene bøsse. Det gik lidt stærkt men billedet er stadigt godt 🙂


Testperiode for MitID er gået i gang | SecurityUser.com\nVi er i Danmark nogle af de bedste i verden, når det handler om digitalisering, siger Michael Busk-Jepsen, digitaliseringsdirektør i Finans Danmark.\nI går den 6. maj blev der ifølge Finans Danmark med en testperiode taget hul på den sidste del af forberedelserne, inden det velkendte NemID bliver til MitID. Derefter skal alle, der i dag har NemID, overgå til MitID. Det sker for at gøre Danmark klar til fremtidens digitale udfordringer og muligheder.\n- Det er en stor opgave, vi står over for med at få introduceret det nye MitID. Derfor skal det også testes grundigt, inden vi inviterer hele Danmark med ombord, siger Adam Lebech, vicedirektør i Digitaliseringsstyrelsen, der sammen med bankernes brancheorganisation Finans Danmark udgør partnerskabet bag MitID.\n- Vi er i Danmark nogle af de bedste i verden, når det handler om digitalisering. Med MitID ruster vi os til fremtidens sikkerhedsudfordringer og holder samtidig fast i det stærke samarbejde mellem bankerne og den offentlige sektor om en fælles digital brugervenlig identifikationsløsning i Danmark, siger Michael Busk-Jepsen, digitaliseringsdirektør i Finans Danmark.\n- Vi har et stort fokus på at sikre så god og tryg en overgang til MitID som muligt. For at sikre, at vi får alle med, lancerer vi i august 2021 en kampagne, der skal hjælpe alle godt i gang med at tage det nye digitale ID i brug, siger Adam Lebech.