RAPPORT VELFÆRDSTEKNOLOGI 11 ANBEFALINGER TIL JER, DER SKAL I GANG MED VELFÆRDSTEKNOLOGI - PDF\nRAPPORT VELFÆRDSTEKNOLOGI 11 ANBEFALINGER TIL JER, DER SKAL I GANG MED VELFÆRDSTEKNOLOGI\nDownload "RAPPORT VELFÆRDSTEKNOLOGI 11 ANBEFALINGER TIL JER, DER SKAL I GANG MED VELFÆRDSTEKNOLOGI"\n1 RAPPORT VELFÆRDSTEKNOLOGI 11 ANBEFALINGER TIL JER, DER SKAL I GANG MED VELFÆRDSTEKNOLOGI\n2 11 ANBEFALINGER TIL JER, DER SKAL I GANG MED VELFÆRDSTEKNOLOGI 1. udgave, 1. oplag 2014 FORFATTERE: Allan Schmidt, Illustrator / Anne Carstensen, Cand.polyt, Design & Innovation / Anne Grønlund Pedersen, Cand.design Interaktionsdesign / Gunilla Mandsfelt Eriksen, Projektleder, Cand.arch., Industriel Designer MAA / Lærke Thorst Balslev, Cand.design Interaktionsdesign / Mette Mikkelsen, Prorektor, Leder af Laboratoriet for Social Inklusion, Designskolen Kolding (ansv.) REDAKTION: Kirsten Bohl RAPPORTENS TEGNINGER, HVOR INTET ANDET ER NÆVNT: Lærke Thorst Balslev BILLEDREDAKTION: Gunilla Mandsfelt Eriksen KORREKTUR: Anette Flinck ISBN: LAYOUT: OddFischlein TRYK: rosendahls, Esbjerg PAPIR: Cocoon Offset UDGIVER: Laboratoriet for Social Inklusion, Designskolen Kolding, 6000 Kolding Fotografisk, mekanisk, digital eller anden form for gengivelse fra denne bog er kun tilladt i overensstemmelse med overenskomst mellem Copy-Dan og Undervisningsministeriet. Enhver anden udnyttelse uden skolens skriftlige samtykke er forbudt ifølge gældende lov om ophavsret. Undtaget herfra er uddrag til brug i anmeldelser og omtaler. Rapporten kan findes på lab-designskolen.dk RAPPORT VELFÆRDSTEKNOLOGI 11 ANBEFALINGER TIL JER, DER SKAL I GANG MED VELFÆRDSTEKNOLOGI\n3 INDHOLD FORORD OG INTRODUKTION 06 FORORD AF // METTE MIKKELSEN ANBEFALINGER TIL JER, DER SKAL I GANG MED VELFÆRDSTEKNOLOGI 16 VELFÆRDSSYSTEMET FORBEDRES MED DESIGNMETODER AF // METTE MIKKELSEN KAPITEL//01 INDSIGTER 24 MEDARBEJDERNE INDDRAGES FOR LIDT - OG MAN SKAL VÆK FRA SO EIN DING AF // ANNE CARSTENSEN 28 TEKNOLOGIEN VAR IKKE UDGANGSPUNKT, MEN MIDDEL TIL AT NÅ ET MÅL AF // ANNE CARSTENSEN 34 BEHOV FOR LEDELSESMÆSSIG OG TVÆRSEKTORIEL OPBAKNING AF // ANNE GRØNLUND PEDERSEN 36 REGLER, ARBEJDSGANGE OG STIVHED I SYSTEMET ER BARRIERER FOR VELFÆRDSTEKNOLOGI AF // GUNILLA MANDSFELT ERIKSEN 44 VEJLE VISER VEJEN BORGERNE ER TILFREDSE AF // LÆRKE THORST BALSLEV 52 HVORDAN KAN SILOER BRYDES NED? HVORDAN SKABES GENNEMGRIBENDE OG HOLDBARE FORANDRINGER? AF // ANNE GRØNLUND PEDERSEN 60 TESTCENTER I AARHUS EPICENTER I ESPOO I FINLAND AF // ANNE GRØNLUND PEDERSEN 66 DANSKERNE SKAL STÅ TIDLIGT OP, HVIS VI VIL HA INDFLYDELSE PÅ FREMTIDENS VELFÆRDSTEKNOLOGI AF // GUNILLA MANDSFELT ERIKSEN KAPITEL//02 METODER 74 VORES KONKLUSION BLEV: UDVIKLINGEN AF ET LABORATORIUM ER EN OPLAGT IDE AF // METTE MIKKELSEN 82 NÅR TALE BLIVER TIL TEGNING AF // LÆRKE THORST BALSLEV 88 ØJENÅBNER OG SAMTALESTARTER AF // ALLAN SCHMIDT 94 MARIE FÅR ET STED, HVOR HENDES BORGERE OG PATIENTER KAN FÅ HJÆLP 98 HELE TALENTMASSEN BLIVER BRUGT OG AL VIDEN SAT I SPIL AF // ANNE GRØNLUND PEDERSEN 102 PROTOTYPER DESIGNERNES MELLEMREGNINGER AF // GUNILLA MANDSFELT ERIKSEN KAPITEL//03 FREMTIDEN 108 VELFÆRDSDESIGN ER ET REDSKAB TIL AT FORSTÅ FREMTIDEN AF // GUNILLA MANDSFELT ERIKSEN FORFATTERE OG LITTERATUR 116 INTRODUKTION TIL FORFATTERNE 118 ARTIKLER OG LINKS\n4 AF // METTE MIKKELSEN PROREKTOR, DESIGNSKOLEN KOLDING LEDER AF LABORATORIET FOR SOCIAL INKLUSION FORORD Velfærdsteknologi er det nye sort. Den kan bruges til det meste og redde os, når vi står med færre hænder, færre penge og flere ældre, og den kan også redde os, når vi ønsker at give ældre og handicappede et mere værdigt og selvhjulpent liv. Mange er skeptiske og man skal også indføre velfærdsteknologi med stor omtanke men når man har mødt en ung, handicappet mand og set ham spise med en spiserobot, bliver man overbevist. For det ser forkert ud. Det virker mere rigtigt, at han skulle have hjælp af et menneske, men nej, siger han. Endelig kan han spise sin mad i det tempo, han selv ønsker. Indtil nu har han altid spist alt for hurtigt, fordi han vidste, hjælperen havde travlt. I Laboratoriet for Social Inklusion på Designskolen Kolding har vi nu i fire år arbejdet med velfærdsteknologi. Det sidste år har den konkrete opgave været i tæt samarbejde med Syddansk Sundhedsinnovation at skitsere en model for et Velfærdsteknologisk Partnerskab. Opgaven blev stillet af Region Syddanmark på vegne af de fire partnere, Sygehus Lillebælt, Vejle Kommune, Center for Kommunikation og Velfærdsteknologi og Uddannelsescenter Lillebælt. Vi er i dette projekt nået frem til at anbefale at etablere et Living Lab, men vi har indsamlet viden, der kan bruges af alle, der skal arbejde med vel- færdsteknologi. Vi har identificeret barrierer og udfordringer. Vi har set de store problemer i forbindelse med implementeringen, og vi har set på radikal og inkrementel innovation. Vi har set på, hvorfor nogle projekter har fået succes, vi har talt med virksomhedsledere, forskere, praktikere og analytikere, og i denne rapport giver vi den indsamlede viden videre til jer, der skal arbejde med velfærdsteknologi. Rapporten er fyldt med anbefalinger de 11 af dem har vi samlet i det første afsnit, og vi er sikre på, de kan hjælpe alle, der skal i gang med velfærdsteknologi. I Laboratoriet for Social Inklusion har vi brugt designmetoder i arbejdet med at udvikle velfærdssystemet. Vi har oplevet dem som meget effektive og har derfor beskrevet dem så grundigt, at alle interesserede har mulighed for også at bruge af vores værktøjskasse, når I skal i gang. Hurdlerne er mange, faldgruberne store, men mulighederne enorme. Særligt hvis man tager ved lære af fejl og succes er ude i verden og herhjemme og hele tiden holder sig for øje, at ethvert initiativ bør bidrage til den strategiske retning og have helt klare mål for øje, så alle trækker i samme retning. Man bør kunne svare på: Hvorfor vil vi indføre velfærdsteknologi. Hvad vil vi opnå, og hvem berører det? 11 ANBEFALINGER // 7\n5 SE ANBEFALINGERNE UDDYBET PÅ DE FØLGENDE SIDER 11 #1 ANBEFALINGER SÆT KLARE MÅL OG SKAB FÆLLES RETNING #2 KEND DIN TEKNOLOGI #3 UNDGÅ FORUDIND- TAGEDE FORSTÅELSER FOR SAMMENHÆNGE #4 UDFORDR VANETÆNK- NING OG UNDERSTØT NYTÆNKNING #5 BORGEREN MÅ IKKE KOMME I KLEMME #6 FIND DIT ETISKE STANDPUNKT #7 HJÆLP BRUGERNE MED AT FASTHOLDE, HVAD DE HAR LÆRT #8 GIV BRUGERNE ÉN IND- GANG OG HJÆLP DEM GENNEM SYSTEMET DERFRA #9 KOMMUNIKER TIL RETTE VEDKOMMENDE, PÅ RETTE TID OG STED #10 INVOLVER BRUGERNE I HELE FORLØBET #11 EVALUER OG LÆR AF DIN PROCES... OG DEL DINE ERFARINGER 8 // 11 ANBEFALINGER 11 ANBEFALINGER // 9\n6 11 ANBEFALINGER TIL JER, DER SKAL I GANG MED VELFÆRDSTEKNOLOGI I rapportens enkeltafsnit er der en oplistning af anbefalinger, så her er kun de 11 overordnede anbefalinger, vi har identificeret som de væsentligste for en succesfuld implementering af velfærdsteknologi: #1 #2 Mange initiativer udvikles i isolation og har ikke en klar forbindelse til de overordnede strategiske prioriteter. Ethvert initiativ bør bidrage til den strategiske retning og have helt klare mål for øje, så alle trækker i samme retning. Man bør kunne svare på: Hvorfor vil vi indføre velfærdsteknologi, hvad vil vi opnå, og hvem berører det? Den største barriere for anvendelse af velfærdsteknologi er teknologi, der ikke virker. For at afklare hvilken teknologi, der adresserer et behov bedst, er det nødvendigt at teste anvendelse i en virkelig kontekst. Derudover er support og vedligeholdelse, både under og efter udrulning, afgørende for opfattelsen af teknologien. Det er den totale oplevelse, der skaber en god løsning. SÆT KLARE MÅL OG SKAB FÆLLES RETNING 10 // 11 ANBEFALINGER KEND DIN TEKNOLOGI #3 #4 UNDGÅ FORUDINDTAGEDE FORSTÅELSER FOR SAMMENHÆNGE UDFORDR VANETÆNKNING OG UNDERSTØT NYTÆNKNING Mange initiativer tager udgangspunkt i velfærdsteknologiske enkeltprodukter og er drevet af en So ein Ding begejstring, uden at brugerens reelle behov er undersøgt eller forbedringspotentialet identificeret. Mangel på indlysende fordele betyder, at mange pilotprojekter ender i en skuffe. Det er derfor vigtigt, at man tilegner sig viden om det system og de mennesker, man udvikler til for at sikre værdiskabelse. Indførsel af velfærdsteknologi står ofte i kontrast til tanken om, at varme hænder er bedst. Teknologien udfordrer plejepersonalets faglighed og kompetencer og skaber stor usikkerhed omkring egne evner og fremtid. Det er derfor nødvendigt at skabe en ny historie omkring pleje og omsorg samt støtte og involvere personalet i at skabe en ny profil. #5 #6 BORGEREN MÅ IKKE KOMME I KLEMME FIND DIT ETISKE STANDPUNKT Mennesker er ikke ens, og en patients/borgers behov kan løbende ændre sig samtidig med, at der bliver færre hænder til at løfte opgaven. Der er derfor behov for at skære ned for kompleksiteten og skabe et fleksibelt system, som tager individuelle hensyn, og som giver brugeren en ensartet og god oplevelse på tværs af snitfladerne. Etik bliver ofte synligt, når en teknologi erstatter nuværende løsninger, men én ting er at skabe generelle retningslinjer. En anden ting er etik i praksis. Her handler det ofte om at træffe ét valg blandt flere handlingsmuligheder - et valg, hvis udfald får konsekvenser for andre mennesker. Det væsentlige spørgsmål bliver: Hvad ønsker vi at erstatte med teknologi, men lige så vigtigt - hvad skal ikke erstattes? 11 ANBEFALINGER // 11\n7 #9 #11 Hvis mennesker bruger tid på eller er berørt af et initiativ, bør de holdes informeret om fremdrift og resultater. Involvering kræver opfølgning. Samtidig er den rette kommunikation med til at gøde jorden for en succes og medvirke til en forventningsafstemning blandt de involverede, så man undgår overraskelser og modstand. Hvis der evalueres på et projekt, måles der ofte på effekt i forhold til en bestemt målgruppe. Det bliver ikke i tilstrækkelig grad registreret, hvad der virker eller ikke virker undervejs. Det er derfor vigtigt at evaluere på processen med henblik på at lære af egne fejl og erfaringer. Erfaringer er dog intet værd, hvis de ikke deles og kommunikeres. KOMMUNIKER TIL RETTE VEDKOMMENDE, PÅ RETTE TID OG STED #7 #8 At give mennesker kvalifikationer fx på et kursus er ikke det samme som at opbygge kompetencer og være tryg ved at anvende det nye, man har lært i en virkelig kontekst. Det handler ikke blot om at ændre nogle arbejdsgange, men lige så ofte om at ændre en hel kultur - og det sker ikke i et undervisningslokale. Velfærdssystemet er komplekst, og det er ofte svært at skabe sig et overblik og gennemskue, hvor man får den viden, man efterspørger. For at sikre en god brugeroplevelse er det vigtigt at skabe gennemsigtighed i systemet og en selvforklarende forståelsesramme samt sikre, at (den rette) viden er tilgængelig. HJÆLP BRUGERNE MED AT FASTHOLDE, HVAD DE HAR LÆRT 12 // 11 ANBEFALINGER GIV BRUGERNE ÉN INDGANG OG HJÆLP DEM GENNEM SYSTEMET DERFRA EVALUER OG LÆR AF DIN PROCES... OG DEL DINE ERFARINGER #10 INVOLVER BRUGERNE I HELE FORLØBET Hvis brugerne ikke i tilstrækkelig grad inddrages i hele udviklingsprocessen, påvirker det i høj grad ejerskabsfølelsen over for de nye løsninger. Derudover er det vigtigt at være opmærksom på, at der kan være store holdningsforskelle selv inden for de samme fag- og brugergrupper. Man kan derfor ikke forvente, at et initiativ, der er en succes ét sted, nødvendigvis vil være det alle steder. 