▷ Bestil Urizal Flex Ingefær – 100 Tabl – 74.95 kr.\nUrizal Flex Ingefær – 100 Tabl\nNavn: Urizal Flex Ingefær – 100 Tabl\nEn hel del internet handler yder nu om stunder diverse forskellige leveringstyper. En af favoritterne er for øjeblikket pakkeshops, så du nemt selv kan hente de bestilte varer når du har lyst. Fragttypen er altså i høj grad let, og tit tilmed den mindst kostelige leveringsmulighed ved køb af Urizal Flex Ingefær – 100 Tabl.\nDu kan tillige overveje at få leveret hjem til hvor du bor eller til dit arbejde. Fragtmuligheden bliver jævnligt en tand mere pebret, men omvendt ekstremt uproblematisk. Den mindst kostelige mulighed for fragt vil dog altid være at hente pakken selv, men den løsning nødvendiggør at du har bopæl nær e-butikkens lager.\nLeveringstiden på Sundhed og skønhed > Sundhedspleje er særdeles vital såfremt du har behov for varerne om kort tid, og derfor er det virkelig på sin plads at vi undersøger leveringstidspunktet på det vedkommende produkt.\nEn række shops på nettet byder på 1 dags levering på mange af shoppens varer, eksempelvis Urizal Flex Ingefær – 100 Tabl, men vær opmærksom på at det er påkrævet at du når at bestille inden et aftalt tidspunkt, så de sandsynligvis kan nå at få bestillingen på posthuset forud for at de logistikansatte har fri.\nNogle internet outlets garanterer fragtfri levering, men undertiden stiller det krav om at du aftager for en bestemt pris. Ellers kunne man foretrække den mest letkøbte leveringstype, som i de fleste tilfælde – hvad end du opholder sig tæt på Helsingør, Nørresundby eller Skagen – er at få fragtmanden til at køre din bestilling til et afhentningssted.\nDet er jo ualmindeligt smart for alle at søge information om priser i blandt diverse e-shops, og med det motiv har en lang række Urizal internet forretninger i Danmark været presset til at at sænke salgspriserne på specielt deres bedst i test produkter – til børn, og endvidere også til kvinder og mænd – helt i bund, og endda nogle gange præstere levering uden betaling.\nTil gengæld kan det stadigvæk vise sig lønsomt at tjekke nogle e-butikker efter tilbud på Urizal Flex Ingefær – 100 Tabl inden du gennemfører din bestilling, så man er sikret at opnå den laveste pris.\nDu bør imidlertid ikke glemme, at såfremt en netbutik tilbyder et produkt til en udsalgspris der virker urealistisk overkommelig, så burde det i nogle tilfælde være en indikation på en snydagtig internet handler. Kortkøb er imidlertid omfavnet af en orden, som garanterer dig som kunde imod uærlige online forhandlere.\nVi anbefaler generelt shopping med kort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed burde du benytte en afbetalingsordning fra eksempelvis ViaBill, når du har til hensigt at dække pengene over tid.\nForud for at nogen køber hos en Urizal e-butik behøver de i virkeligheden gennemgå butikkens handelsvilkår, det er dog tit et tidskrævende arbejde.\nAlternativet kunne derfor være at efterse hvorvidt e-firmaet er e-mærket medlem, da det typisk er en indikation om at netshoppen føjer de opstillede regler, samt at e-firmaet regelmæssigt revurderes af specialister der har meget erfaring med de gældende love. Dette er desuden en god mulighed for assistance, såfremt du møder vanskeligheder i forbindelse med dit indkøb.\nLigeledes er det prisværdigt at du er omhyggelig omkring de mest centrale reglementer der er gældende for handlen, eksempelvis hvilken byttepolitik webbutikken bruger. I den sammenhæng er det samtidig essesentielt, at man permanent opbevarer sin købsbekræftelse, så man altid kan bekræfte sin bestilling af Urizal Flex Ingefær – 100 Tabl, uafhængig om du skal købe gave til en voksen eller et barn.\nTrustpilot indebærer evigt gode chancer for at betragte forskellige aktuelle forbrugeres vurderinger og derfor stiller vi forslag om, at du undersøger e-butikkens omtaler af Urizal Flex Ingefær – 100 Tabl forinden du lægger din bestilling.\nFacebook medfører for øvrigt adskillige sikre muligheder for at få indtryk af internet butikkens popularitet. Her ses en del online firmaer som tilbyder folk at sammensætte en evaluering af købsoplevelsen, som lige så vel kan benyttes til at bedømme hvor tilfredse kunderne er.\nDette website er finansieret af reklamer. Vi har samarbejder med utallige webshops hvori vi markedsfører deres tilbud, og modtager provision for så vidt vores besøgende fuldfører en bestilling.\nVejledning om produkter og online selskaber understøttes hyppigt, men vi kan ikke stilles ansvarlig for reguleringer der eventuelt er realiseret efter at vi sidste gang opdaterede websitets oplysninger.


Marxisme i hverdagen: Hvorfor er arbejde så kedeligt? | Socialistisk Arbejderavis 117\nNr. 117 – Juli 1995 – side 9\nHvorfor er arbejde så kedeligt?\nDe fleste mennesker synes, at deres job er kedeligt. Selv om mange siger, at de skam er glade for deres arbejde, så viser statistiske undersøgelser, at for de fleste er arbejdet kun et middel til at tjene de nødvendige penge – det er ikke det vigtigste i deres tilværelse.\nSamtidig drømmer de fleste om et andet og bedre arbejde – hvilket også udtrykker sig i, at mange søger på uddannelsesorlov, selv om det koster dem penge.\nDen holdning til arbejdet betyder, at der på de fleste arbejdspladser bliver tænkt meget kreativt, når det drejer sig om at skaffe sig en ekstra pause eller om at slippe for de værste jobs.\nMange konkluderer ud fra dette, at mennesker af natur er dovne – at de helst vil lave så lidt som muligt og at et socialistiske samfund, hvor folk frit kan vælge job og uddannelse, derfor er en umulighed.\nMennesket er ikke dovent af natur\nPåstanden om menneskets dovenskab er mere et eksempel på kapitalismens negative menneskesyn, end det er et videnskabeligt faktum. For mennesker er ikke dovne fra naturens side. Hvis man ser på små børn, som i det mindste i starten ikke kan siges at være præget af kapitalistisk ideologi, så vil man se, at de til overflod er har vilje og energi til at lære, til at undersøge verden og til at være i aktivitet. Selv om de faktisk ikke behøver at foretage sig noget som helst for at få mad, tøj og omsorg.\nÅrsagen til, at arbejde som hovedregel er kedeligt, ligger i den måde, som arbejdet bliver organiseret på under kapitalismen\nFørst og fremmest er det sådan, at alle opfindelser, der gør det hurtigere eller nemmere at fremstille et produkt, bliver brugt til én ting: at skrue produktiviteten op. Det betyder, at selv om maskinerne har overtaget meget af det hårde arbejde, så producerer den enkelte arbejder bare så meget mere.\nDet betyder også, at mange af de arbejdsprocesser, som kunne gøre et job lidt mere indholdsrigt, er blevet afskaffet i produktivitetens hellige navn – og det er fælles for både snedkeren, der ikke kan lægge den sidste finish på produkterne; sygehjælperen, der ikke får tid til at lære patienterne at kende som mennesker; læreren, der ikke kan give alle børnene en ordentlig undervisning, fordi der er for mange elever i klassen.\nKontrol i stedet for indflydelse\nDernæst er der en opsplitning af arbejdet under kapitalismen på to måder: For det første er der den altoverskyggende deling mellem dem der producerer, og dem, der planlægger – mellem kontrollører og kontrollerede. Den arbejdsdeling udspringer af den private ejendomsret, der siger, at det mindretal, der har pengene og magten, har også ret til at bestemme hvad og hvordan, der skal produceres.\nFor det andet bliver produktionen splittet op i mere og mere specialiserede erhverv. Og selv om der i de sidste år er talt meget om behovet for, at arbejdskraften er fleksibel, så er der samtidig en tendens til stigende specialisering. Fx er antallet af uddannelser inden for smedefaget vokset fra 4-5 til i dag omkring 15. Og samtidig specialiseres de enkelte virksomheder i en grad, der gør det svært for folk, der er uddannet på én virksomhed, at tage jobs på en anden virksomhed uden efteruddannelse.\nOpsplitningen betyder, at der bliver behov for mere og mere styring oppefra. Derfor oplever mange arbejdere, at deres job bliver drænet for kreative og selvstændige funktioner.\nProfit frem for arbejdsglæde\nMen opsplitningen skaber også det problem for arbejdsgiverne, at der på gulvplan i virksomhederne ligger evner og viden gemt, som ikke bliver udnyttet. Ofte vælger arbejdere at tilbageholde forslag til at rationalisere produktionen, fordi de véd, at det kan koste arbejdspladser.\nDerfor tales der i disse år meget om “personlig udvikling”, som skal trække arbejderne og deres viden tættere ind i planlægningen. Men selv om det til en vis grad kan gøre arbejdet mere interessant, så er der en tydelig grænse for, hvor tæt arbejderne kan komme på at have egentlig indflydelse. Og den grænse går dér, hvor det begynder at handle om aktionærernes penge.\nSiden er vist 1579 gange.