11 ANBEFALINGER // 13\n8 14 // 11 ANBEFALINGER 11 ANBEFALINGER // 15\n9 AF // METTE MIKKELSEN INTRO VELFÆRDSSYSTEMET FORBEDRES MED DESIGNMETODER For mange mennesker er der ikke lighedstegn mellem design og udvikling af velfærdsstaten. Men på Designskolen Kolding anvender vi ikke kun designfagets metoder og teknikker til at skabe smukke produkter og cutting edge kommunikation. Vi bruger den samme arbejdsproces til at skabe forandringer i komplekse systemer, bl.a. i vort Laboratorium for Social Inklusion, der nu gennem fire år har arbejdet med, hvordan designmetoder kan forbedre velfærdssystemet\n10 VELFÆRDSTEKNOLOGI ER... Svaret er velfærdsteknologi men hvad er spørgsmålet? Sådan spurgte specialkonsulent Poul Erik Kristensen fra Kommunernes Landsforening polemisk på konferencen Det Gode Ældreliv i oktober I Laboratoriet for Social Inklusion har dette udsagn i høj grad bidraget til at sætte rammen for, hvordan vi er gået til den store og fremtidsfokuserede opgave, vi blandt andet har brugt 2013 på: At skitsere en model for et Velfærdsteknologisk Partnerskab. Opgaven blev stillet af Region Syddanmark på vegne af de 4 partnere, Sygehus Lillebælt, Vejle Kommune, Center for Kommunikation og Velfærdsteknologi og Uddannelsescenter Lillebælt. Denne rapport indeholder resultater af arbejdet, som er blevet til i tæt samarbejde med Syddansk Sundhedsinnovation. I arbejdet med at skitsere et velfærdsteknologisk partnerskab giver det mening at udforske Poul Erik Kristensens udsagn med flere spørgsmål. Hvorfor velfærdsteknologi og til glæde for hvem? Hvordan skal velfærdsteknologi være et godt tilbud til det moderne social- og sundhedssystem, og hvad er det overhovedet for en størrelse? 18 // 11 ANBEFALINGER BARRIERER OG FORANDRINGSAGENTER Design tager altid udgangspunkt i brugeren og ser på, hvordan forandringer som fx at skulle bruge nye produkter, services eller hele systemer skaber mening i brugerens hverdagsliv. Når vi arbejder med design til velfærdssystemet, opfatter vi brugeren som enhver, der leverer til eller drager fordel af produkter, services og systemer, og derfor er vi opmærksomme på hele systemet rundt om en kommende forandring. Vi ser på, hvordan patienter eller borgere forholder sig til det nye, og vi ser også på, hvordan sundhedsfagligt personale, virksomhedsledere, pårørende, jurister, politikere og indkøbere bringer de nye løsninger i anvendelse. På den måde har vi fået en meget bred viden om, hvilke barrierer der kan opstå mod implementering af velfærdsteknologiske løsninger. Men vi har også fået en mulighed for at identificere, hvilke forandringsagenter man kan aktivere undervejs. brugerrettede teknologier, der forsyner eller assisterer brugeren med én eller flere velfærdsydelser, teknologisk understøtning og forstærkning af fx tryghed, sikkerhed, daglige gøremål og mobilitet i den daglige færden, især rettet mod ældre mennesker, personer med kroniske sygdomme samt borgere med handicaps i forskellige former og grader. KOMMUNERNES LANDSFORENING & INGENIØRFORENINGEN IDA SÅDAN HAR VI INDSAMLET VIDEN EN BRUGER ER... enhver som leverer til eller drager fordel af produkter, services og systemer. Vi har set på de udfordringer, som velfærdsteknologi skaber. Den viden, vi har fået, har givet os mulighed for at skabe en række anbefalinger til brug ved implementering af nye velfærdsteknologier eller arbejdsprocesser, og vi har også udviklet en metode, som kan afhjælpe de første vanskeligheder i implementering af ny teknologi. Undervejs i processen har vi holdt en lang række workshops for områdets aktører. Workshopformatet egner sig til at aktivere eksperter inden for forskellige områder på tværs af faglige skel og få dem til at udvikle sammen eller få dem til at kvalificere det arbejde, vi har udført, så vi får vinkler på, om det, vi har set i felten, giver mening for andre. Vi har arbejdet på tværs af sektorer og afdækket, at snitfladerne mellem de forskellige instanser, hvor et menneske udskrives og går fra at være patient til at være borger, rummer særlige udfordringer for borgeren og for de professionelle. Vi har foretaget en undersøgelse blandt virksomheder, som spiller en rolle - eller gerne vil ind - på markedet for velfærdsteknologi. Og vi har prøvet at kortlægge lighedspunkter og forskelle i deres strategier for at forholde sig til det komplekse system, de prøver at blive en del af eller måske allerede er storleverandører til. Det har givet os og hermed rapportens læsere en fornem indsigt i den langstrakte og omkostningstunge proces, disse virksomheder er en del af. 11 ANBEFALINGER // 19\n11 ET EKSEMPEL PÅ DANSK VELFÆRDSTEKNOLOGI: ERGO TRAINER VÆGTAFLASTET GENOPTRÆNING BYGGET FREMTIDSSCENARIE Som en opsamling på de mange brugerundersøgelser og den research, vi har gennemført i første halvdel af 2013, har vi her i efteråret aktiveret en anden komponent fra designerens værktøjskasse, nemlig en metode, som kan give os en forestilling om fremtiden. Vi har bygget et fremtidsscenarie for vores bud på et velfærdsteknologisk partnerskab, et Living Lab. Ved at forestille sig fremtiden og gøre den helt konkret i et scenarie får man et billede på den kompleksitet, en kommende forandring kræver. Man kan effektivt skabe en forestilling om, hvordan tingene vil ændre sig, og give dem, der bliver påvirket af det nye, en mulighed for at stille spørgsmål og finde svar på det, man ikke ved endnu. Hvis en mulig fremtid beskrives gennem et scenarie og en prototype, giver det idémagerne en mulighed for at fejle hurtigt, billigt og tidligt i processen, fordi man kan fremlægge sin idé i så rå en form, at det giver andre og ofte klogere partnere - mulighed for at tænke med. Et fremtidsscenarie kan altså inspirere til en samtale om, hvordan en gruppe mennesker skal ændre adfærd, forfine arbejdsrutiner eller bytte roller for at få noget nyt til at ske. KAN KVALIFICERE BESLUTNINGSPROCESSEN Fremtidsscenariet for et Living Lab kan bruges til at kvalificere en beslutningsproces i partnerskabet. Man kan ganske enkelt spørge sig selv: Giver det mening for os, at et fremtidigt Living Lab ser således ud? Eller må vi justere for at få det til at dække vores interesser? Gennem det seneste års research, brugerundersøgelser, workshops og scenarieopbygninger er vi blevet i stand til at stille kvalificerede spørgsmål til svaret velfærdsteknologi. Denne rapport kommer således med en kvalificering af, hvordan vi med teknologi kan sikre borgerne et uafhængigt liv med en oplevelse af frihed, og hvordan velfærdsteknologiske løsninger implementeres smidigt. Endelig er der en række eksempler på, hvad velfærdsteknologi skal kunne for at gøre en forskel i menneskers hverdagsliv, hvad enten man benytter teknologien i professionelle sammenhænge, eller de hjælper en med at opretholde det gode liv som borger i Danmark. ET LIVING LAB ER... en fysisk eller organisatorisk platform for brugerdrevne projekter, som gennemføres i en virkelighedsnær situation, hvor brugere, virksomheder, den offentlige sektor og universiteter skaber eller udvikler et produkt eller en service. Jeg er helt euforisk over resultaterne! Jeg ved jo, at jeg aldrig kommer til at gå normalt, men jeg kan mærke, at jeg bliver mere og mere som før, jeg havnede i kørestolen. NIELS JØRGEN VESTERAGER, 74 ÅR, FRA KØBENHAVN, KØRESTOLSBRUGER, INGEN GANGFUNKTION I samarbejde med Center for Hjerneskade ved Københavns Universitet har den danske virksomhed Ergolet udviklet Ergo Trainer. Den hjælper mennesker med nedsat gangfunktion efter fx sportsskader eller hjerneskader med at genoptræne. Det sker med en vægtaflastning på op til 85 kg, som sikrer, at genoptræning sker uden belastningsskader. Brugeren træner ophængt i et stationært skinnesystem. Det giver en sikker og stabil følelse, som sørger for, at man kan fokusere på sin genoptræning og opnå en forbedring af tabte funktioner på kortere tid. 20 // 11 ANBEFALINGER 11 ANBEFALINGER // 21\n12 KAPITEL//01 INDSIGTER\n13 AF // ANNE CARSTENSEN MEDARBEJDERNE INDDRAGES FOR LIDT - OG MAN SKAL VÆK FRA SO EIN DING BARRIERER OG UDFORDRINGER VED IMPLEMENTERING Behandlere fra Rygcenter Syddanmarks fire lokale teams diskuterer røntgenbilleder via videokonference. Ansatte fra Rygcenter Syddanmark mødes hver mandag morgen via videokonference for at blive opdateret om sidste nyt fra organisationen. IMPLEMENTERING AF VELFÆRDSTEKNOLOGI STRÆKKER SIG FRA ALT FRA ROBOTSTØVSUGERE TIL ELEKTRONISKE PATIENTJOURNALER OG TERAPEUTISKE SÆLROBOTTER. MEN HAR IMPLEMENTERING AF VELFÆRDSTEKNOLOGI NOGLE FÆLLESNÆVNERE I FORM AF BARRIERER OG UDFORDRINGER? MED UDGANGSPUNKT I IMPLEMENTERING OG ANVENDELSE AF VIDEOKONFERENCE PÅ RYGMEDICINSK AFDELING PÅ MIDDELFART SYGEHUS OG VIDERE- UDDANNELSEN PÅ UNIVERSITY COLLEGE LILLEBÆLT (UCL) HAR VI FORSØGT AT SVARE PÅ DETTE SPØRGSMÅL. Designskolen Kolding har i foråret 2013 udført en række feltstudier med henblik på at kortlægge barrierer og udfordringer i tre specifikke projektforløb: Anvendelse af videokonference i forbindelse med sparring i sygeplejegruppen på Rygmedicinsk Afdeling i Middelfart og Lokal Team Sønderborg, anvendelse af teletolkning på Rygmedicinsk Afdeling i Middelfart samt anvendelse af Tele- Presence i Videreuddannelsen på UCL. Studiet har omfattet observation i anvendelsen af videokonferenceudstyr samt interviews med udvalgte medarbejdere, der i større eller mindre grad har været involverede i et implementeringsforløb. Efterfølgende er disse indsigter blevet holdt op imod ekspertudsagn og -rapporter samt tre cases med fokus på implementering i bund (Se evt. artiklen Teknologien var ikke udgangspunkt, men middel til at nå et mål på side 28), med henblik på at validere vores antagelse omkring barrierer og udfordringer. FORNEMMER AT MEGET STÅR UBRUGT PÅ HYLDERNE Generelt har studierne peget på et stort behov for at vende udviklingen fra at være drevet af en So ein Ding tankegang til at tage afsæt i et reelt behov og en forbedret oplevelse samt værdiskabelse for alle involverede parter. Mange medarbejdere har fornemmelsen af, at der står meget på hylderne, som har krævet store investeringer, men som aldrig bliver brugt, og endnu oftere støder man på teknologi, som ikke virker optimalt og ingen derfor kan overskue at bruge. MEDARBEJDERNE INDDRAGES FOR LIDT Ligeledes har det vist sig at en væsentlig barriere for projekters succes er, at medarbejdere/brugere ikke i tilstrækkelig grad inddrages i hele udviklingsprocessen. Det påvirker ejerskabsfølelsen over for de nye løsninger, og uden ejerskabsfølelse føler man sig ikke forpligtet til at sikre, at projektet bliver en succes. Projekter er ofte drevet af ildsjæle, som arbejder på overtid for at få projektet til at lykkes, men den brede mængde af brugere bliver sjældent overbevist. At implementere velfærdsteknologi kræver en særlig form for planlægning (og proces) og stiller store krav til kommunikation og involvering af brugere. 