Vådrum er et af de mest fugtbelastede rum, og derfor skal vådrum udføres med fokus på beskyttelse mod vand- og fugtbelastninger, ligesom der er specifikke krav til ventilation i vådrum i boliger i kapitel 22. Vådrum skal udføres, så der er sikkerhed mod skader fra vand og fugt, og de skader, som vand og fugt kan medføre. De typiske problemer med vandskader i vådrum stammer fra utætheder i rørsamlinger eller omkring installationsgennembrydninger, utilstrækkelige vådrumsmembraner og manglende fald på gulvet mod gulvafløb i de vandbelastede områder af vådrummet.\nVådrum er hele det rum, hvor der er vandpåvirkning. Det er for eksempel badeværelser, bryggers med gulvafløb og WC-rum med gulvafløb. Alle rum med gulvafløb er som udgangspunkt vådrum og skal derfor beskyttes mod de forventede fugtpåvirkninger i vådrum. Bryggers eller WC-rum uden gulvafløb betragtes ikke som vådrum.\nHele gulvet i et vådrum skal udføres som et vådrumsgulv, som er et vandtæt gulv. Vandstænk vil på et vådrumsgulv fordampe eller kunne tørres op uden at udgøre en risiko for bygningens konstruktioner.\nDen vandbelastede del af rummet er de områder, hvor der kan antages at være direkte påvirkning af vand på regelmæssig basis. Dette vil normalt være de dele af gulve og vægge der er i nærheden af brusere, badekar eller lignende. Hvor stor en vandbelastning der må forventes i området omkring bruseniche og badekar, afhænger af udformningen af afskærmningen for vand. Hvis der i vådrum på terrændæk, er tilstrækkelig afskærmning af bruseniche, så der ikke forventes direkte vandpåvirkning på gulvet uden for brusenichen, er det ikke nødvendigt at have yderligere gulvafløb i rummet uden for brusenichen, da gulvet skal udføres som vådrumsgulv.\nI den vandbelastede del af rummet, hvor der kan forventes vand på gulvet fra for eksempel badekar og brusenicher, skal der være tilstrækkeligt fald på gulvet til at sikre, at vandet afledes til gulvafløb.\nSom udgangspunkt skal gulve udføres med fald mod gulvafløb for at minimere risikoen for vandskader. Det er dog ikke nødvendigt at have fald på gulvet i hele vådrummet i alle tilfælde. Følgende elementer skal tages i betragtning ved vurderingen af, hvor stort et område, der skal have fald på gulvet:\nRisiko for skader på konstruktioner og nabolokaler, herunder andre erhvervs- eller boligenheder\nBadeværelsets størrelse og indretning\nDet vandbelastede områdes indretning og afskærmning, herunder eventuelle opkanter eller forsænkninger omkring vandbelastede områder\nI vådrum på terrændæk, hvor der ikke er risiko for at beskadige konstruktioner eller andre erhvervs- eller boligenheder, og hvor den pågældende udformning af vådrummet sikrer, at der ikke er direkte vandpåvirkning på hele gulvet, behøver der ikke at være fald på hele gulvet.\nI SBi Anvisning 252 beskrives, hvorledes gulve og vægge i vådrum kan udføres. Her er der eksempler på planlægning, projektering og udførelse af badeværelser i nye og gamle boliger.\nHvis SBi-anvisning 252 følges, opnås en god sikkerhed for at overholde bygningsreglementets krav til vådrum.\nSBi-anvisning 252 giver vejledning i planlægning, projektering og korrekt udførelse af gulve, vægge og installationer i vådrum i overensstemmelse med kravene i Bygningsreglement 2010. Vådrum hører til de mest kritiske rum i en bygning, både på grund af den direkte vandpåvirkning og den høje relative luftfugtighed, der ofte forekommer i længere perioder. Anvisningen beskriver, hvordan gulve, vægge og installationer kan udføres, så bygningsreglementets krav er overholdt, og så der opnås størst mulig sikkerhed mod skader fra vand og fugt.\nGå til krav om Vådrum


Låsesmed Valby - Professionel låsesmed til opgaver i Valby - SESAM\nDu er her: Sesam Låse > Låsesmed Valby\nDen rigtige låsesmed med både erfaring og lokalkendskab\nSesam Låse er områdets bedste løsning til dig, der har brug for en låsesmed i nærheden af Valby. Vores låsesmed har et omfattende og helt unikt indblik i alle former for låsesystemer, og vi kan derfor altid tilbyde dig den helt rigtige løsning.\nEn lås er ikke bare en lås. Hos Sesam Låse er vi blandt de førende inden for montering af nye tekniske låsesystemer og installation af moderne alarmer. Vi udfører desuden mange forskellige former for låseomlægning, og vi kan selvfølgelig være behjælpelige med reparation af din lås, hvad enten der har været indbrud eller låsen blot er slidt op.\nVores døgnvagt står altid parat ved telefonen\nDøgnet rundt er vi klar til at modtage dit opkald, og vi sætter gerne kursen mod Valby for at åbne din dør. Vores servicevogne er nemlig udstyret med lidt af hvert, så vi står godt rustede til at løse ethvert problem, der måtte været opstået. Vi har en meget kort ventetid på vores udrykninger, og det er vores mål at være klar hos dig allerede inden for en halv time.\nDu kan se meget mere online hos Sesam.dk, hvor du kan læse mere om, hvad vi kan tilbyde netop dig. Er du i tvivl, så er du altid velkommen til at kontakte os.