11 ANBEFALINGER // 25\n14 Velfærdsteknologiske projekter viser som regel, at 20 procent af udfordringerne relaterer sig til teknologien, mens de resterende 80 procent er organisatoriske udfordringer KASPER HALLENBORG, LEKTOR VED MÆRSK INSTITUTTET, I ALTINGET ANBEFALINGER FØR IMPLEMENTERING UNDER IMPLEMENTERING EFTER IMPLEMENTERING Det følgende beskriver de væsentligste anbefalinger, man bør tage stilling til, hvis man ønsker at implementere velfærdsteknologi - i lille såvel som stor skala. Et implementeringsforløb kan som udgangspunkt ses som ét langt forløb, men det giver god mening at bryde det op i tre overordnede faser med henblik på at skabe et bedre overblik og derved sikre, at man undgår de største faldgruber. I det følgende gennemgås de største barrierer, udfordringer og opmærksomhedspunkter for hver af de tre faser, efterfulgt af anbefalinger med henblik på at sikre en succesfuld implementering. FØR // Afsøgning, behovsafdækning og forberedelse hvad skal vi, og hvad skal der til? UNDER // Pilotimplementering - den besluttede strategi og løsningsmodel føres ud i livet inden for et isoleret område. EFTER // Fuld implementering og fastholdelse opfølgning samt fuld udrulning til alle relevante brugere. FOKUSER PÅ BEHOV OG VÆRDISKABELSE HVOR KAN VI GØRE EN FORSKEL? Fokus for ethvert implementeringsprojekt bør være værdiskabelse. Se på hvor der kan gøres en forskel, og hvor arbejdsprocesser og forhold kan optimeres. Involver brugerne og eksperter for at få større viden. Først når problemstillingen er klar, bør man se på, hvilken teknologi der kan bidrage til en bedre løsning. TEKNIKKEN SKAL VIRKE ÉN DÅRLIG HISTORIE KRÆVER 10 GODE! Teknikken bør testes grundigt i en virkelighedsnær kontekst, inden den tages i anvendelse. Hermed kan man sikre sig, at man har valgt den bedste løsning og samtidig undgå, at der skabes dårlige historier. SØRG FOR AT ALLE TRÆKKER I SAMME RETNING Ethvert implementeringsprojekt bør have en klar målsætning, og denne målsætning bør kommunikeres. Et projekt uden synlig ledelsesopbakning og retning skaber frustration og manglende engagement hos brugerne. GØR DIT FORARBEJDE Mange problemer kan undgås, hvis blot man gør en indsats i de tidlige faser. Høst de erfaringer du kan fra andre - der er ingen grund til at lave den samme fejl igen - og sørg for, at lovgivning og etiske problemstillinger ikke bliver en flaskehals, når først projektet for alvor går i gang. INVOLVER BRUGERNE TIDLIGT - FÅ INDSIGT OG SKAB EJERSKAB Brugere er i besiddelse af værdifulde indsigter i forhold til den udfordring, man ønsker at adressere, og den kontekst teknologien skal fungere i, men udover viden giver involvering også ejerskab, og derved sikres en lettere implementeringsproces og forhåbentlig en succes. ANSVAR OG SUPPORT ILDSJÆLE ER IKKE SUPERMENNESKER De fleste pilotprojekter er drevet af ildsjæle, som brænder for teknologi og nye løsninger, men engagement er ikke det samme som uanede mængder overskud og tid. Ildsjæle har brug for en organisation, som støtter projektet, og et sikkerhedsnet i fald noget ikke virker som tiltænkt. Derudover skal implementeringsopgaven prioriteres, og der skal afsættes tid, så opgaven ikke lander oven i alt det andet arbejde, en ildsjæl, som alle andre, også har. MÅL OG EVALUER Lær af dine egne erfaringer og se på din proces. Hvorfor gik det godt og hvorfor gik det knap så godt? Én ting er at se på, om man nåede målet, men det er mindst lige så vigtigt at forstå, hvordan man kom derhen. TRO IKKE DET BARE LIGE ER NOGET MAN GØR - SELV SMÅ ÆNDRINGER KAN HAVE STOR BETYDNING FOR BRUGEREN Mennesker er vanedyr og kan derfor godt lide at føle sikkerhed i det, de gør. Derfor kan selv den mindste ændring i rutiner og arbejdsprocesser skabe modstand, da mange brugere opfatter forandring som en trussel mod det trygge. Så sørg for at have indblik i brugernes hverdag og støt dem i processen. KVALIFIKATIONER OG KOMPETENCER ER IKKE DET SAMME! At give mennesker kvalifikationer på et kursus er ikke det samme som at give dem kompetencer. Der er stor forskel på at sidde i et undervisningslokale og at skulle ud og anvende det i virkeligheden - det er derfor lige så vigtigt (hvis ikke vigtigere) at støtte opbygningen af kompetencer i det daglige arbejde. SØRG FOR AT ANSVARET FORDELES OG PRIORITERES Når et projekt går i fuld udrulning, får ildsjælene ofte rollen som superbrugere og supportfunktion. Men når de ikke er der (fordi de skal passe deres arbejde), står de resterende brugere tilbage med problemerne og uden løsning. Sørg derfor for, at der altid er hjælp at hente, og at flere kan tage over, hvis der skulle opstå problemer. DEL VIDEN OG ERFARINGER OG FORTÆL DEN GODE HISTORIE Andre kan også lære af dine erfaringer, så dokumenter dem og del dem. 26 // 11 ANBEFALINGER 11 ANBEFALINGER // 27\n15 AF // ANNE CARSTENSEN TEKNOLOGIEN VAR IKKE NÅR MAN SER PÅ VELFÆRDSTEKNOLOGISKE IMPLEMENTERINGSPROJEKTER, TAGER MANGE UDGANGSPUNKT I ENKELTPRODUKTER FREM FOR SYSTEMER OG ARBEJDSPROCESSER DVS. PROJEKTER BLIVER OFTE DREVET AF TEKNOLOGI OG IKKE AF EN OVERORDNET STRATEGI, ET REELT BEHOV ELLER FORBEDRINGSPOTENTIALE. MANGE AF DISSE PROJEKTER KOMMER HELLER IKKE LÆNGERE END PILOTSTADIET, SÅ HVAD SKAL DER EGENTLIG TIL FOR AT SIKRE FULD UDRUL- NING OG IMPLEMENTERING I BUND? HOME TELEHEALTH (US VETERANS HEALTH ADMINISTRATION), HOME SAFETY TELECARE SERVICE (SCOTLAND, WEST LOTHIAN) SAMT E-HEMTJÄNST (SVERIGE, VÄSTERÅS) ER TRE EKSEMPLER PÅ PROJEKTER, SOM HAR FØRT TIL EN SUCCESFULD IMPLEMENTERING, OG SOM BELYSER NOGLE AF DE CENTRALE PROBLEMSTILLINGER I FORHOLD TIL IMPLEMENTERING AF VELFÆRDSTEKNOLOGI. KENDETEGNENDE FOR ALLE PROJEKTERNE ER, AT TEKNOLOGIEN ALDRIG HAR VÆRET UDGANG- SPUNKT, MEN DERIMOD ET MIDDEL TIL AT NÅ EN MÅLSÆTNING. DERUDOVER HAR DER VÆRET STORT FOKUS PÅ TRÆNING, SUPPORT OG ORGANISATIONSOPBYGNING OG IKKE MINDST TIDLIG OG VEDVAREDE INVOLVERING AF DE FAGPROFESSIONELLE. UDGANGSPUNKT, MEN MIDDEL TIL AT NÅ ET MÅL TRE SUCCES-HISTORIER OM UDRULNING OG IMPLEMENTERING I BUND HVORFOR LYKKES NOGLE PROJEKTER, NÅR SÅ MANGE IKKE GØR? I bunken med velfærdsteknologiske projekter inden for kommune, hjemmepleje og sygehusvæsen er der tusinder, men succeserne - gode eksempler på implementering i bund - kan være svære at finde. Mange af dem er aldrig nået længere end pilotstadiet. På Designskolen Kolding har vi fundet og analyseret tre succeser, meget forskellige, men med en række fællestræk, når man ser på, hvorfor implementeringen er lykkedes: Teknologien har blot været et middel til at nå målet. Behovet har været udgangspunktet, og man har tænkt i re-design og optimering af eksisterende processer. De fagprofessionelle, brugerne og andre relevante aktører er blevet involverede allerede fra de tidligste faser, hvilket har givet større buy-in og færre barrierer i implementering i form af brugermodstand. Der har været en meget klar overordnet strategi og målsætning og derved retning for projektet samt opbakning fra ledelsen, hvilket har betydet, at ingen har været i tvivl om, hvad der arbejdes hen imod, og alle har trukket i samme retning. Video - og telefoniteknologi i praksis i Västerås. Billedet viser Gunnel, der er i kontakt med en af medarbejderne, Hannes, og det er venligst udlånt af Välfärdsteknologi och e-hälsa Västerås Stad. 11 ANBEFALINGER // 29\n16 DE TRE ANALYSEREDE PROJEKTER HOME TELEHEALTH Skal man finde et projekt, som i dag når rigtig mange mennesker, og som må betegnes som en succes i forhold til implementering af velfærdsteknologi i stor skala, skal man se mod US Veterans Health Administration (VHA) og deres Home Telehealth projekt. Home Telehealth er i dag det største telehealth initiativ på verdensplan og når i dag ud til patienter. Målgruppen er patienter uden for institutioner, som har tre eller flere problemer i det daglige liv og omfattende behov for pleje, som udgør en omkostning på >$ , og som er i overhængende fare for at ende på plejehjem. Målet bliver at gøre disse mennesker til expert patients, som kan varetage deres egen sygdom. Man indfører derfor tre elementer: 1) Real-time Clinic Based Video Telehealth, som muliggør konsultation med læge via videokonference, så patienten slipper for mange timer i bil 2) Home Telehealth, som hjælper patienter med at monitorere deres egen tilstand hjemme og derved undgå store udsving i patientens tilstand 3) Store-and-Forward Telehealth, som muliggør deling af patientdata (tekst, billeder og video) som en del af en elektronisk patientjournal. Projektet har betydet et væsentligt fald i indlæggelser samt sengedage, og patienter, der har stået over for at skulle på plejehjem, kan igen klare sig selv. En væsentlig faktor for projektets succes er, at projektet fra starten har været båret af en klar overordnet målsætning, så alle har arbejdet i samme retning. Derudover har man været ekstremt god til at formidle best practise og lave systematiske målinger og evalueringer og skabe en række standardiserede nøgleelementer i programmer. Endeligt har brugerne spillet en væsentlig rolle i forhold til udbredelsen i form af clinical champions, der har fungeret som ambassadører og derved været afgørende for den kulturelle omstilling. Servicen er i høj grad bygget op omkring plejepårørende, som fungerer som nøgleholdere/ kontaktpersoner, når en alarm trigges hos en borger HOME SAFETY TELECARE SERVICE Ser man mod området for telecare (alarm og pejlesystemer) finder man et interessant projekt i West Lothian i Skotland: Home Safety Telecare Service. Programmet lanceres i 1999, og visionen er fra starten at gøre smart technology bredt tilgængeligt og ikke kun målrettet mod borgere med specielle behov. Fokus flytter fra plejehjemmene til folks eget hjem, og initiativet kommer til at bestå af to fokusområder: 1) Housing With Care Plejehjem lukkes og erstattes af nye boliger med smart tech 2) Smart Tech at Home En modifikation/ opgradering af folks eget hjem. Det er i dag fuldt udrullet som tilbud til alle 60+ årige samt andre udsatte borgere (2010/11: husstande). Selve overvågningssystemet består af en række sensorer og monitoreringsenheder, som er almindelig kendt, men derudover er servicen i høj grad bygget op omkring plejepårørende, som fungerer som nøgleholdere/kontaktpersoner, når en alarm trigges hos en borger. Igen er der tale om et projekt med en klar strategisk retning og formål, men derudover forstår man også at nytænke et helt service setup baseret på kendt teknologi frem for blot at anvende ny teknologi i en eksisterende model. De fagprofessionelle involveres desuden tidligt i forløbet, hvilket resulterer i en stærk følelse af ejerskab og af at være pionerer på området. Samtidig forstår man at støtte op omkring teknologien, fx i form af netværksgrupper for de frivillige plejere, så man sikrer, at brugerne føler sig trygge med opgaven og har nogle at dele det til tider barske job med. 30 // 11 ANBEFALINGER 11 ANBEFALINGER // 31\n17 LINKS: E-HEMTJÄNST I Västerås kommune i Sverige påbegyndes der i 2007 et projekt, der skal se på anvendelsen af informations- og kommunikationsteknologi (IKT) inden for ældreomsorg i eget hjem til gavn for brugernes tryghed, deltagelse, selvstændighed og tilgængelighed. Målet er en større indsats og øget kvalitet af ydelserne i brugerens eget hjem med fokus på at tilgodese individets egne behov. Det væsentlige spørgsmål er fra starten ikke, om man skal anvende IKT i hjemmeplejen, men hvordan! I Västerås har man fra starten søgt klare svar på spørgsmålene: Hvorfor velfærdsteknologi? Hvad vil vi opnå? For hvem og hvordan skaber vi værdi? Og hvordan påvirkes individets integritet? Der er med andre ord tale om et projekt drevet af etik, behov og værdiskabelse og ikke af en teknologisk løsning. Brugere og plejepårørendes viden og kompetencer er gennem projektet blevet set og værdsat, og de betragtes som eksperter på lige fod med professionelle plejere. Man har arbejdet ud fra devisen: Man kan altid spørge! - blot man spørger på individets præmisser. Samtidig har man brugt brugerne og de pårørende som formidlere af de gode historier, hvilket har givet en høj grad af troværdighed til projektet og været medvirkende til, at fordomme nedbrydes. Læs mere om undersøgelsen i rapporten SUPERBRUGERNE. En erfaringsopsamling om brugerinddragelse, udgivet af UNIK-partnerskabet. Den kan findes på lab-designskolen.dk US VETERANS: WEST LOTHIAN, SKOTLAND: VÄSTERÅS: SUPERBRUGERNE: Video- og telefoniteknologi i praksis i Västerås. Billedet viser Aina, der er i kontakt med en af medarbejderne, Maria Gill, og det er venligst udlånt af Välfärdsteknologi och e-hälsa Västerås Stad. Scan koderne eller se linket på lab-designskolen.dk/11anbefalinger 32 // 11 ANBEFALINGER 11 ANBEFALINGER // 33\n18 AF // ANNE GRØNLUND PEDERSEN BEHOV FOR Vi vil have integrerede løsninger, vi vil ikke sidde og hoppe fra det ene til det andet til det tredje program BRUGERE AF SYSTEMET UNIK ER... et konsortium bestående af innovative forskere og virksomheder, der over en periode på fire år udvikler nye produkter, der skal styrke det offentlige velfærdstilbud til patienter med kroniske sygdomme. LEDELSESMÆSSIG OG TVÆRSEKTORIEL OPBAKNING MEDARBEJDERE OM SUCCESKRITERIER VED UDRULNING AF NY TEKNOLOGI Det er vigtigt for medarbejdernes motivation, at der er ledelsesmæssig og tværsektoriel opbakning, når en ny teknologi skal introduceres. Det giver de involverede en tryghed og sikkerhed for, at det ekstra engagement og arbejde, en pilotudrulning kræver, bliver bakket op og også vil komme dem til gode i sidste ende. Det viste en afdækning af forventninger og forforståelse blandt brugerne i forbindelse med implementering af en ny tværsektoriel platform, Shared Care, som vi har foretaget for UNIK. Den peger på, at hvis udrulningen af ny teknologi skal blive en succes, bør: implementeringen være drevet af et reelt behov brugerne inddrages i udvikling og test på en meningsfuld og veltilrettelagt måde god kommunikation sikre gennemsigtighed i forløbet for de involverede parter projektet bakkes op både ledelsesmæssigt og tværsektorielt ansvarsfordeling og support håndteres i forbindelse med implementeringen. Projektet Shared Care Platform i Region Syddanmark skal give behandlerne mulighed for at kommunikere og dele viden om kroniske patienter på tværs af sektorer, samtidig med at patienterne kan følge forløbet og bidrage med målinger og beskrivelser. Dermed skal platformen understøtte en bedre koordineret behandling og kommunikation mellem parterne for dermed at styrke behandlingskvaliteten og skabe et mere holistisk billede af den samlede tværsektorielle behandlingsindsats. Vores mål var at få en forståelse af de kommende brugere af Shared Care Platform, den hverdag, teknologien skal passes ind i, og brugernes forventninger til denne indpasningsproces. Vi ønskede at identificere, hvad der er fremmende eller hæmmende for en succesfuld implementering ud fra Shared Care-brugernes perspektiv, så vi bad brugerne om bud på, hvad de frygter og hvad de håber og vi indsamlede anbefalinger til implementering. Brugerne pegede blandt andet på, at der i introduktionen af platformen både skal tages højde for det fælles tværsektorielle perspektiv og parternes individuelle behov: 1) En sektor-samlende platform skal introduceres samlet 2) Introduktion via ildsjæle kan gøre det vedkommende FRYGT OG HÅB Nogle af de væsentligste bekymringer, brugerne gav udtryk for, var, at systemet bliver begrænset til regionen frem for at blive et nationalt system. Vi vil have integrerede løsninger, vi vil ikke sidde og hoppe fra det ene til det andet til det tredje program, sagde brugerne bl.a. Et helt stort håb blandt brugerne er, at systemet vil lette deres arbejdsgange og spare tid. Mange mener, at tværsektoriel datadeling er en god idé, og de håber, at systemet vil forbedre videndeling og samarbejde på tværs og bidrage til en bedre behandling af patienten. En sagde blandt andet: Det vil være godt for patienten, at jeg altid vil være velinformeret, når jeg møder vedkommende. Læs mere om undersøgelsen i rapporten SUPERBRUGERNE. En erfaringsopsamling om brugerinddragelse udgivet af UNIK-partnerskabet. Den kan findes på lab-designskolen.dk 11 ANBEFALINGER // 35\n19 AF // GUNILLA MANDSFELT ERIKSEN REGLER, ARBEJDS- GANGE OG STIVHED I SYSTEMET ER BARRIERER FOR VELFÆRDSTEKNOLOGI BRUGERUNDERSØGELSE I VELFÆRDS- TEKNOLOGISKE VIRKSOMHEDER DEN OFFENTLIGE SEKTOR ER ALT FOR TØVENDE, NÅR DET GÆLDER INDKØB AF VELFÆRDSTEKNOLOGI. IFØLGE VELFÆRDSTEKNOLOGISKE VIRKSOMHEDER ER DEN STØRSTE BARRIERE, AT DET ER SVÆRT AT KOMME I DIALOG MED DET SUNDHEDSFAGLIGE PERSONALE OG FÅ AFPRØVET OG DOKUMENTERET, HVILKEN FORSKEL DE NYE TEKNOLOGIER KAN GØRE FOR BÅDE BORGERE, PÅRØRENDE OG PERSONALE. DET ER IKKE KUN ÆRGERLIGT FOR VIRKSOMHEDERNE, SOM HAR SVÆRT VED AT FÅ SOLGT DERES PRODUK- TER - OG SKABT UDVIKLING - MEN OGSÅ FOR BORGERE, SOM IKKE FÅR GLÆDE AF AT BLIVE MERE SELVHJULPNE ELLER OPLEVE FØLELSEN AF STØRRE VÆRDIGHED I DEN PROFESSIONELLE PLEJE. Som velfærdsteknologisk virksomhed gælder det om at have is i maven og godt med penge i banken. Vejen fra at få en ide, der løser et behov, til at markedsføre en banebrydende løsning, er meget lang, fordi regler, arbejdsgange og stivhed i systemet betyder, at dokumentation for en positiv effekt - og dermed beslutning om at afprøve og indkøbe ny velfærdsteknologi - kan trække ud i mange år. Til skade for virksomhederne, naturligvis, men også for borgere med funktionsnedsættelser, sygdomme eller hukommelsesbesvær. Helt konkret er de offentlige velfærdsleverandørers genbrug af det forrige udbudsmateriale enormt begrænsende: Det fastholder dem i at levere det samme udstyr år efter år og hindrer optimering, udvikling og vækst. Men også de nye prækvalificerende udbud er et stort problem, fordi risikoen for, at en konkurrent snupper de gode ideer og vinder udbuddet på en bedre pris, er stor. Resultatet er, at den virksomhed, der har brugt tid og ressourcer i prækvalifikationen, kan risikere at tabe de penge og den tid, de har investeret, uden mulighed for at genindvinde dem før næste udbudsrunde. Udbudskravene til eksisterende produkter afspejler, at sådan plejer man at gøre. Derfor er der ingen belønning for udvikling, og derfor er vores og konkurrenternes produkter ikke blevet forandret i de sidste 10 år PROJEKTLEDER I VELFÆRDSTEKNOLOGISK VIRKSOMHED En del af forklaringen er den måde, som de offentlige budgetter samt krav om dokumentation og godkendelser fungerer på. Der er hverken afsat midler til, at man spontant kan afprøve eller indkøbe velfærdsteknologisk udstyr, eller til at afprøve og vurdere, hvordan teknologien fungerer i en travl hverdag. Indkøb foregår via fastlagte udbudsrunder, og det er meget uheldigt. Det betyder, at danske virksomheder med nyskabende ideer har overordentligt svært ved få kvalificeret deres produkter, fordi det er vanskeligt at komme i dialog med det sundhedsfaglige personale og få tilpasset nye produkt- eller servicekoncepter til en hverdagssituation ude i praksis. 11 ANBEFALINGER // 37\n20 I Danmark har vi kun få eksempler på projekter, der er nået hele processen igennem. Et af de bedste eksempler er den populære KOL-kuffert fra Medisat Et projekt drevet frem af ildsjæle fra Svendborg Sygehus og Medisat, men som aldrig ville være nået i mål, hvis ikke Medisat havde en søstervirksomhed, der var villig til at finansiere de mange udviklingsår og den kliniske godkendelse KASPER HALLENBORG, LEKTOR VED MÆRSK INSTITUTTET, SDU, I DEBATARTIKEL FRA ALTINGET 11. NOVEMBER 2013 Gevinsten ved et Living Lab vil være på begge sider: Virksomhederne får nye ideer til forbedringer og dokumenterede fordele ved implementering, de sundhedsfaglige, borgere og pårørende bliver hørt og er med til at forbedre teknologien, til gavn for den almene viden om de velfærdsteknologiske muligheder og til gavn for udviklingen af endnu bedre løsninger fremover PERSONALET GÅR GLIP AF LÆRING En anden uheldig konsekvens er, at vores sundhedsfaglige personale går glip af den læring, der er i at være med til at teste, dokumentere og stille krav til nye måder at løse eksisterende arbejdsgange på. En praksis, som er værdifuld, fordi vi ellers kan risikere at skulle nøjes med færdige løsninger fra udenlandske producenter. Dette kan i sig selv meget vel blive problematisk i forhold til at skabe ejerskab til det nye, fordi vi allerede i dag har nogle erfaringer fra hjemtagne teknologier som fx japanske robotbade i hjemmeplejen, som viste sig at mangle både en tørreog nødstopfunktion, eller den koreanske robot til kognitiv træning af hukommelse, der skulle til omprogrammering, fordi den efter danske brugeres mening - kommanderede og talte for hårdt. Eksempler som disse fortæller, at det ikke nødvendigvis er en genvej at anvende produkter, der skabt uden tanke for vores måde at tænke velfærd på. UDENLANDSKE ERFARINGER Ifølge danske virksomheder, der eksporterer til udlandet, kan vi lære noget af andre lande, fordi samarbejde med virksomheder omkring afprøvning af nye teknologier foregår på helt andre betingelser. I Australien er der fx en kultur for, at sundhedsfaglige terapeuter beskriver cases. Det vil sige, at de som faggruppe er oplært i at beskrive patientens problemstilling både før og efter implementering af en ny velfærdsteknologisk løsning. Og det er godt, fordi personalet får et stærkt ejerskab til teknologien på baggrund af egne indsigter og viden, mens virksomheden får en veldokumenteret case, den kan bruge i sin videre markedsføring. Endelig har sundhedsfaglige teams i England mulighed for selv at ansøge og afprøve nye produkter, som kan hjælpe dem og deres borgere med at gøre tingene enklere for færre ressourcer ude i den daglige praksis. Vi kan lære af England. De har et system, der betyder, at de bevilgende terapeuter kan søge om midler til at implementere teknologier og dermed høste effekten med det samme. Det vil sige, at terapeuterne har fået handlekraft til at agere uden at skulle deltage i lange undersøgende projekter først. VIRKSOMHEDSEJER, I VELFÆRDSTEKNOLOGISK VIRKSOMHED LIVING LAB ET ATTRAKTIVT INITIATIV Der er ikke mange virksomheder, som tror på, at det offentlige indkøbsmønster i Danmark vil ændre sig foreløbigt. Derfor vil et Living Lab for Anvendt Velfærdsteknologi med fokus på dialog, samarbejde, afprøvning og dokumentation være et attraktivt initiativ, fordi det forhåbentlig kan accelerere efterspørgslen. Særligt hvis der er tale om at kunne få sat skub i flere afprøvninger og dokumentationsforløb i en virkelig virkelighed. Gevinsten vil være på begge sider: Virksomhederne får nye ideer til forbedringer og dokumenterede fordele ved implementering, de sundhedsfaglige, borgere og pårørende bliver hørt og er med til at forbedre teknologien, til gavn for den almene viden om de velfærdsteknologiske muligheder og til gavn for udviklingen af endnu bedre løsninger fremover. ANBEFALINGER OM ET LIVING LAB Den store brugerundersøgelse er beskrevet i rapporten Indsigter, som kan hentes på lab-designskolen.dk, så her kun rapportens afsluttende anbefalinger: Der er et behov for initiativer, der både ruster den offentlige sektor til at modtage velfærdsteknologierne og til at indgå i samarbejde med virksomheder om at dokumentere og formidle effekten af velfærdsteknologierne ud til en bredere kreds. Et Living Lab skal derfor: Understøtte den offentlige sektor til at arbejde med kultur- og organisationsforandringer, så beslutningsprocesser bliver mere smidige, og implementering af de nye velfærdsteknologier bliver mere vellykket Understøtte den offentlige sektor i at være mere innovationsparat ved at skabe mere fleksible udbudsregler, så virksomheder i samarbejde med sundhedsprofessionelle bliver belønnet for at arbejde innovativt med deres løsninger Understøtte den offentlige sektor i at opkvalificere de sundhedsprofessionelles teknologiog IT-kompetencer Facilitere samarbejde og videndeling med den offentlige sektor omkring afprøvning af velfærdsteknologi ude i driften Facilitere dokumentation af effekt og gevinster ved afprøvning af velfærdsteknologiske produkter i den offentlige sektor Kommunikere resultater, effekter og gevinster ved afprøvning af velfærdsteknologiske produkter i den offentlige sektor. Læs mere om brugerundersøgelsen i rapporten Indsigter på lab-designskolen.dk 38 // 11 ANBEFALINGER 11 ANBEFALINGER // 39\nRAPPORT VELFÆRDSTEKNOLOGI 11 ANBEFALINGER TIL JER, DER SKAL I GANG MED VELFÆRDSTEKNOLOGI 11 ANBEFALINGER TIL JER, DER SKAL I GANG MED VELFÆRDSTEKNOLOGI 1. udgave, 1. oplag 2014 FORFATTERE: Allan Schmidt,\nRAPPORT VELFÆRDSTEKNOLOGI 11 ANBEFALINGER TIL JER, DER SKAL I GANG MED VELFÆRDSTEKNOLOGI AF // METTE MIKKELSEN PROREKTOR, DESIGNSKOLEN KOLDING LEDER AF LABORATORIET FOR SOCIAL INKLUSION FORORD Velfærdsteknologi\nKAPITEL//01 INDSIGTER AF // ANNE CARSTENSEN MEDARBEJDERNE INDDRAGES FOR LIDT - OG MAN SKAL VÆK FRA SO EIN DING BARRIERER OG UDFORDRINGER VED IMPLEMENTERING Behandlere fra Rygcenter Syddanmarks fire lokale\nFORSTÅ Implementering Implementering Afgrænsning Forståelsesramme Cases - USA - Skotland - Sverige Perspektivering Afgrænsning til genoptræning Patientkufferten Sår i Syd Teledi@log Kol-kuffert Telekat\nINDSIGTER. 1 / Barrierer ved implementering 2 / Tværsektorielle snitflader og barrierer 3 / Virksomhedsperspektiver BARRIERER VED IMPLEMENTERING\nINDSIGTER 1 / Barrierer ved implementering 2 / Tværsektorielle snitflader og barrierer 3 / Virksomhedsperspektiver BARRIERER VED IMPLEMENTERING 01 // INTRODUKTION Svaret er velfærdsteknologi men hvad er\nINDSIGTER 1 / Barrierer ved implementering 2 / Tværsektorielle snitflader og barrierer 3 / Virksomhedsperspektiver BARRIERER VED IMPLEMENTERING 01 // INTRODUKTION / /INDHOLD Svaret er velfærdsteknologi\nBARRIERER VED IMPLEMENTERING Medarbejderne inddrages for lidt - og man skal væk fra So ein Ding Mange medarbejdere har fornemmelsen af, at der står meget på hylderne, som har krævet store investeringer,