BEHIND BY SARAH LYKKE | Sarah Lykke\nBEHIND BY SARAH LYKKE\n17-09-2017 11:16 17-09-2017 11:16 bysarahlykke bysarahlykke\nJeg har efterhånden fået en del efterspørgsler på nogle mere personlige indlæg, og flere af jer har spurgt ind til selve bloggens historie. Jeg tænkte at jeg passende kunne slå to fluer med et smæk, og give jer historien bag 'By Sarah Lykke' samt et bedre billede af hvem jeg er som person.\nMit navn er Sarah Lykke Førgaard, og jeg er 24 år gammel. Jeg bor på nuværende tidspunkt i en lille lejlighed på 48 km2, i hjertet af Odense. Her bor jeg sammen med min søde kæreste, Daniel. Som person er jeg utrolig smilende og udadvendt, jeg elsker at arbejde med mennesker og så har jeg en kæmpe passion for mode. Jeg elsker at lade mig inspirere af forskellige trends, og sammensætter high street og low street for at skabe mit helt eget personlige udtryk. Jeg kan bruge timevis på at tjekke diverse webshops for nye styles, og drømmer om én dag i mit liv at få lov til at bruge uanede mængder penge, uden at dankortet gløder og lyser rødt. Med andre ord er jeg rigtig god til at shoppe og til at bruge penge. Jeg elsker kvalitet, og vil hellere have en lille men lækker garderobe fremfor en kæmpe garderobe fyldt med styles der måske kun bliver brugt en enkelt gang. Når det så er sagt, er jeg et mennesker der rummer utrolig meget kærlighed. Materielle ting betyder nemlig ingenting for mig, hvis kærligheden ikke er på plads. Jeg sætter stor pris på at tilbringe tid sammen med min familie og min kæreste. Jeg er utrolig kreativt anlagt, hvilket også betyder at en stor del af min fritid bliver brugt på alle mine kreative idéer. Det kan både være i form af mode, indretning eller makeup. Jeg elsker at eksperimentere, og det er ofte der at de gode løsninger bliver kreeret. Jeg bliver ofte spurgt hvilken designer der inspirere mig mest. Jeg synes vi har utrolig mange talentfulde og dygtige designere i Danmark, og kigger man udover landets grænser er der mange jeg lader mig inspirere af. Men min yndlingsdesigner er uden at tøve Stine Goya. Når jeg træder ind i hendes univers oplever jeg en følelse af kvalitet, femininitet og en stærk personlighed der træder til i alle hendes kollektioner og styles. Hun er fantastisk, og hun er den designer der inspirere mig allermest. Hvad drømmer jeg så om? Jeg har utrolig mange drømme, og i maj måned fik jeg lavet min første tatovering 'Live your dream' - i kan tjekke den ud lige her. Den minder mig hver eneste dag om, at det ikke er nok at drømme. Jeg skal simpelthen udleve mine drømme. Og det er mit mål her i livet. Jeg drømmer om at arbejde i modebranchen, fordi det netop gør mig glad og inspirere mig utrolig meget. Jeg drømmer samtidig om at bo i en flot villa ved vandet en dag, naturligvis sammen med min kæreste Daniel. Og vigtigst af alt. At skabe de bedste rammer for vores børn, når vi engang får det. Jeg drømmer virkelig om at skabe en afslappet hverdag for min familie, fyldt med kærlighed, inspiration og drømme. Hvem er jeg? Udover at være en smilende og udadvendt pige med en stor passion for mode, så gemmer der sig en rigtig ballademager bag det pæne ydre. Sandheden er at jeg har så mange krøller, at det ligner jeg for nylig er permanentet, men nej.. Det er skam mine helt egne naturlige krøller. Jeg elsker at slippe mig løs, og hvis i spørger dem der kender mig allerbedst er jeg virkelig tosset og samtidig også familiens klovn. Jeg siger det alle andre tænker, og sommetider forsvinder filteret lidt. Men helt ærligt. Vi har kun det sjov vi selv laver. Er det ikke rigtigt? Men, hvorfor startede jeg egentlig min blog? Sandheden er at jeg startede den for snart to og et halvt år siden, da jeg lå i sengen og havde fået fjernet først mine mandler, og efterfølgende min galdeblære. Jeg lå og var temmelig ynkelig og kunne ærligtalt ikke overskue ikke at kunne dele min begejstring over en ny kollektion med nogen. Jeg læste selv en masse blogs på det tidspunkt, og kastede mig simpelthen ud i at gøre det samme. Det skal lige siges at jeg efterfølgende startede hele bloggen forfra (for nå ja... Jeg er sindssyg perfektionistisk og følte ikke de første indlæg var gode nok!) Men hvad skulle bloggen hedde? Jeg har altid brugt mit mellemnavn Lykke, da folk aldrig har kunne stave eller udtale mit efternavn. Jeg valgte 'By Sarah Lykke' da jeg altid har drømt om at lave min egen kollektion en dag, og det var derfor det mest naturlige for mig at min blog skulle hedde det. Det er et simpelt navn, som kan huskes af de fleste. Jeg har holdt mange pauser undervejs, netop fordi jeg er så kvalitetsbevidst. Jeg har kun ville udgive et indlæg, hvis jeg synes det var gennemarbejdet og relevant for mine læsere. Og vigtigst af alt, at det var passioneret. Jeg har ikke kunne slippe bloggen igen. Jeg nyder det, da det er her jeg kan ytre mig fuldstændig. Det er mit univers, mit frirum og her jeg kan dele alle mine holdninger og tanker uden at nogen peger finger af mig. Og hvis de gør, så er jeg fuldstændig ligeglad. Jeg tvinger nemlig ingen til at læse med. Jeg er en pige der smiler fordi jeg ikke kan lade vær, og jeg følger altid min mavefornemmelse.\nJeg vil på et senere tidspunkt lave nogle facts om mig, men jeg håber at dette indlæg gav jer et bedre billede af hvem jeg er som menneske. Det er jo også meget rart for jer at se, at jeg rent faktisk findes og kan lave andet end fristende collager med årstidernes trends. Haha! Skriv endelig hvad i synes, og lad mig endelig høre hvis i har idéer eller spørgsmål enten til dette indlæg eller fremtidige indlæg. Ha' en fantastisk weekend sweeties. Kram fra S.