Hold dig opdateret med vores nyhedssektion, hvor vi løbende sætter fokus på nyeste produkter, skræddersyede løsninger, markedstendenser, historier ude fra kunderne og meget mere.\nLeveringsdygtighed er alfa omega\nVi hjalp en et af Danmark's største bryggerier med ekspresleverance af nye slanger, efter uheld i produktionen i forbindelse med CIP rensning. Og så har vi netop fået et nyt stort parti ISAR WATER var…\nKundecase: Standard akseltætninger medførte læk\nDa en multinational virksomhed henvendte sig for nogle år siden med en problemstilling de havde med akseltætningerne i et stort antal pumper i deres proces, fandt vi frem til kombineret løsning, som s…\nNyhed hos Alfotech: Fødevaregodkendt silikonecover på PTFE-slanger\nVi har opgraderet kvaliteten på teflonslanger med rustfrit flet og silikonecover, så den udvendige side nu også er godkendt til kontakt med levnedsmidler.\nSkræddersyede løsninger til procesindustrien\nMangler du lige den brik der skal til for at optimere din proces? Så kan vi hos Alfotech sikkert hjælpe. Send os en skitse eller en beskrivelse og vi afkoder den til din helt unikke løsning. Dette er…\nHos Alfotech tilbyder vi en række kvalitetsløsninger, der tilpasses alle individuelle ønsker og behov.\nMangler du slanger, spulepistoler, koblinger, komplette indstik eller dyser til jeres lavtryks-rengøringssystem? Alfotech har et bredt sortiment af kvalitetskomponenter på lager til lynhurtig leverin…


Vestre Skole | Vestre Skole\nVestre Skole, placeret i hjertet af Viborg, er en udviklingsorienteret og videnskabende skole, som sætter trivsel og læring højt.\nVestre Skoles motto er ”Plads til alle, men ikke til alt”.\nVores mål og skolehverdag er præget af at skabe rum til, at alle skolens elever udvikler livs- og handlekompetencer samt klare værdier, holdninger og positiv adfærd, så de er godt rustede til livet uden for og efter skolen.\nVisionerne nås gennem en faglig og socialt engageret undervisning med udgangspunkt i individuelle udfordringer, oplevelser og fordybelse, koblet med et forpligtende fællesskab i gensidig tryghed og respekt.\nVestre Skoles indsatser og arbejde går ”hånd i hånd” med Viborg Kommunes politikker om bl.a. Lys i øjnene, Trivsel på tværs, TOPI, Den tværfaglige model og Børns læring.\nVestre Skole har desuden en AKT-vejlederfunktion. Det primære formål med AKT er, at forebygge og støtte op om det enkelte barns/klassernes trivsel og sociale udvikling. Skolens AKT-vejleder arbejder på tværs af alle årgangene, og har en tæt daglig kontakt til både elever, medarbejdere og ledelse.\nSom indsatsområde fra skoleåret 2019/20 arbejder Vestre Skole med mindsetbaseret undervisning, som er en tænkemåde/teori, der tager udgangspunkt i, hvordan man tænker om sig selv og sine egenskaber ifm. læring og succes. Vi vil som skole gerne have, at alle vores elever lykkes, og indsatsområdet skal også være med til gøre op med en præstationskultur kontra en mere positiv og anerkendende læringskultur.\nVil du/I vide, under hvilke forhold og med hvilke midler vi skaber et lærende og oplevelsesrigt skoleliv, er du/I altid velkommen til at kontakte skolens kontor eller undertegnede.\nPå vegne af Vestre Skole


Rødt stof. Alle metervarer\nRødt stof m. sort mønster Vendbar uldstrik med prikker, dyb rød. Med nye hynder kan nyhuse kapel let friske din Erik Ole Jørgensen sofa op. Du finder nemt en metervare, du kan bruge til at sy tøj af både til store og små. Stof sort m stor brun blomst. Digitalprint med blomster, rødt. Lækker viscose jersey med dyreprint på beige baggrund. En fast kvalitet med mange mulig S, Rød, Næsten som ny brugt én gang.\nRØDT STOF - støvsuger bilka. rød foer stof uden stræk\nRødt stof, sportmaster træningselastik Send til en ven\nFå besked når der er nye annoncer, der matcher din søgning. Festkjole, Vintage kjole, str. M, Rød, Næsten som ny, En flot rød vintage kjole stoffet er lidt fed blankt stof en rigtig julekjole vil være rigtig sugekateter til en langbenet langlemmet Kvinde Kom gerne forbi og rødt den Køber du flere af mine ting giver jeg porto Stof hele annoncen. Det kan være, at du leder efter en metervare i rødt, prikket stof. Når du har valgt ' rød' og 'prikket' vises alle de metervarer, vi har, der matcher dine søgekriterier. Annoncer med Rødt Stof på DBA. Stort udvalg af Rødt Stof til billige priser. På DBA finder du altid et godt tilbud på både nye og brugte varer til salg. Det kan være, at du leder efter en metervare i rødt, prikket stof. Når du har valgt ’rød’ og ’prikket’ vises alle de metervarer, vi har, der matcher dine søgekriterier. Nemmere bliver det ikke. Vær opmærksom på, at forskellige materialer har forskellige egenskaber. Du bør derfor overveje, hvilket stof der er . Hos Stof & Stil hjælper vi med vejledning i sytilbehør og metervarer, og på tlf. 70 22 21 21 kan du kontakte os mandag til torsdag mellem Skriv dit spørgsmål til info@ales.tegn.se eller besøg os i en af vores butikker for personlig rådgivning. hvorfor bliver min penis ikke hård Viskose Viskose Rødt er en fantastisk metervare. Det er blødt og holder flot på farve og stof.\nBomuldslærred Organic GOTS GOTS Organic cotton, dyb rød Varenummer: Bomuldslærred Organic GOTS GOTS Organic cotton, dyb rød. 39,95 kr . I JYSK finder du altid et godt tilbud på metervarer. Vi har et stort udvalg af billige metervarer i glat stof, velour og jacquard. Køb på ales.tegn.se Lækker velour jersey med prikker i rød og hvid. En sjov metervarer med mange muligheder. God til kjoler, bluser og ales.tegn.seærk at metervareren har hvid . 96% polyester - 4% lycra bredde cm krymp max 5%. Bomuldslærred Organic GOTS GOTS Organic cotton, dyb rød Varenummer: Bomuldslærred Organic GOTS GOTS Organic cotton, dyb rød. 39,95 kr . I JYSK finder du altid et godt tilbud på metervarer. Vi har et stort udvalg af billige metervarer i glat stof, velour og jacquard. Køb på ales.tegn.se Lækker velour jersey med prikker i rød og hvid. En sjov metervarer med mange muligheder. God til kjoler, bluser og ales.tegn.seærk at metervareren har hvid . Vi har mange forskellige slags røde stoffer. Leder du efter noget bestemt, så findet vi det til dig. Vi har både stof, der er rødt med prikker, røde fugle osv. Stof er ikke bare stof. Stof fås i mange forskellige kvaliteter og typer, og med forskelligt print og farve. Her hos Stofgiganten bestræber vi os på altid at finde de skønneste metervare stoffer, og sytilbehør, så du kan lave de bedste kreative ting.\nRØDT STOF - forlaget mellemgaard. rød foer stof uden stræk\nI alt 0,00 DKK. Du har 0 varer i din kurv Rødt alt rødt DKK. Indkøbskurv Til Kassen. Alle vores metervarer samlet et sted. Vi har kun de bedste kvaliteter og det er med garanti - Hvis du er stof tvivl om farve stof kvalitet, er du velkommen til at kontakte os.\nMetervarer rødt stof Velour metervarer i flotte farver. Se vores udvalg af økologisk velour i rød og sort her. Mindstekøb er meter. Bestil i dag og få hurtig levering. Din stofbutik med et stort sortiment af stof, garn og tilbehør. Du finder også kreative hobbyartikler og syede emner.\nStofgiganten fører et kæmpe udvalg af metervarer stoffer, og økologiske metervarer, sytilbehør og vi fører alle snitmønstre fra bl.a. Minikrea og Onion. Med nål og tråd og lidt stof kan du lave mange ting. Det kan eksempelvis Føj til huskeliste. BERTA RUTA metervare, mellemstore tern rød/hvid storternet, rød.\nQuiltet polyester rød. pris pr. 0,25 meter blomsterhandler lunderskov\nHos Stofgiganten finder du nok Danmarks største udvalg af lækre metervarer, snitmønstre, sytilbehør, garn, broderi og meget andet. Stof fås i mange forskellige kvaliteter og typer, og med forskelligt print og farve. Her hos Stofgiganten bestræber vi os på altid at finde de skønneste metervare stoffer, og sytilbehør, så du kan lave de bedste kreative ting. Vi bestræber os også på at være med i toppen indenfor både kvalitet, kundeservice og udvalg, når vi sammenligner os med andre stofbutikker online.\nBomuldslærred Organic GOTS GOTS Organic cotton, dyb rød Varenummer: Bomuldslærred Organic GOTS GOTS Organic cotton, dyb rød. 39,95 kr . I JYSK finder du altid et godt tilbud på metervarer. Vi har et stort udvalg af billige metervarer i glat stof, velour og jacquard. Køb på ales.tegn.se Annoncer med Rødt Stof på DBA. Stort udvalg af Rødt Stof til billige priser. På DBA finder du altid et godt tilbud på både nye og brugte varer til salg. STOF | SY | SYTILBEHØR: Online shop med nye metervarer og stoffer. Fx jersey, bomuld og patchwork. Symønstre, Onion, Minikrea samt voksduge. Køb det her.\nRødt stof, polering af bil sort Send til en ven\nHos Stofgiganten finder du nok Danmarks største udvalg af lækre metervarer, snitmønstre, sytilbehør, danske bogstaver, broderi og meget andet. Stof fås i mange forskellige kvaliteter og typer, og med forskelligt print og stof. Her hos Stofgiganten bestræber vi os på altid at finde de skønneste metervare stoffer, og sytilbehør, så måneansigt kan lave de bedste rødt ting. Rødt bestræber os også på at være med i toppen indenfor både kvalitet, kundeservice og udvalg, når vi sammenligner os med andre stofbutikker online. Hos Stofgiganten har vi både billigt stof stof lidt dyrere stof. udslæt i skridtet efter barbering Metervarer er en samlebetegnelse for vores mange forskellige former for stof og tekstil. Under denne kategori finder du blandt andet denim, fleece, jersey, uld, læder og blonder. Stof er derfor kun rødt, der sætter grænser for dit nye projekt.\nVi sælger stof i stort set alle tænkelige farver, motiver og farver. Inden for denne form for håndarbejde er der stor interesse for stof med dyr – dyremotiver, bl.a. ugler, hunde og høns. Det er motiver, som er særligt egnet til projekter til børn. I JYSK finder du altid et godt tilbud på metervarer. Vi har et stort udvalg af billige metervarer i glat stof, velour og jacquard. Køb på ales.tegn.se Vi har også tern og striber, og du er selvfølgelig mere end velkommen til at kombinere vores stof, så din kreation bliver som, du gerne vil have det. Det er kun fantasien, der sætte grænser for, hvad du kan lave med vores tekstiler. Fordelen ved at gøre det selv er, at du kan få . Viskose Viskose er en fantastisk metervare. Det er blødt og holder flot på farve og facon. Derudover fnulder det ikke så meget som andre metervarer. Beskrivelse\nPyntebånd i alle stilarter\nFølge: D2 vitamin mangel » »\nTidligere: « « Procentregning regler\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Rødt stof ales.tegn.se


TR i almen praksis, fase 2 og 3 | læger.dk\nTR i almen praksis, fase 2 og 3\nNedenfor kan du bl.a. se, hvordan du bliver TR, hvad du skal lave som TR, og hvem du især skal samarbejde med som TR.\n1. Du er ansat efter overenskomst mellem Yngre Læger og PLO\nSom TR for yngre læger i almen praksis i fase 2 og 3 er du ansat efter overenskomst, som forhandles mellem Yngre Læger og PLO. Se mere på siden her i afsnittet Speciallægeuddannelsen fase 2 og 3.\n2. Du er omfattet af særlig TR-aftale\nYngre Læger og PLO har indgået en særlig aftale for TR i almen praksis fase 2 og 3. Se mere på siden her i afsnittet Speciallægeuddannelsen fase 2 og 3. Du har samme status og rettigheder som de andre tillidsrepræsentanter i regionerne, herunder er du omfattet af tillidsrepræsentantbeskyttelsen. TR-aftalen er bilag til overenenskomsten.\nSådan bliver du honoreret som TR\nIfølge TR-aftalen ligger TR-arbejdet udover de normale 37 timer om ugen og honoreres særskilt (op til otte timer om måneden).\nTR-arbejdet bør søges tilrettelagt i overensstemmelse med arbejdsforholdene i almen praksis. Hvis du som TR skal deltage i et møde i løbet af dagen, bør du og tutorlægen lave en aftale om vilkårene for dette.\nDu får TR-arbejdet honoreret særskilt med den til enhver tid gældende gennemsnitlige bruttotimeløn (nettoløn incl. almen praksistillæg og kvalifikationstillæg samt eget pensionsbidrag) incl. arbejdsgivers pensionsbidrag for en praksisamanuensis. Du får også feriepenge af TR-timerne. Hvis der er aftalt funktionstillæg for tillidsrepræsentanter i regionen som led i lokal løndannelse, er din TR-funktion i almen praksis også omfattet af det.\nDu skal aflevere regnskab for timeanvendelse og transport mv. til tutorlægen ved udgangen af hver måned.\n3. Sådan bliver du TR\nI henhold til TR-aftalen med PLO kan der vælges tre tillidsrepræsentanter i hver region, dog max to i Region Nordjylland. Det er hensigtsmæssigt med en vis geografisk spredning af tillidsrepræsentanterne inden for regionen, og i nogle regioner vælges tillidsrepræsentanerne inden for administrativt fastlagte praksisområder.\nAlle fase 2 og 3 amanuenser i regionen kan stemme til valget, og alle medlemmer af Yngre Læger i fase 2 og 3 kan stille op.\nTypisk vælger de yngre læger i almen praksis deres TR på en af de faste temadage, hvor de fleste yngre læger i almen praksis er samlet. I kan bede om at få sat punktet Valg af TR på dagsordenen ved at henvende jer til de AMU/DYNAMO, som arrangerer temadagene. Er der flere kandidater, indkaldes der typisk til et valgmøde i regionen.\nNår du er blevet valgt af dine kolleger som TR, skal du anmelde det til Yngre Lægers sekretariat. Det gør du via anmeldelsesblanketten som TR.\nNår Yngre Lægers sekretariat har modtaget oplysninger om valget fra dig, anmelder sekretariatet dig til sygehuset som tillidsrepræsentant i almen praksis. Din regionsformand modtager også kopi af anmeldelsen. Du er så valgt, anmeldt og registreret som tillidsrepræsentant. Du har først tillidsrepræsentantbeskyttelsen fra det tidspunkt, hvor du er anmeldt af Yngre Læger, og det er også først fra dette tidspunkt, at du kan blive honoreret og få transportgodtgørelse for dit TR-arbejde.\nNår du videregiver posten som TR\nNår du stopper som TR og skal videregive posten til en anden, er det en god idé at lave en overdragelsesforretning, hvor du leverer dit materiale videre til den næste og hjælper den nye TR i gang. Når du stopper, er det vigtigt, at Yngre Lægers sekretariat får besked om ændringerne. Brug afmeldingsblanketten som TR.\n4. Dine opgaver som TR\nSamarbejdspartner og kontaktperson til regionen, praksisudvalget, praksiskoordinator, almen medicinsk uddannelsesvejleder (AMU) mv. om forhold i overenskomsten, arbejdsmiljø, rekrutterings- og fastholdelsestiltag, timeopgørelse, indretning af arbejdspladsen, uddannelsesmæssige problemer etc.\nMedvirke til at løse konkrete problemer i relation til løn- og ansættelsesvilkår som fx ferie, lægevagter, delt tjeneste, pauser mv.\nMedvirke til at løse samarbejdsproblemer mellem tutorlæge og den yngre læge\nFungere som bisidder for yngre læger ved møder om samarbejdsproblemer\nDeltage på møder og temadage for uddannelseslæger og fx præsentere overenskomsten\nMedvirke til at indgå lokalaftaler. Som TR kan du dog ikke indgå aftaler, der har overenskomst-, uddannelses- eller ansættelsesmæssige konsekvenser uden at inddrage regionen og Yngre Lægerådsformanden.\n5. Vær synlig som TR\nFor at løse dine opgaver som TR er det vigtigt, at du er synlig, så både de yngre læger, du repræsenterer, og samarbejdspartnere, arbejdsgivere, Yngre Lægers sekretariat mv. ved, hvem du er og kan kontakte dig.\nPå samme måde er det vigtigt, at du kan komme i kontakt med dem, du repræsenterer. Som tillidsrepræsentant har du mulighed for at få udleveret kontaktoplysninger på de personer, du repræsenterer. Det regionale videreuddannelsessekretariat kan hjælpe dig med oplysninger om, hvem af dine kolleger, der er ansat i almen praksis som led i deres uddannelse. Regionens praksisenhed kan også være behjælpelig med navne og mailadresser, ligesom du kan få hjælp hos FYAM, Foreningen af Yngre Almen Medicinere.\nNår du har fundet ud af, hvem du repræsenterer, er det en god ide at lave en "Jeg er din TR-mail" (doc), hvor du præsenterer dig selv, fortæller, hvordan man kan komme i kontakt med dig, og hvad du kan hjælpe med.\nNår du er anmeldt og godkendt som tillidsrepræsentant, bliver du automatisk registreret i Lægeforeningens medlemssystem som tillidsrepræsentant, og du kommer til at stå på oversigten over tillidsrepræsentanter på hjemmesiden, så dine kolleger kan finde og kontakte dig. Husk derfor at tjekke at dine medlemsoplysninger er korrekte.\nSom TR i almen praksis får du også automatisk tilsendt Yngre Lægers TR-nyt.\n6. Hvem er dine samarbejdspartnere?\nDYNAMU står for Den Yngre Almen Medicinske Uddannelseskoordinator og er de yngre lægers uddannelsesvejleder. For DYNAMU’en er målbeskrivelsen og uddannelsesplanerne omdrejningspunktet. Hovedopgaverne er at optimere uddannelsesforløbet ved at informere, rådgive og vejlede om uddannelsesforhold.\nI modsætning til TR’en, der er valgt af sine kolleger, er DYNAMU’en ansat af regionen til at varetage opgaver på uddannelsesområdet (ofte 8-10 timer om ugen). Indsatsen retter sig mod den overordnede planlægning og udførelse af uddannelsesindsatsen på sygehuse og i almen praksis. DYNAMU er normalt ikke involveret i enkeltproblemer i en praksis.\nDYNAMO’ens opgaver er typisk at:\narrangere temadage og uddannelsesseancer i samarbejde med AMU (almen medicinsk uddannelsesvejleder) mv.\nrådgive og vejlede de yngre læger om uddannelsesforhold, herunder at deltage i møder som bisidder\narrangere netværksdage og medvirke til netværksdannelse blandt de yngre læger\ntilrettelægge og deltage i regionale introkurser, logbogskurser mv. for nye introlæger\nvære kontaktperson i forbindelse med vanskelige uddannelsesforløb\ndeltage i arbejdsgrupper om revision af uddannelsesprogrammer mv.\nudbrede kendskabet til målbeskrivelsen samt lærings- og evalueringsmål.\nAlmen medicinsk uddannelsesvejleder er de praktiserende lægers kontaktperson i relation til uddannelsesinitiativer for de yngre læger. AMU’en er ansat af regionen.\nPostgraduat klinisk lektor. PKL er ansat i de tre videreuddannelsesregioner og fungerer som kontaktperson og koordinator i forhold til de almen medicinske uddannelsesvejledere (AMU).\n• PLO’s praksisudvalg i regionen\nDette forum er de praktiserende lægers lokale organ - i en vis forstand svarende til det lokale Yngre Lægeråd i regionen. Praksisudvalget varetager en del formaliserede opgaver, bl.a. overenskomstbestemte forhold som tildeling af ydernumre mv. - ofte i samarbejde med regionen.\n• Regionens praksisafdeling/enhed\nDen administrative enhed i regionen, som tager sig af forhold vedrørende almen praksis i regionen. Her kan du få oplyst navne og mailadresser på dine yngre lægekolleger i almen praksis.\nForeningen af Yngre Almen Medicinere kan fx være behjælpelig med at sende mail rundt om tillidsvalg.\nSe mere på FYAM’s hjemmeside\n• Yngre Lægerådet i regionen og på sygehusene\n• Almen Praksisudvalget\nEt udvalg i Yngre Læger, der beskæftiger sig særligt med forholdene for yngre læger i almen praksis. Se her, hvem der sidder i udvalget.\n• Yngre Lægers sekretariat\nKontakt Sven-Erik Tensing, svt.yl@dadl.dk / 35 44 84 37, hvis du har overenskomstmæssige spørgsmål eller har brug for en bisidder.


To ting der generer mig på viasat pakken til storr frustationer.\nDen første r at da jeg fik viasat pakken for nogle år siden jeg kunne fravælge dansk tale fra animerede film og selectere den oprindelige engelske sprog på alle film.\nLige pludslig blev det fjernet, og jeg synes det er for ringe. Som udlændinge kender jeg mange der ikke taler dansk og meget gerne ville have engelsk som tale sprog på film. Dansk tale på animations film er i de fleste tilfalde gjort meget dårligere end den oprindelige engelsk. Så at have det fjernet som vælg mulighed er bare for ringe.\nDen anden gene er at bare et kanal i filmpakket er på HD men alle kanaler bliver af viasat tilbudt som HD. Hvorfor har TDC valgt at gøre det. Især en filmkanal er noget det skulle være i HD i kontrast til nogle andre tilbudt i HD pakken.\nDa jeg har ingen anelse hvor jeg kan spørge om det til TDC direkte gør jeg det her. Hvor jeg ved hvor jeg ved and der er meget hjæklpsome brugere men jeg vil ikke få svar af em der laver så en del mærkelige beslutninger.\nNu er vi over et år videre og jeg aldrig fik svar på om der kommer flere HD kanaler eller ej..\nJeg venter stadig på svar...


Drone video | Droneoptagelser til dine formål | Efterlad et blivende indtryk!\nDrone video &\nSkal du brug drone video evt fremvisning, inspektion eller dokumentation? Så kan Godrone hjælpe dig med professionel video i høj kvalitet.\nVi er et team af certificerede dronefotografer der er dybt passionerede i vores arbejde. Dine ønsker er vores topprioritet og vi sigter altid efter at lave den ekstra detalje så din dronevideo bliver unik. Vi går højt op i kvalitet af de droneoptagelser vi producerer. Derfor bliver videoer vi optager for dig, altid unikke og professionelle.\nDet du kender fra en ny vinkel?\nDrone video og droneoptagelser\nNye vinkler giver nye indtryk\nAlting ser anderledes ud oppefra og det kan give en helt anden opleves af det samme objekt. Hvis du skal fange de rigtige vinkler, og perspektiv så er dronen den mest alsidige. Lige meget om det er byggeplads, byer, events eller nartur og marker så kan vi fremhæve dine ønsker.\nDronenvideo hos Godrone er et gennemtænkt og analyserede produkt med dine tanker i fokus.\net fuldt overblik med droneoptagelser\nMed drone video oppe fra, sikre man sig et komplet overblik af næsten alle type arbejdspladser. Det giver dig et retvisende og korrekt overblik.\nVi laver inspektion af alt og giver dig øjne selv på det mest ufremkommelige steder. Inspektionen bliver optaget i højkvalitets dronevideo så du får den bedst mulige dokumentation, og vi kan sågar lave kortlægning og terrænkort.\nSe mere herOm denne service\nVideo med drone\nVideoer med wow effekt\nDrone video giver os noget som førhen har været omkostningstungt og omstændigt. Video fra luften giver en anden wow effekt når vi ser det, fordi vi ikke vant til at se noget oppe fra. Det giver også forrnemmelsen af at vi "flyver" omkring objektet. Det er noget vi mennesker altid har været vilde med, og det skaber god effekt for modtagern.\nDroneoptagelser give en unik fornemmelse, som andre former for video bare ikke kan.\nDine ejendele & ejendom\nDrone videoer udover det sædvanlige\nDin ejendom & Dine ejendele\nAlle har noget som betyder rigtigt meget for dem. Det har du også, og hvis du ønsker og forevige det på en flot og unik måde, så en drone video det rigtige valg.\nEn ny vinkel kan indfange en unik oplevelse af netop det som har stor betydning for dig. Underordnet om det er et minde eller noget du skal bruge som salgsmateriale, kan vi helt sikkert skabe noget der lever op til dine forventninger.\nDe smukke øjeblikke\nFang dem med DRONEOPTAGELSER\nDe unikke øjeblikke\nDrone video er det helt rette valg hvis man vil fange den unikke følelse som naturens magiske rammer giver os. Når man så kombinere det med det du gerne vil havde foreviget, så er man garanteret at imponere publikum.\nDrone video er mere alsidige og perspektivet gør at du kan ramme en bredere målgruppe når de ønskede øjeblikke skal vises frem på en moderne og professionel måde.\nMere end bare drone video!\nVi ønsker at levere en komplet service til din drone video. Derfor har indgået et tæt samarbejde med en professionelt videoproduktionsvirksomhed.\nDigitypes, som vi har et tæt samarbejde med, kan varetage alt indenfor videoproduktion på jorden. De kan lave både pre- og postproduktion på dine videoopgaver. Så spørgsmålet er: Er en komplet videoproduktion noget du skal bruge?\nUanset hvilke ideer eller udfodringer du sidder vil vi med glæde give dig vores perspektiv. Det kan hjælpe dig til at få afkræftede eller bekræftede hvad der kan lade sig gøre. Vi er altid åbne over for dialog, og vil gerne komme med gode råd. Kontakt os i dag og lad os hjælpe med at lave den drone video der passer til dig.