Projekt C. Overgangsprojekt fra natur/teknik i 6. kl. til geografi, biologi og fysik/kemi i 7. kl. Status for 2004/05 - PDF\nProjekt C. Overgangsprojekt fra natur/teknik i 6. kl. til geografi, biologi og fysik/kemi i 7. kl. Status for 2004/05\nDownload "Projekt C. Overgangsprojekt fra natur/teknik i 6. kl. til geografi, biologi og fysik/kemi i 7. kl. Status for 2004/05"\n1 Projekt C Overgangsprojekt fra natur/teknik i 6. kl. til geografi, biologi og fysik/kemi i 7. kl. Status for 2004/05\n2 Status for år 1 i projektet Overgangen fra natur/teknik i 6. klasse til geografi, biologi og fysik/kemi i 7. klasse Projektet indgår som et af fem i projektet i Matematik og naturfag i verdensklasse II Formålet for projektet er at sikre at overgangen fra 6. klasses undervisning i natur/teknik til 7. klasses naturvidenskabelige fagrække opleves som meningsfyldt, således at de metoder og den faglige indsigt eleverne har opnået gennem seks års undervisning i natur/teknik kan understøtte undervisningen i biologi, geografi og fysik/kemi. Projektet er to-årigt for natur/teknik lærere på 6. klassetrin samt lærere i geografi, biologi og fysik/kemi på 7. klassetrin. Projektet blev udbudt til folkeskoler i Frederiksberg og Københavns Kommuner. To skoler fra Frederiksberg og tre skoler fra København tilmeldte sig projektet. Desværre viste det sig undervejs, at på nogle af skolerne havde skolelederen bedt lærere i natur/teknik på andre klassetrin end 6. klasse om at deltage og samtidig var der ingen lærere fra 7. klassetrin tilmeldt. En skole blev bedt om at udgå af projektet, da den tilmeldte lærer kun havde 2. klasse i natur/teknik. En anden skole fortsatte i projektet selv om de tilmeldte lærere underviste i natur/teknik på 5. og 6. klassetrin og skolen ikke havde tilmeldt lærere på 7. klassetrin. I et lærerteam holdt den ene lærer op midt i forløbet. Heldigvis ønskede den tilbageværende lærer at gennemføre forløbet alene. I alt har deltaget otte lærere fra to skoler i frederiksberg Kommune og fire lærere fra to skoler i Københavns Kommune. Der har været afviklet tre studiekredse under ledelse af lektor Ole Goldbech, CVU-Storkøbenhavn. På disse er forskellige emner og sammenhænge i overgangen klasse blevet debatteret. Efter den 3. studiekreds har deltagerne gennemført undervisningsforløb. Disse har haft følgende overskrifter: En masse vand og lidt luft Projekt Bøllemosen Energi og kulstoffets kredsløb Energi Klimaforandringer Nedbrydning - omsætning Alle forløb er beskrevet og fremgår af dette notat. Ole Goldbech og den projektansvarlige Anne Nyholm har afviklet fokusinterview med elever fra Skolen ved Bülowsvej og Skolen på la Cours Vej. Derudover har der været afholdt fokusinterview med en lærer fra hver af de deltagende skoler. Resultatet af disse interview vil blive samlet i en evalueringsrapport af Ole Goldbech. Årets projekt er afsluttet med en evalueringseftermiddag, hvor deltagerne gennemgående udtrykte tilfredshed med forløbet. Flere af deltagere håber, at de skal indgå i projektet i projektets år 2. Projektledelsen er opmærksom på, at der skal være en endnu mere nøjagtig beskrivelse af, hvilke lærere, der kan indgå i projektet, således at skolerne tilmelder de rigtige lærere. De skoler der er deltaget i 2004/05 har alle tilmeldt sig projektet i 2005/06.\n3 1. Skolen ved Bülowsvej 1.1. En masse vand og lidt luft En undervisningsforløb på 7. klassetrin i fagene fysik og geografi ved Bjørn Sommer og Lars-Ole Ebbesen Planlægning Emnet vand blev valgt, fordi det indgår i begge fags mål. Mål for arbejdet at eleverne opnår kendskab og forståelse for det globale vandkredsløb at eleverne formulerer spørgsmål at eleverne indsamler relevante data at eleverne planlægger og gennemfører praktiske og teoretiske undersøgelser at eleverne fremlægger eksempler på fysisk, kemisk og geografisk viden, opnået ved praktisk og teoretisk arbejde at eleverne udarbejder en PowerPoint præsentation Handleplan Projektet bestod af to parallelle forløb, et fysik forløb og et geografi forløb Indgangsvinklerne for de to forløb var Fysik Hvad er vand Atmosfæren Tryk Tilstandsformer Molekylebevægelse Temperatur Vandets kredsløb Oxygen og hydrogen Vandindhold Oxygens kredsløb Opløsninger Vandrensning Geografi Vandmagasiner Vandstrømmer Erosion Vandets kredsløb drikkevand Is Evalueringplan De deltagende lærere har løbende evalueret projektet, men da vi på nuværende tidspunkt endnu mangler at fuldføre projektet både i fysik og i geografi, forligger der ikke en slutevaluering med elevdeltagelse Planen er at lave et focusgruppeinterview med 5 elever, samt en fælles dialog i forbindelse med fremlæggelsen af elevernes slutprodukt\n4 Gennemførelse FYSIK FORLØB Lektion Indhold Forsøg Vandhav og lufthav Dybde/højde Tryk Over-/undertryk Måling af tryk N Luftens tryk ca. 10 N/ccm 1 atm. Tryk i forskellige vanddybder Trykfald opad i atmosfæren Hurtige trykændringer Normaltryk (mm Hg/mb/hpa) Barometer højdemåler Opsamling Tilstandsformer Is vand vanddamp Brownske bevægelser Fast stof flydende stof fordampning Fortætning Smelte- og kogepunkter Temperatur Hydrogen og oxygen Molekyler og atomer Grundstoffer kemiske symboler Kemiske forbindelser Kemiske processer Reaktionskema Vandindhold Kan man drikke vand? Opløsninger opslæmning Destilleret/ demineraliseret vand Hårdt/blødt vand Mættede og umættede opløsninger Afslutning Forsøg med stempler og cykelpumper Eksperimenter med udnyttelse af luftens tryk Forsøg med luftens trykkraft vandtryk Modelforsøg af lufthavet (magneter) Luftens udvidelse (ballon) flødebolleforsøget Eksperimenter med opvarmning og afkøling Molekylebevægelser Gnidningsvarme Elektroplyse og vand Påvisning af H 2 og O 2 Fremstilling af vandfrit kobbersulfat Diverse vandprøver Vandrensning: dekantering, filtrering, destillering Undersøgelse af forskellige slags vand for klor (NaCl) Bestemme hårdhed Fremstilling af krystaller Se krystallerne\n5 Geografi forløb Lektion 1 Vandets kredsløb Teori Skriftlige refleksioner over vand i samarbejde med dansk Lektion 2-5 Vandmagasiner Definition Placering Størrelse Opstilling af hv-spørgsmål til emnet På baggrund af hvspørgsmålene opstilles matematiske modeller i samarbejde med matematik Lektion 6 Nedbør, skydannelser Teori I hele perioden opsamles den daglige nedbørsmængde Lektion 7-10 Lektion 8-10 Afstrømning Floder, åer Grundvand Vandskel Drikkevand Spildevand Udarbejde modeller af åer, floder i forskellige stadier samt vandskel PC erne kan inddrages Teori Besøg på et rensnings-anlæg Lektion PowerPoint præsentation Fremstilling Forevisning Med udgangspunkt i det praktisk teoretiske forløb udarbejdes en PowerPoint præsentation på min. 8 dias. Den enkelte elev skal fokusere på 2 forskellige områder Der arbejdes enkeltvis Indsamlingen af den daglige nedbørsmængde måtte opgives på grund af for mange ændringer af undervisningen. Endvidere blev der ikke fremstillet så mange modeller som ønsket. Geografiundervisningen foregår i et almindeligt klasselokale, hvilket ikke er fremmende for forsøg og eksperimenter. Vi er i begge fag kommet til lektion 10. På nuværende tidspunkt