januar 2015 - Side 5 af 10 - Efteruddannelser.com : Efteruddannelser.com\nPFA Pensions nye direktør er modsætningernes mand\nPFA Pensions nye direktør er modsætningernes mand - en akademisk 68'er, som er ualmindelig god til at få penge til at gro.\nAllan Polack har været ansat i finanssektoren i 30 år. Alligevel har han snerten af rock 'n' roll i sig. Nok mere på det akademiske plan end som udførende. ... Læs mere →\nStudiejob, frivilligt arbejde og højskole trækker cv’et op\nDet er ikke kun karakterbladet der tæller når du som færdiguddannet skal ud og finde et job. Studiejob, frivilligt arbejde og højskole er nemlig også nogle af de ting, der trækker cv'et op.\n12-taller ser da rigtig flotte ud på eksamensbeviset, men det er langtfra altid det, der sikrer dig drømmejobbet, ... Læs mere →\nBritt Meelby Jensen skal toptune Zealand Pharma\nBritt Meelby Jensen er netop begyndt som ny topchef i biotekselskabet Zealand Pharma. Hun ser store fordele i at være adm. direktør i en mindre virksomhed.\nUnge og ambitiøse Britt Meelby Jensen skal sætte endnu mere skub i Zealand Pharma, hun skal afløse David Solomon, der har siddet på posten i ... Læs mere →\nKansas lager rykkes til Sverige\nDen svenske milliardvirksomhed Kwintet skrotter lager i Odense. Det koster halvdelen af de danske ansatte i koncernen jobbet. Den kriseramte svenske arbejdstøjgigant Kwintet, der står bag det klassiske danske arbejdstøj-mærke Kansas, skærer meget ned i den danske del af koncernen. Hele den danske supply-chain-organisation er blevet rykket til Sverige, hvor ... Læs mere →\nNordeas femte direktør på to år siger farvel\nAllan Polack er den seneste højt placerede chef, som forlader Nordea. Banken afviser, at den har et problem.\nHøjt profilerede chefer har på stribe forladt Nordea i de seneste år. Med Allan Polacks ansættelse i PFA bliver endnu en chefstol tom i landets næststørste pengeinstitut.\nNordea har i løbet af de seneste ... Læs mere →\nOptimér din tid og få mere tid sammen med patienterne\nDer har i det seneste stykke tid været et særligt fokus på, at det danske sundhedspersonale ikke har tilstrækkelig med tid til at yde den ønskede omsorg over for patienter. I stedet er en stor del af arbejdstiden reserveret til administrative opgaver og pligter, hvilket indebærer, at flere sundhedsprofessionelle føler, ... Læs mere →\nTeach First Danmark – akademikere skal undervise fagligt svage skolebørn\nTeach First Danmark vil nu, efter amerikansk model, have unge akademikere til at undervise fagligt svage skolebørn. Dette mener Danmarks Lærerforening er en sympatisk tanke, men at undervisning skal varetages af uddannede lærere.\nForeningen Teach First Danmark tilskynder nu nogle af de dygtigste unge til at skulle undervise fagligt svage skolebørn ... Læs mere →\nGyldne håndtryk i finanstoppen\nDet kan være en guldrandet affære at skifte job i den finansielle sektor. I hvert fald hvis man tilhører den absolutte top. I 2013 blev der i to koncerner udbetalt tiltrædelsesbonusser til ledende medarbejdere - såkaldte sign on-fees - på i gennemsnit 2,9 mio. kroner.\nDet fremgår af et notat, Finanstilsynet ... Læs mere →


Hvorfor Fryser Ikke Pingvins Fødder På Isen? - 2019 | Dyr\nUdgivet I: Dyr • Visninger: 6313\nFaktisk forhindrer blotte fødder disse statøse is kejserne at brænde op i deres dragter.\nSå søde som smoking-mønstrede pingviner ville se sportslige oversize loafers, fodtøj er ikke en del af kjolekode for disse varmblodede fugle. Bare fødder forhindrer disse statøse is kejserne at brænde op i deres dragter.\nDet meste af pingvinlegemet holdes hyggeligt ved sin varme, vandtætte fjerdragt. Under huden tilføjer blubber til isoleringen. Sammen fungerer fedt og fjer så godt, at en skødesløs fugl kan overophedes på en solskinsdag. Den nøgne næb og fødder tillader varme at flygte, og hjælper kroppen med at opretholde en stabil temperatur.\nEn lille biologisk opfindsomhed holder ekstremiteterne fra is over. Visse arterier i pingvinbenet kan justere blodgennemstrømningen som reaktion på fodtemperaturen og fodrer foden lige nok blod for at holde det nogle grader over frysning.\nIkke at alle arter har brug for et sådant system. På ækvator er Galápagos pingvinerne i strid med solskin og varme med stor hjælp fra deres kølige fødder.


Mindesten over Vilhelm Beck - Grenaa Egnsarkiv\nForside→Formidling→Mindesten over Vilhelm Beck\nMindesten over Vilhelm Beck\nSe foto nedenfor\nJohan Vilhelm Beck (f. 30 dec. 1829 – d. 30 sep. 1901) var en dansk præst og formand for Kirkelig Forening for den Indre Mission i Danmark.\nJohan Vilhelm Beck blev født i 30. december 1829 i Ørslev præstegård ved Slagelse, hvor faderen var præst. Efter at være blevet dimitteret fra Slagelse Latinskole i 1849 begyndte han efter faderens ønske at læse teologi og blev teologisk kandidat januar 1855. Studiet havde givet ham et mere personligt forhold til kristendommen, men i første omgang blev han dog ikke præst, men lærer ved borgerskolen i Kalundborg. Påvirket af Kierkegaard fandt Beck heller ikke et præsteembede tiltrækkende. Da faderen i julen 1855 blev syg, gik Beck imidlertid ind på at blive kapellan hos ham i Ubby Sogn ved Kalundborg. Han havde dette embede i årerne 1856 til 1865. Ifølge ham selv oplevede han her i 1859 en fornyet forståelse af betydningen af begrebet nåde.\nDet var også under tiden i Ubby, at Beck kom i kontakt med 1800-tallets vækkelsesbevægelser. I første omgang var det den grundtvigske retning, men mødet med Indre Mission, fik større betydning. Foreningen var begyndt som en lægmandsbevægelse, der havde to lønnede missionærer. De første år bar foreningen præg af interne problemer, og ved generalforsamlingen i Stenlille 13. september 1861 blev den ene missionær, Jens Larsen, direkte fyret. Beck var året forinden kommet i kontakt med foreningen og var blevet inviteret til at prædike ved generalforsamlingen. Generalforsamlingen endte med at den gamle forening blev opløst, og en ny, Kirkelig Forening for den Indre Mission i Danmark, blev dannet. Beck trådte ind i bestyrelsen for den nye forening sammen med sin ven Johannes Clausen, mens den gamle forenings formand, provst C.F. Rønne, også blev formand for den nye forening. Reelt blev det dog Beck og Clausen, der kom til at fungere som foreningens ledere i de kommende år. Fra 1. januar 1862 blev det således Beck, der var redaktør for Indre Missions Tidende. Det var også ham, der i 1869 førte an i et egentlig brud med grundtvigianerne. I 1881 afløste Beck Rønne som formand for foreningen.\nI 40 år styrede Beck med fast hånd og konservativ varsomhed, strategisk overblik og journalistisk dygtighed foreningen, fra 1881 officielt som formand for den selvsupplerende bestyrelse. Beck gjorde Indre Mission til en landsdækkende kirkelig retning med missionærer, “samfund”, missionshuse m.m.,\n14. marts 1860 blev Beck gift med sin kusine, Nina Charlotte Staffeldt (1834 – 1905), som han fik 10 børn med, hvoraf fire dog døde inden de blev voksne. En af sønnerne, Otto Beck (1867-1948), virkede som arkitekt for Indre Mission, og en af de andre sønner Filip Beck (1868-1962) gik i faderens fodspor og blev sekretær for Kirkelig Forening for Indre Mission i Danmark, 1896 og senere sognepræst først ved Ryde og Handbjerg sogne (1902), og dernæst i Stenmagle og Stenlille, (1914-1934).


Mus i klassen\nDu er her >> Ferie >> Juleferie >> Mus i klassen\nMusespil med dambrædt er et lille hyggeligt musespil med rigtig mange pebernødder.\nDette musespil med dambrædt kan spilles en større antal personer, fremfor det almindelige som kun har 2 spillere. Her kan en hel skoleklasse spille mus.\nAlle kender det velkende brædspil dam eller skakbrædtspil. Hvis ikke så er det et stort stykke papbrædt med 64 felter på som er skiftevis sorte og hvide felter.\nSiden er opdateret 18-10-2014\nDu er besøgende nr: 9643778


719688 Nørregade 13 - God beliggenhed, til en skarp pris! - RealMæglerne\nNørregade 13 6330 Padborg\nBrutto kr. 2.964\nNetto kr. 2.380\nGod beliggenhed, til en skarp pris!\nCentralt i Padborg finder man dette fine rækkehus. I nærheden af boligen er der flere skoler og institutioner. F.eks. Lyreskovskolen (0.-9.kl.), Tysk skole (0.-7. Kl.), Dagplejere og både tysk og dansk daginstitution. I byen findes der dagligvarebutikker, smuk natur med bl.a. moser og søer, og gode .. Læs mere...\nCentralt i Padborg finder man dette fine rækkehus. I nærheden af boligen er der flere skoler og institutioner. F.eks. Lyreskovskolen (0.-9.kl.), Tysk skole (0.-7. Kl.), Dagplejere og både tysk og dansk daginstitution. I byen findes der dagligvarebutikker, smuk natur med bl.a. moser og søer, og gode bus- og togforbindelser, der leder lige fra Rødekro og Aabenraa, til Flensborg.\nBoligen indeholder 91 kvm. boligareal, fordelt på 2 plan. Herudover er der en praktisk kælderrum, der fungerer godt som spisekammer.\nI stueetagen kommer man som det første ind i entréen, med trappe til 1. sal og trappe til kælderen.\nHerefter kommer man til husets køkken, der er af ældre dato, men stadig funktionelt. Køkkenet er i åben forbindelse med en god dobbeltstue med hyggelig brændeovn. Videre gennem huset kommer man til baggangen, hvor der er plads til vaskemaskine, osv. Her er der også udgang til haven. Videre findes husets store badeværelse hvor der er gulvvarme, to håndvaske og en stor brusekabine. Det sidste værelse er i forbindelse med badeværelset, og herfra kan man gå ud i haven.\nPå 1. sal findes 2 gode værelser, hvoraf det ene har indbyggede skabe.\nUdvendigt finder man en god og let-passelig have, med plads til nyttehave. Her er også både drivhus og et stort skur.\nAlt i alt en bolig der har en super god beliggenhed, hvor man kommer langt med lidt knofedt og en klat maling.\nVi glæder os til at vise jer boligen!.. Læs mindre...


Anklager om Elling-sagen: - Jeg har aldrig set noget lignende | TV2 Nord\nAnklager Peter Rask er tilfreds med udfaldet af retssagen tirsdag i en af de mest specielle sager, han har oplevet i Nordjylland.\n29. aug 2017, kl. 16:08\nDommen er endnu ikke blevet udmålt, men tirsdag blev skyldsspørgsmålet i den sag, der er blevet døbt Elling-sagen, udmålt. To mænd på 41 og 49 år blev kendt skyldige i forsøg på manddrab, mens deres offer, en 36-årig mand, også blev kendt skyldig i vold mod sine overfaldsmænd.\nAlt sammen nogle omstændigheder der er med til at gøre Elling-sagen til noget af det mærkeligste, anklager Peter Rask ved Nordjyllands Politi nogensinde har set.\nElling-sag: Skyldige i drabsforsøg mod mand\n- Det er en meget usædvanlig sag. Jeg har en hel del års erfaring, og jeg har aldrig oplevet en tilsvarende sag, så den er speciel, siger Peter Rask til TV2 Nord.\nOg du er overbevist om, at de havde til hensigt at brænde den forurettede af?\n- Det er jeg rimelig overbevist om. Der var hældt benzin ud over ham, og der var benzin i hele bilen, og der var en lighter i bilen. Og nu har retten også sagt, at det var det, der var meningen, siger anklageren.\nElling-sagen fandt sted i oktober sidste år i Elling nord for Frederiskhavn. Her gik det tilsyneladende helt galt i forbindelse med et drikkelag. Den 36-årige mand blev gennembanket og overhældt med benzin, inden de to mænd på 41 og 49 år stoppede ham i bagagerummt på en bil og kørte af sted.\nDom i mystisk sag fra Elling - forstå sagen på to minutter\nMen på grund af et sammenstød med en knallertkører fuldførte de to mænd ikke deres plan om at brænde den 36-årige af. I stedet stak de af og efterlod deres offer i livsfare med kraniebrud, hjerneblødning og læsioner på bugen.\nDe to mænd blev senere anholdt, og under afhøringerne af både dem og den 36-årige kom det frem, at volden var gået to veje. Noget, der også blev stadfæstet ved retten i Hjørring tirsdag. Men ifølge den 36-åriges advokat, Rasmus Amandusson, var den 36-årige ikke helt tilfreds med at blive kendt skyldig for vold.\n- Vi er gået efter en frifindelse, og det fik vi ikke. Min klient er af den opfattelse, at han ikke har forvoldt noget som helst, og at han skulle ende, som han endte. Så på den led er vi ikke så tilfredse. Men vi er tilfredse med at konstatere, at sagen får det udfald for de andres vedkommende, at de bliver kendt skyldige i drabsforsøg, siger Rasmus Amandusson til TV2 Nord.


DISA Industries A/S | NTO\nKjell Holmen, Project Manager, DISA Industries A/S:\n“Det er helt afgørende for en succesrate tæt på 100%”\n“DISA har udviklet robotter til industrien siden 1990. En stor del af robotterne ude hos vores kunder køres i tre-holdsskift, og det betyder, at der er mange forskellige operatører, der betjener robotterne. Som en del af vores løbende udvikling arbejder vi på at øge brugervenligheden og minimere risikoen for fejlbetjening, blandt andet ved at udvikle en ny PLC brugerflade mellem robotten og operatøren.\nVi havde kendskab til NTO fra anden sammenhæng, og de havde luftet en interesse i at arbejde med robotløsninger. Til dette projekt syntes vi, det var hensigtsmæssigt at vælge en samarbejdspartner, hvis største kompetence lå på PLC-delen, fordi vi selv har erfaringen med robot-delen.\nNTO har fået det overordnede ansvar for hele cellen, hvor vi løbende har haft servicefolk hos NTO og er kommet med vores input. Anlægget er testet hele vejen rundt hos NTO og er lige nu ved at blive installeret hos vores kunde i Brasilien. Tanken har været at standardisere så meget som muligt, så dette projekt kan danne basis for lignende løsninger andre steder.\nDet har været et godt forløb med en stor grad af åbenhed og ærlighed. For DISA er det et lille projekt i et større projekt, og derfor det er helt afgørende med en succesrate tæt på 100%. Det mener jeg, vi har opnået med NTO.”


stinehoelgaard: maj 2013\nJeg bliver altid ret stolt...\n... når jeg ser andre har strikket en af mine modeller op.\nChristina har valgt at få strikket min farverige cardigan\nfra Hendes Verden nr. 1 (2013) op.\nTak Christina fordi du gjorde mig opmærksom på dit indlæg,\nhåber at det er ok at jeg har lånt dit billede(?)\nIndsendt af Stine Hoelgaard Johansen kl. 21:13 9 kommentarer\nEtiketter: design, farver, Hendes verden, neon, Stine Hoelgaard Johansen\nI går fik jeg 2 pigemodeller færdig for BCgarn,\n2 modeller ud af 4, som jeg skal aflevere til firmaets vinterkollektion 2013.\nEn fin, fin pige trøje i grå med detaljer som koral og et bærestykke med små snoninger i Semilla Fino.\nSelve trøjen har min ene kære strikkedame Winnie strikket.\nJeg har stået for snoningerne og monteringen.\nDen anden model, en smuk rød, måske, julekjole strikket i Silkebloom Fino, i omvendt glat og hulmønstre, har min anden dygtige strikkedame Vivi strikket op til bærestykket og ærmerne. Så sad jeg selv i går og strikkede bærestykket.\nJeg kan bedst lide det på den måde, lige og sidde med det sidste\nog få en fornemmelse for garnets tyngde og struktur.\nIndsendt af Stine Hoelgaard Johansen kl. 08:25 17 kommentarer\nEtiketter: BC garn, børn, design, Stine Hoelgaard Johansen, strik\nJa sådan føles det i hvert fald;)\nWauuu, jeg har aldrig prøvet at have så behagelige jeans på før\nJeg siger jer, det er så sandt, så sandt,\nmin r.. løftede sig bogstaveligt 10 cm væk fra knæhaserne:))\nJeansene har yderligere høj talje, så maven holdes inde, mens man samtidig kan sidde ned, uden der er noget som skærer ind i taljen\n(hvis I forstå hvad jeg mener;)).\nMit 1. råd: Prøv dem!!\nMit 2. råd: Køb dem hos Kate som har den skønne butik\npå Gammel Kongevej 141, Frederiksberg.\nIndsendt af Stine Hoelgaard Johansen kl. 11:19 12 kommentarer\nEtiketter: mode, tøj\nStreetart til altan er færdig!\nJeg kunne slet ikke stoppe med at hækle i går,\njeg måtte bare være færdig, var rigtig spændt på resultatet.\nBilledet herover er et før billede.\nBænken har min mand bygget af affaldstræ fundet i diverse containere rundt omkring på Frederiksberg.\nJeg har malet den.\nDen er skræddersyet til altanen.\nEr lige så bred som denne og med indbygget hak til nedløbsrøret.\nDet har hele tiden været nedløbsrøret som har irriteret mig.\nSå det skulle pakkes ind, i et hav af farver.\nHar hæklet 3 meter fm og stgm,\nsom jeg har syet om røret.\nDet resulterede i at jeg liiiige måtte skifte puderne ud;)\nDen stribede er syet i stof fra Ikea.\nDen broderede, har min svoger hjembragt fra Bolivia.\nNu har altan vist fået en lidt mere etnisk stil ikke?\nDer skal bygges en bænk mere,\nsom skal stå under vinduet.\nDer skal sys flere puder.\nOg så skal det helt rigtige spisebord findes.\nJeg er vild med at nusse rundt på min altan:))\nIndsendt af Stine Hoelgaard Johansen kl. 11:28 32 kommentarer\nEtiketter: Altan, farver, hækling, street art\n... til altanen, jeps...., du læste rigtigt;)\nSelvfølgelig skal der være lidt sjov og ballade på min altan.\nJeg hækler i rester, og et hav af farver, lidt fast masker og\nmest stangmasker. Meter efter meter.\nKan du gætte til hvad?\nJeg prøver at blive færdig her først på ugen, så kig ind og se om du\nIndsendt af Stine Hoelgaard Johansen kl. 10:56 16 kommentarer\nEtiketter: Altan, hækling, street art\n....nu som ranke.\nMin opskrift finder du på side 64 i næste uges nummer af\nJeg har hæklet i Pimabomuld fra Strikkebogen.\nBærrene er "genbrug", de har før været vist i BoligLiv,\ndengang hæklet i Muskat fra Garnstudio.\nNu har jeg tilføjet blade og små yndige blomster.\nRanken kan pynte på bordet, være dekorativ på en barnevogn m.m.\nDu kan se hvad jeg eller har lavet af jordbærsager sammen med Karen Marie her.\nFortsat god weekend:)\nIndsendt af Stine Hoelgaard Johansen kl. 14:58 5 kommentarer\nEtiketter: Hendes verden, hækling, jordbær\nIndsendt af Stine Hoelgaard Johansen kl. 12:43 9 kommentarer\n... i alderen 2 til 8 år,\nkunne f.eks være denne trøje, som jeg har designet til\nAlt om Håndarbejde 5 (Maj).\nKlare farver, neon og blødt garn i en blanding af\nbomuld og high bulk akryl, Roma fra Hjertegarn.\nIndsendt af Stine Hoelgaard Johansen kl. 08:54 14 kommentarer\nEtiketter: Alt om Håndarbejde, børn, design, Hjertegarn, Stine Hoelgaard Johansen\nAltan-lykke,.... et "nyt" ord,\nmen jeg er sikker på at I godt forstår hvad jeg mener:)\nDet er helt fantastisk, hvad en altan på 1,5 x 3,5 m påhæftet\nens lejlighed kan gøre ved ens liv.\nDet at man kan tage en lille pause ude, nippe lidt blomster, drikke en kop et eller andet, vande sine, efterhånden, talrige blomster, sidde i skyggen under parasollen, helt tæt med den mindste og læse Harry Potter, fornemme en svag lugt af krydderurter og blomster når vinden kigger forbi:))\nDette garn Geyser fra Stof2000 er simpelthen så skønt og blødt og strikke med. Arbejder på et forstykke til en model til Alt om Håndarbejde 11. Det er det samme garn jeg har strikket denne pigeponcho i.\nIndsendt af Stine Hoelgaard Johansen kl. 08:30 12 kommentarer\nEtiketter: Altan, blomster, garn, sommer\nHendes Verden nr. 21 udkommer allerede i dag, lørdag.\nMed bladet følger en lille bog fyldt med sommer strik, 15 søde,\nfeminine, lette bluser og toppe samt 5 opskrifter på sjaler.\nJeg har 3 af mine designs med denne gang.\nDen råhvide er med "ribstrik" og flæser er i garn fra Garnstudio.\nSafran og Lace.\nHUSK og vaske den på uldprogram!!\nDen melerede top er strikket rundt fra midt for til midt for.\nGarnet er Muskat Soft ligeledes fra Garnstudio.\nDen orange model på forsiden af hæftet,\nhar jeg strikket i Blend fra Hjertegarn\nog findes i et hav af dejlige farver:))\nIndsendt af Stine Hoelgaard Johansen kl. 09:31 6 kommentarer\nEtiketter: design, Hendes verden, Hjertegarn, Stine Hoelgaard Johansen\nI går stod dagen på foto af det tøj Karen Marie havde syet og jeg havde strikket til henholdsvis Build a Bear og Baby Born.\nVi var heldige, arbejdet gik ualmindeligt nemt.\nVejret var top skønt, haven vi havde lånt, var perfekt\nog vi var i selskab med den dygtige fotograf Claudi Thyrrestrup,\nsom tog de sødeste billeder af de kære små.\nBillederne her, er selvfølgelig nogle jeg nuppede, efter at jeg havde fastgjort Stedmoderblomster-hoveder med knappenåle på et stykke stof på grund af vinden.\nJa, det er ofte ret spøjst det der foregår udenfor kameraet, og som\nlige giver billedet det sidste touche.\nGrene eller blade som holdes, for at give det fine bladflimmer over ansigterne. En pind der bliver presset ind i ryggen på en bamse, for at den kan læne sig frem mod kameraet på\nen kær måde, samtidig med at der holdes et "lysspejl", som skal fange lyset og give "julelys" i bamsens øjne.\nPiiist... fik jeg forresten nævnt at de rigtig billeder vises i Hendes Verden en gang til sommer.\nJeg skal nok lige give et hint;)\nIndsendt af Stine Hoelgaard Johansen kl. 09:30 6 kommentarer\nEtiketter: Build a Bear, foto, have, Hendes verden, sommer, strik\nSommerstrik til de 4-10 årige piger....\n... kan blandt andet se sådan ud.\nMit bud på en let og enkel pigebluse i Stof2000 nye\nEr billig kvalitet, som fås i et væld af farver,\nog er oven i købet skøn at strikke med:))\nModellen finder du i Alt om Håndarbejde 5 (Maj).\nIndsendt af Stine Hoelgaard Johansen kl. 07:30 5 kommentarer\nEtiketter: Alt om Håndarbejde messen, børn, design, sommer, Stine Hoelgaard Johansen, Stof 2000, Strikkemagasinet\nDe lækre ingredienser ....\n... jeg viste jer forleden,\ntryllede manden om til en skøn salat.\nHan bagte blomkålet i buketter i ovnen med stænk af olivenolie.\nEfter et stykke tid, kastede han et par håndfulde kikærter ind til blomkålen, så de kunne bage med.\nDa det hele var kølet af blandede han det med fintsnittet friske grønne asparge, dild og stykker af melon.\nEn kombination som i mine ører lyder mærkelig, men smagte rigtig, rigtig skønt.\nDertil små kartofler med dild-smør og pil-selv-rejer:))\nDagen efter var det Selma's maddag.\nDen rest salat der var tilbage,\ntilføjede hun stykker af nektariner, hvilket også var super lækkert.\nDertil hjemmelavede grovfritter, Taziki og Farsbrød\nmed oliven og feta.\nIndsendt af Stine Hoelgaard Johansen kl. 20:09 6 kommentarer\nEtiketter: inspiration, mad\n... detaljer, har jeg givet den lette kortærmet dame-sommerbluse.\nSådan en model, jeg selv ville bære til et par cowboy shorts, men som også er sød til nederdel, lange bukser m.m.\nHulmønster, flæse i rib-strik og en flot udskæring.\nGarnet er Capri fra Stof2000.\nMit design finder du i Alt om Håndarbejde 5 (Maj-udgaven).\nIndsendt af Stine Hoelgaard Johansen kl. 09:25 6 kommentarer\nEtiketter: Alt om Håndarbejde, design, Stine Hoelgaard Johansen, Stof 2000, Strikkemagasinet\n.... i lækkert hørgarn fra Wilfert's.\nLivorno, som garnet hedder, har den der skønne tyngde,\nsom giver modellen et fint svaj uden at virke tung,\nhvis I forstår hvad jeg mener;)\nModellen, mit design, finder du i Maj's måned udgave af\nAlt om Håndarbejde/Strikkemagasinet,\nsom er ude nu:))\nIndsendt af Stine Hoelgaard Johansen kl. 09:14 7 kommentarer\nEtiketter: Alt om Håndarbejde, design, Stine Hoelgaard Johansen, Strikkemagasinet, Wilfert´s\nMine svigerforældre kommer til middag....\n... i aften.\nManden har handlet ind.\nJeg er spændt på hvad han har fundet på.\nJeg synes at det tegner til noget rigtig lækkert:))\nIndsendt af Stine Hoelgaard Johansen kl. 11:30 5 kommentarer\nEtiketter: mad, snik-snak\nAlbuen, drage og masser af....\n.... frisk luft, var hvad weekend bød på, på Lolland.\nJa og selvfølgelig, masser af dejlig samvær med gode venner og dejlig mad.\n11 km gik vi ud og hjem af Albuen, der hvor Lolland bøjer sin arm.\nVi og dragen blev blæst godt igennem.\nStore og velfortjent vaffelis blev efterfølgende indtaget i Nakskov:)))\nIndsendt af Stine Hoelgaard Johansen kl. 23:04 7 kommentarer\nEtiketter: ferie, snik-snak, venner, weekend\nKlogere på sig selv....\n.... kan man vel altid blive?\nDet er i hvert fald min holdning,\nså derfor sagde jeg ja tak, til at modtage denne bog,\nog vise den på min blog.\n-10 trin til at stryke din indre GPS-\nfra Politikens Forlag.\nJeg har ikke læst den endnu, den kom med posten forleden dag.\nTilgengæld har jeg taget den med til det sommerhus vi har lejet på Lolland denne weekend, sammen med et vennepar og børn.\nTænker at der indimellem vil være mulighed for et\nfrikvarter til mig selv og min nysgerrighed,\nog at jeg i bogen kan finde nogle "redskaber" til de situationer, hvor jeg ikke føler mig tilpas.\nIndsendt af Stine Hoelgaard Johansen kl. 09:53 4 kommentarer\nEtiketter: bøger, Politikens forlag\nMens regnen sjaskede ned i går....\n... strikkede jeg denne hue,\nsom du lige får en sneak Peek af her.\nOpskrift i 2 størrelser.\nNaturgarn fra Hjertegarn.\nPind nr. 6.\nDu kan se den i "fuld figur" i Kreativ Strik 4:)\nIndsendt af Stine Hoelgaard Johansen kl. 08:00 2 kommentarer\nEtiketter: design, Hjertegarn, Kreativ Strik, Stine Hoelgaard Johansen\n.... regnvejr, øv ?? .... næhee ... egentlig ikke.\nDet er hyggeligt og "afstressende" at sidde indenfor,\nnår opgaverne ligger her i en mindre bunke\nved siden af mig og skal færdiggøres.\nRegnvejr, radio, chili-te og udsigt til lidt blomster:)\nJeg har fået plantet ærteblomsterne ud.\nFyldt et par blomsterkasser til bristepunktet.\nTænker, at der pt er vel mange blomster samlet på ét sted, men kunne ikke stoppe;)\nSå må jeg tage et par stykker op,\nnår vi når længere hen på sommeren.\nGod Kristihimmelfarts-ferie til alle:))\nIndsendt af Stine Hoelgaard Johansen kl. 10:29 8 kommentarer\nEtiketter: Altan, blomster, snik-snak\nMin nye nr. 1 inspirations-bog...\nMit sidste indlæg om Edinburgh del 6\nPastelfarvede indkøb... (Edinburgh del 4)\nEdinburgh del 3