mangler klassen altså den mere kemiske side af vand (i fysikdelen) samt at besøge et rensningsanlæg og fremstille en PowerPoint præsentation Analyse Eleverne har fået en både praktisk og teoretisk tilgang til emnet vand. De har opnået kendskab til vandets genbrug i naturen og at vandet indgår i et verdensomspændende kredsløb drevet af solen. Evaluering Som tidligere nævnt har vi evalueret løbende. Den endelige evaluering med eleverne vil foregå når forløbet er færdigt og vil i høj grad tage udgangspunkt i elevernes PowerPoint præsentation Vurdering Undervisningen har været præget af mange omlægninger og afbrydelser i forløbsperioden, A-uger, biblioteksbesøg, sprogekskursioner, udefra kommende undervisere osv., derved blev inputs hos eleverne lidt spredt. Skulle vi gøre noget anderledes, vil det være at opbryde skemaet og periodelæse et sådant forløb. På denne måde vil eleverne få mulighed for en massiv fordybelse i et tværfagligt forløb i en kort periode. Samtalerne med projektets konsulent Ole Goldbech, CVU-Stork, forløb på en behagelig måde og var til gensidig inspiration.\n6 1.2. Projekt Bøllemosen Et undervisningsforløb i 6. og 7. klasse i natur/teknik og biologi ved Thomas Johansen og Anders Juhl Planlægning Emnet Bøllemosen er valgt, fordi dette område åbner mange muligheder for at opleve en særlig biotop med specielle karakteristika. Det giver desuden mulighed for at have fingrene i mulden samt at give et grundlag for et videre arbejde i laboratoriet. Mål for arbejdet At eleverne lærer en biotop særligt godt at kende, og at de er i stand til at genkende dets karakteristika. At eleverne bliver i stand til at kunne indsamle relevant materiale i området og kunne bruge det senere i laboratoriet. At eleverne bliver opmærksomme på de interessekonflikter der kan være i forbindelse med en biotop. At kunne anvende felt- og laboratorieudstyr. At kunne færdes i et naturområde på en hensynsfuld måde Handleplan For 6.klasse har udflugten til Bøllemosen været en oplevelsestur, som har dannet baggrund for en række forsøg i biologilokalet. På dette klassetrin har der i forløbet været en stor grad af lærerstyring/hjælp. For 7.klassetrin er der blevet arbejdet grundigere med den teoretiske del og der er desuden blevet udarbejdet en rapport. Evalueringsplan Evalueringen er foregået ved løbende samtaler med eleverne under forløbet. Samt ved en opfølgende evaluering i slutningen med bagudrettede spørgsmål som: Hvad ved I nu som I ikke vidste før (brug 5 min. og skriv ned herefter fælles snak) Hvilke forsøg mener du at du lærte mest af Endvidere en fremadrettet evaluering med spørgsmål som: Hvilke dele af forløbet kunne du tænke dig at arbejde videre med Gennemførelse I 6.kl. er der blevet brugt 12 lektioner på forløbet (2 pr. boks se nedenfor) foruden selve turen som var en dagsudflugt. I 7.klasse er der blevet brugt 18 lektioner som fordeler sig på følgende måde: 2 lekt. på teori om højmosen før udflugt, 2 lekt. til plantebestemmelse og presse planter, 2. lekt. på arbejde med kårfaktorer for planter, 2.lekt. på jordbundsarbejde, 2 lekt. om stofkredsløb samt 8 lekt. til gruppearbejde med rapporten. Desuden også her en hel dag til udflugten. Se nedenstående oversigt over indhold og arbejdsområder for 6. og 7. klasse. (Se ligeledes bilag 1: Arbejdspapir til Bøllemosen og bilag 2: Rapport om Bøllemosen)\n7 For 6. klasse er der arbejdet med nedenstående Flora og Fauna Omsætning i jord Jord og vand med forskellig ph Påvisning af CO2 Naturundersøgelse i Bøllemosen Abiotiske faktorer Fotosyntese For 7. klasse er der arbejdet med følgende Feltbiologi: Plantebestemmelse Karakterplanter Div. målinger Dokumentation: Pressede planter Fotos, tegninger mv. Rapport Bøllemosen En biotop Naturbevarelse- og pleje: Hvad vil vi bevare? Hvordan skal naturen se ud? Hvad synes I? Forskellige interessegrupper Kårfaktorer for planter: Ph-værdi Næringsindhold- og tilførsel Omsætning Hvordan får planter næring? Jordbund: Humusindhold Nedbrydere Mere teori om stofkredsløb\n8 Vi mener, at projektet i store træk er lykkedes, og at vi har nået de opstillede mål. Specielt har turen i felten været en succes, men også det at kunne gå tilbage og spørge til turen når vi har arbejdet med teori og forsøg hjemme har virket motiverende på eleverne, de har I højere grad kunne se en relevans ved arbejdet. De svage elever (i 7.kl.) har ind imellem nok haft lidt svært ved at bevare overblikket og kunne se den større sammenhæng over 3 måneders arbejde. Her kunne man med fordel bruge en temauge i stedet. I 6. kl. voldte forsøget med påvisning af CO2 problemer fordi det er et forsøg der kræver et vist abstraktionsniveau da man skal forestille sig at farveskiftet i indikatorvæsken skyldes forbruget af ilt og dannelsen af CO2. Analyse Et af vores overordnede mål har været tilegnelse af viden om en særlig biotop. Dette er opnået både praktisk og teoretisk på begge klassetrin. Vi har lagt stor vægt på, at eleverne blev fortrolige med brugen af diverse felt- og laboratorieudstyr. Vi mener, at eleverne på 6. klassetrin på nuværende tidspunkt vil være i stand til selv at lave en forsøgsopstilling, og at de vil kunne benytte udstyret med større sikkerhed i biologi i 7. klasse dermed progressionen i forløbet. Evaluering Under den løbende mundtlige evaluering har eleverne givet udtryk for at turen var god. De har også været glade for at arbejde med eksperimenter og forsøg, hvilket generelt har været efterlyst i N/T. Nogle har syntes, at emnet var kedeligt. Andre har syntes (7.kl), at noget af teorien om forskellige kredsløb (kvælstof) har været svært at forstå bl.a. fordi de endnu ikke har eller kun har et beskedent kendskab til grundstoffer, molekylesammensætning osv. En stor del af eleverne i 7. kl. mente ikke, at undervisningen var væsentlig anderledes, end den er til daglig. Vurdering Overordnet set har det været et godt forløb, men vi har flere gange været ramt udsættelser som følge af temauge, lejrskole, sprogekskursioner og anden omlægning. På denne måde har det været lidt svært at fastholde at kontinuerligt forløb. Som tidligere nævnt kunne vi godt tænke os at benytte en temauge til fordybelse i et sådant projekt. Vi har haft et enkelt besøg af projektets konsulent Ole Goldbech, CVU-Stork, i 6. klasse, hvilket har givet inspiration til yderligere forsøg. I 7. kl. var forløbet inde i rapportskrivningsfasen, og af denne grund gjorde vi ikke brug af et besøg.\n9 Bilag 1 Arbejdspapir til Bøllemosen I skal ved hjælp af opslagsbøger bestemme floraen (planterne) i Bøllemosen, samt tegne en skitse af planterne (bladet, blomsten, frugten, bærret el.lign). Tegn planten større end den er fyld hele kassen ud. I må gerne notere specielle ting I finder eller opdager ved de forskellige planter, eller hvis I finder noget som ikke er med på listen. I skal også hver tage et eksemplar af de 7 første planter (fra hængesækken) med hjem i en pose til sener presning og laminering. Hængesækken 1. Blåbær 2. Kæruld 3. Tranebær 4. To slags mosser 5. Rundbladet soldug 6. Birk 7. Lyng\n10 Rørsumpen ved vandkanten 1. Tagrør 2. Dunhammer 3. Kærmysse 4. Lysesiv 5. Gul Iris 6. Gifttyde Andre træer i og ved mosen. Prøv at finde og tegne bladene fra: Pil, tørst, bævreasp. Derudover skal jeres gruppe: 1. Tage to digitalbilleder af noget som I synes er specielt for højmosen. I skal senere bruge billederne hjemme. 2. Måle lufttemperaturen i skyggen (a) samt nede i hængesækken (b): (a) grader (b) grader 3. Tage en vandprøve fra hængesækken i en flaske med hjem til senere brug (husk navn) 4. Indsamle to jordprøver fra skoven i nærheden. En fra et sted med nåletræer og et fra et sted med bøgetræer. Grav med en ske ca. 10 cm ned og tag en håndfuld. Husk at mærke posen med gruppe samt hvad den indeholder. God jagt Anders og Thomas\n11 Bilag 2 Rapport om Bøllemosen I skal lave en rapport hvor der bl.a. skal indgå pressede / laminerede planter, fotos, tegninger, og skitser af planter og af mosen, samt en sammenhængende tekst som kommer ind på de følgende områder (Brug din viden, dine noter, samt kopier, og tal sammen): 1. En kort beskrivelse af mosen, hvor den ligger og hvad det egentlig er for noget. 2. Tegn en skitse (i profil) af højmosen, med sø og hængesæk. 3. Forklar begreberne biotop, karakterplante og nøjsomhedsplante. 4. Hvad fandt vi derude? Typiske planter (karakterplanter) fra hængesækken og fra kanten af hængesækken ude ved vandet. Skriv om mindst 5 af planterne. (brug opslagsbøger). Henvis til de pressede planter samt skitser af planterne. Brug også fotos max. 6 stk. (der skal følge en uddybende tekst med til billederne). 5. Hvordan er miljøet specielt i en højmose? Hvordan er det med ph-værdien i mosen i forhold til andre steder? Hvad betyder det? Hvad med næringsindholdet i jorden? Er omsætningen af organisk materiale langsomt eller hurtigt? Hvad betyder det for levevilkårene for planterne? (brug din viden om ph-værdi og kvælstof (gødning) læs evt. dine kopier en gang til). 6. Hvilke trusler er der mod højmosen? 7. Hvad kan man gøre for at bevare denne specielle naturtype? 8. Synes du man skal gøre noget for at bevare sådan et sted (argumenter)? 9. Kunne man forestille sig at nogle kunne have forskellige holdninger/interesser (forklar)? God arbejdslyst Anders\n12 2. Skolen på la Cours Vej 2.1. Energi og kulstoffets kredsløb Et undervisningsforløb i to 6. klasser i natur/teknik ved Rune Nørgaard og Lona Malmros Planlægning Forløbet falder i 2 dele. Pt har vi afsluttet første del og er startet op på anden. Derfor vil vores evaluering omhandle den 1. del. Vi har valgt emnet fordi der var mulighed for at lave en god sammenhæng mellem fagene i overbygningen og n/t, og i særdeleshed synes vi, der var mange relevante delemner og gode forsøg at gribe fat i N/T Mål for arbejdet: At eleverne opdager at energi er mange ting og at det kan overføres At eleverne opnår kendskab til kulstoffets kredsløb o At eleverne oplever at CO2 er et almindeligt forekommende stof. o At eleverne påviser at der er kulstof i mange ting o At eleverne ser at der dannes ilt ved fotosyntese. At eleverne opnår en grundlæggende viden om fossilt brændstof. o Hvordan det bliver dannet o At eleverne bliver opmærksomme på at fossilt brændstof er en begrænset energikilde o at eleverne opnår kendskab til at olie og kul er en opsparet C-kilde, der ved afbrænding skaber overskud af CO2. o at eleverne opnår kendskab til drivhuseffekten at eleverne opnår kendskab hvordan vinden skabes og hvordan mennesker udnytter den at eleverne stifter bekendtskab med projektarbejdsformen Evaluering Vi har ved forløbets start lavet brainstorm med eleverne over hvad energi kunne være. Det der kom frem, satte eleverne op på begrebskort. Ved forløbets afslutning laver de begrebskort over de samme begreber og ser hvad der har ændret sig, og om de vil have flere begreber på. Midtvejs i forløbet lavede vi en skriftlig prøve over kulstoffets kredsløb og dannelse. Derudover har vi evalueret løbende ud fra klassens samtaler. Forløbets sidste del vil i høj grad blive evalueret ud fra de projekter eleverne har lavet. Lærerne har evalueret ugentlig ud fra samtaler. Elevinddragelse Første del har været meget lærerstyret, da der har været en grundlæggende viden, vi mente eleverne skulle tilegne sig. Anden del har eleverne indflydelse på, hvad deres projekter skal handle om, og hvordan de vil fremlægge dem. Gennemførelse Første del energi og kulstoffets kredsløb: energi er mange ting, generel introduktion o brainstorm over energi o energioverførsel, øvelser fra Natek 4. begrebskort over brainstorm fra sidst, samt samtale og øvelser om hvor vi bruger energi? o Beregning af elforbrug i deres eget hjem ud fra lister over forskellige apparaters elforbrug. o Samtale om hvordan man kan spare på sit elforbrug. Hvor kommer energien fra o Kulstoffets kredsløb og fotosyntese ud fra tegning o Illustrere dele af kulstoffets kredsløb med molekylemodeller. o Forsøg: påvisning af CO2 i menneskers udånding.\n13 Der er kulstof i mange ting og dannelse af olie og kul o Forsøg. Påvisning af CO2 ved forbrænding o Forsøg: Påvisning af kulstof i forskellige, træ, knækbrød, bacon, vat, papir, lampeolie ved forbrænding. o Forsøg: påvisning af CO2 ved ovenstående afbrænding. o Samtale ud fra tekst fra energiuglekurset om dannelsen af olie og kul. o Fremvisning af kul i forskellige stadier o Kort samtale om drivhuseffekten og Kyoto-aftalen. Mere fotosyntese og drivhuseffekt o Forsøg: planter producerer ilt. o Repetition af drivhuseffekten o Prøve Kun for 6.b. o Kyoto-aftalen Anden del: projekt over vindenergi Projekt om vindenergi: Differentierede fremlæggelser (både teoretisk og praktisk og både og) Eksempler på emneområder 1. Hvordan dannes vind 2. Bygge og eksperimentere med Møller og møller 3. Co2 problematikker 4. Elektricitet og forbrug Krav til projekter: 1. Problemformulering/rapportbeskrivelse 2. Oplæg at gå ud fra + disposition 3. fagsprog, formidle resultater af egne undersøgelser, formidle egne og andres undersøgelser ved hjælp af relevante fremstillingsformer, Oplæg: Byg og eksperimenter med møller ud fra hjemmesiden vind med møller Gør rede for hvordan vinden dannes (hjemmesiden) Hvordan påvirker vinden os (voldsomt vejr, klima, tilpasning til omgivelser) Hvilke ulemper er der ved anvendelse af fossile brændstoffer Gør rede for drivhuseffekten Hvordan får vi el og varme Hvad er Kyoto-aftalen. Gør rede for andre former for energi Analyse Analyse af første del. I forhold til den oprindelige plan har vi presset forløbet sammen. Forsøgene var hurtigt lavet og eleverne forstod hurtigt diverse modeller(?) Som afslutning på første del besluttede vi at indsætte en prøve, da vi begge oplevede, at det meget var Tordenskjolds soldater, der var med i diskussionerne, og vi var i tvivl om de øvrige havde forstået modellerne. I den ene klasse overvejer vi, om vi har lagt et for højt fagligt niveau. Mens den anden klasse udvidede det faglige med en gennemgang af Kyoto-aftalen og de politiske diskussioner, der ligger omkring den. Beregning af elforbruget faldt til jorden, dels fordi vores lister over apparater var uanvendelige i praksis og dels fordi eleverne lige havde gennemført et lignende projekt om energi i hjemkundskab, hvor de havde været på Frederiksberg forsyning og i øvrigt vidste alt om sparetiltag.\n14 Analyse af anden del. (Pt. Startet af den ene klasse men ikke af den anden.) Eleverne virker som om de har gjort projekterne til deres egne, og er meget engagerede og entusiastiske. Evaluering Vi mener, at det havde en positiv effekt på elevernes forståelse, at de skulle formulere sig selvstændigt skriftligt om fx kulstoffets kredsløb, også selv om de ikke havde forstået det 100%. Specielt fik de tilbageholdende piger mulighed for at komme frem med deres viden. Vurdering Vi har selvfølgelig lært det rent faglige om energi og har lært nogle sjove forsøg. Vi har lært helt konkrete færdigheder såsom at bruge begrebskort. Vi har lært lidt om, hvad der er 7 kl. stofområder i de forskellige fag. Vi har lært at tænke bredere rent fagligt fx i områder der dækker alle tre fagområder. Vi har savnet klarere mål for projektet, herunder sammenhængen mellem 6. og 7. kl. Vi har ikke gjort særlig meget brug af støtten fra projektets konsulent Ole Goldbech. Vi har spurgt om nogle praktiske ting omkring forsøg, og noget af dette har vi fået svar på og noget ikke. Vi ville gerne have haft, at Ole var kommet med flere input/ kritiske kommentarer til forløbene, noget der kunne have provokeret/forstyrret os. Han var mest lyttende og lod os så fortsætte i vores eget spor Energi Et undervisningsforløb i 7 klasse i biologi og fysik/kemi ved Christa Rindom og Pernille Thilo Planlægning Vi har valgt emnet energi, fordi emnet kan dækkes af alle tre fag. Emnet energi er et bredt emne, der ofte erfares som svært og abstrakt for eleverne, og vi har forestillet os, at et samarbejde i de tre fag, ville kunne skabe en bedre sammenhæng og en større forståelse for emnet. Mål med forløbet - At eleverne får en forståelse for, at energi ikke bliver brugt men omdannet til andre energiformer. - At eleverne bliver i stand til at forklare, hvordan energi fra solen bliver oplagret i planter for derefter at kunne udnyttes af os via forbrænding både i kroppen og uden for. - At eleverne lærer, hvad en forbrænding er. At der ved forbrænding afgives energi i form af varme, og at en forbrænding i kroppen er den samme proces som en forbrænding uden for kroppen. Handleplan Inden gennemførelsen af undervisningsforløbet så vores plan for forløbet således ud. Der samarbejdes i fysik/kemi og biologi. Undervisningsforløbet omhandler energi og energiomsætninger, hvor biologi tager sig af processerne inden i kroppen, mens fysik/kemi tager sig af processerne uden for kroppen. Derved bliver vores forløb faktisk to parallelle forløb, som kædes sammen i begyndelse af en fælles intro samt fælles mål, og igen kobles sammen i slutningen med en fælles evaluering. I bio arbejdes med energi i kroppen Intro til emnet: Mål med forløbet Hvor bruges energi (i kroppen, elektricitet, varme ) Energi kommer fra solen, energien omsættes/opbevares i planter! fotosyntesen Fysik/kemi Forløbet kan deles ind i tre områder/dele. I f/k arbejdes med energi uden for kroppen Evaluering\n15 1) Arbejde introducerende med energi Forskellige energiformer. Energibevarelse/ energi omdannes til andre energiformer. Frigørelse af energi ved kemisk reaktioner/afbrænding af olie, halm mm. Arbejde med forbrænding, hvad kræver en forbrænding og hvilke nye stoffer dannes der? Energi måles i joule. Forsøg: lave forsøg hvor en energiform omdannes til en anden energiform 2) Energi fra afbrænding af olie og kul Meget af den energi vi bruger (bl.a. til opvarmning og elektricitet) får vi fra kul, olie og naturgas. Hvordan er solenergi blevet til olie? (fra solenergi! plante! olie) Hvad er olie? Generel teori om organisk kemi. Hvad er naturgas? Hvordan udnytter vi olien/ hvordan virker et kraftvarmeværk? (hvad brændes af? Og hvor meget bliver udnyttet? evt. arbejde med biprodukter ) Forsøg: Finde forbrændingsenergi i forskellige olieprodukter 3) Ulemper Kan olien opbruges? En historisk gennemgang, hvor der snakkes om høje priser og bilfrie søndage. Problemet med afbrænding af kul og olie er at der dannes kuldioxid. Drivhuseffekt. Hvorfor er det værre at afbrænde olie end træ? Forsøg: Afbrænding af organisk materialer! påvisning af CO 2 Hvilke delmål i fysik/kemi dækkes med for forløbet: Fysikkens og kemiens verden efter 8. klasse: - Beskrive nogle grundstoffer og kemiske forbindelser. - Beskrive og forklare energioverførsel som fotosyntese, ånding og elektrisk energioverførsel. Anvendelse af fysik og kemi i hverdagen efter 8. klasse: - Kende til fordele og ulemper ved udnyttelsen af forskellige energiformer - Give eksempler på, at der ved fremstilling af energi ofte produceres stoffer og varme, der påvirker miljøet. Biologi Indledende øvelse: hvad tænker børn i 7. klasse når de hører ordet energi? Herudfra vil forløbet blive struktureret. Dog har vi forestillet os, at vi vil indlede forløbet med at slå fast, at hovedparten af vores energi kommer fra solen via fotosyntesen i plantecellerne. Herfra vil vi arbejde med energiprocesser i kroppen, herunder fordøjelse, respiration (forbrænding) og ernæring, samt at fastslå at energi måles i kilojoule. Der vil blive lavet et forsøg på at påvise CO2 i vores udånding ved ånding i kalkvand eller barytvand. Under forløbet hvor vi omtaler kemiske processer fortælles, at i organisk kemi indgår altid kulstof. Varedeklarationer vil blive medbragt af børnene og læst, for at påvise tilstedeværelsen af fedt, protein og kulhydrat. Forskellige typer fedtstoffer vil blive iagttaget under forskellige temperaturer, for at påvise at hver type har en forskellig form alt efter temperaturen. (Fast eller flydende) Der vil blive vist små film om ernæring og fordøjelse. Vi evaluerer ved at lære videre til 6. klasse, hvad børnene selv har lært af forløbet, men de skal prøve at huske, hvad de selv kunne for et år siden og derefter omsætte ny viden til børnene i 6. klasse. Det er tanken, at de to lærere i 7. klasse skal mødes en gang om ugen for at justere forløbet. Faglige mål trinmål. At lære om levende organismer her menneskets livsytringer: fødeoptagelse respiration, fordøjelse og energiomsætning. Kende til levende cellers bygning og funktion. Gøre rede for hovedtræk af fotosyntesen Beskrive udvalgte stoffer i naturen her kulstof. Redegøre for vigtige funktioner i kroppen, her fordøjelse, åndedræt Planlægge enkle forsøg og undersøge og evaluere\n16 Skelne imellem faktuelle spørgsmål og holdningsspørgsmål. Litteraturliste: Fælles Mål fra U.V. min. 200 botaniske forsøg v. Eigil Holm Video: Body Bio: Madens vej Kost & godt fra Mejerierne Ny biologi 1 Gyldendal s Ind i biologien, Alenia s , 54-59, Experimentariets tidsskrift om Natrium- kaliumpumpen. Herevt. om Nobelprismodtager Jens Chr. Skov Gennemførelse Vi har kun beskrevet gennemførelsen af undervisningsforløbet i biologi og fysik/kemi, da det har været meget ustabilt i geografi. Igennem dette forløb har der været to geografilærere på klassen. Den første lærer stoppede mellem planlægnings- og gennemførelsesfasen, og den anden stoppede i sidst i uge 6. Undervisningsforløbet: For at tydeliggøre for eleverne at der i den næste periode skulle arbejdes med det samme emne i biologi, fysik/kemi og geografi, begyndte vi forløbet med, at eleverne på et stykke papir skulle nedskrive stikord om emnet. Derefter præsenterede vi eleverne for de fælles mål vi havde sat for emnet. De mål vi ønskede skulle dækkes var: 1. Hvor kommer energien fra? 2. Hvor bliver energien af? 3. Hvad er fotosyntese? 4. Hvad er respiration/forbrænding? Vores mål var at eleverne i slutningen af forløbet skulle kunne svare på ovenstående spørgsmål. Herefter begyndte vi i de forskellige fag at beskæftige os med emnet. Selvom vi har arbejdet med det samme emne, har vi alligevel arbejdet meget opdelt med hver vores område inden for emnet energi. Derfor har vi gjort meget ud af at henvise til, hvad hinanden har lavet og prøvet at holde fast i de grundlæggende processer og begreber, som har været fælles i vores fag. F.eks. at en forbrænding er det samme uanset om den foregår inden i kroppen eller ude i miljøet, og at fotosyntesen er grundlag for en stor del af energien. Forløbet har taget otte uger og i nedenstående skema, beskriver vi i stikord, hvad der er foregået i ugerne i de to fag. Uge Biologi Fysik/kemi 1. uge Fotosyntese og respiration Introducerende om energi. 2. uge Forsøg med CO2 og H2O ved udånding Arbejde med energibevarelse og forskellige energiformer 3. uge Energi i mad, hvor kommer den oprindeligt fra. Arbejde med energibevarelse og forskellige energiformer 4. uge Læsning af varedeklarationer og betegnelse for energi Finde energiindholdet i sprit og snakke om brændværdier 5. uge De tre energiformer i maden; fedt, protein og kulhydrat. Forbrænding, hvad kræver den og hvad dannes ved denne. 6. uge Film om emnet Søge information på nettet omkring energi ud fra spørgsmål jeg havde stillet. 7. uge Opsamling og evaluering 8. uge Øve deres fremlæggelser og fremlægge for 6. klasse Den sidste uge i forløbet er endnu ikke afviklet, men er tænkt organiseret på følgende måde: Vi har delt 7.klasse op i syv grupper, og hver gruppe har valgt et af 13 spørgsmål (se bilag1). Hver gruppe skal så planlægge, hvordan (hvad skal der siges, hvilke forsøg skal der vises, skal der være plancher mm.) de vil fremlægge deres spørgsmål for 6.klasse, som ligeledes er opdelt i grupper.\n17 Hver af grupperne i 7.klasse skal søge at få fremlagt deres emne for så mange af grupperne i 6.klasse som muligt. Generelt om forløbet kan siges, at det har taget meget længere tid, end vi havde regnet med, og at vi derfor ikke har nået alt, hvad vi havde planlægt i vores handleplan. F.eks. nåede vi ikke i biologi at arbejde med fedtstoffer, og i fysik/kemi nåede vi kun punkt 1 og ca. halvdelen af punkt 2. Det er med vilje, at vi undervejs i forløbet har valgt at skære ned på mængden af stof, da vi mener, at det er bedre at eleverne lærer en mindre mængde stof, end at de druknes i en stor mængde stof, som de ikke kan kapere. Evaluering Vi har endnu ikke afsluttet evalueringen, idet vi anser undervisningen i 6.klasse som en del af evalueringen. Det er her, at eleverne skal benytte og videregive den viden, de nu har om energi. Vi har dog allerede lavet en skriftlig evaluering med eleverne, som har givet os et indblik i hvad eleverne har fået ud af undervisningen, og hvad de synes om emnet, og hvordan de synes, de tre fag har hængt sammen. Ud fra denne evaluering kan vi se at elevernes faglige udbytte af forløbet ikke har været, som vi håbede, og at vi, i forhold til de mål vi i begyndelsen af forløbet havde sat for klassen, kan konkludere, at hele klassen kun kan besvare to ud af de fire mål. Der er dog en enkelt elev i klassen, som er i stand til at komme med en rigtig og fyldestgørende besvarelse. Der er enighed i klassen om, at de tre fag har hængt godt sammen, og eleverne har været positive overfor samarbejdet. En enkelt elev fandt det dog meningsløst at blande fagene sammen. En stor del af klassen synes, at selve emnet har været svært og kedeligt, og de havde foretrukket, at de selv kunne vælge et emne. Vi har snakket en del om, hvad vi kunne havde gjort, for at eleverne synes, emnet var mere spændende. En mulighed kunne være at fremlægge Fælles Mål for eleverne, og at de ud fra disse kunne prøve at forestille sig, hvor det passer med deres interesser. Man kunne f. eks starte med en problemstilling/aktuel avisartikel og derudfra kunne vi være heldige at få startet en debat og derigennem fange elevernes interesse. Vurdering For at starte med det mest positive, har det været meget godt at arbejde sammen på tværs. Vi synes at det har været svært, at forbedre overgangen imellem N/T og biologi, fysik/kemi og geografi. Vi er ikke kommet frem til en endelig løsning, og vi kunne sagtens have brugt mere vejledning/hjælp til at forstå hvad det var vi skulle gøre. Bilag 1 Emner til fremlæggelse for 6. klasse Forklar sammenhængen mellem fotosyntese og forbrænding. Forklar sammenhængen mellem solens opvarmning og vindens retning. Forklar solens indflydelse på den mad I spiser. Forklar hvordan vind bliver til strøm. Forklar hvordan mad bliver til bevægelse, varme og vækst. Forklar hvordan elektrisk energi kan blive til varmeenergi. Forklar om energi de forskellige energiformer. Forklar hvad en forbrænding er. Hvad kræves og hvilke stoffer dannes. Forklar hvordan man beslutter hvor en vindmølle placeres. Forklar om de tre stoffer fra maden hvorfra vi får vores energi. Forklar hvordan man kan oplagre energi. Forklar hvad energi kan bruges til. Forklar fordele og ulemper ved afbrænding.\n18 3. Frederikssundsvejens Skolen 3.1. Klimaforandringer Et undervisningsforløb i 5. og 6. klasse i natur/teknik ved Martin Iversen, Thomas Gregersen og Thomas Thilo Planlægning 5. klasse Vi valgte vejr og klima, ud fra den betragtning at vi skulle finde et emne, der kunne forbindes med det overordnede emne Klimaforandringer, som vi har valgt, at de skal arbejde med i overbygningen. Det var oplagt at få en begrebsforståelse og en indledende indsigt, før vi skal integrere fagligheden fra biologi, geografi og fysik/kemi i emnet. Med det sagt har vi også gjort opmærksom på det overordnede formål for forløbet. Desuden var vi så heldige at skolens nye bogsystem NATEK 5 havde et emne Vejr, her og der, som vi kunne bruge som udgangspunkt. Vores handleplan er udtrykt i vores undervisningsforløbsplan, hvor vi har aftegnet den overordnede struktur for hele forløbet, vores mål var at følge den så vidt det var muligt, med det forbehold at vi kunne ændre det hvis tidsplanen eller selve undervisningen ikke fungerede. Evalueringen var løbende at sikre at eleverne har den ønskede læring, ved fra time til time at tage det foregående op i samtale med eleverne, ellers at veje stemningen, vores professionelle vurdering af eleveres interesse og engagement. Eleverne har ikke været involveret i selve planlægningsfasen. 6.klasse På vej til det overordnede emne Klimaforandringer, havde vi tænkt emnet energi skulle gennemgås i 6.klasse. Vi har brugt NATEK 6 til dette forløb. Vores mål med forløbet var, at eleverne fik kendskab til kulstof og andet fossilt brændstof. Hvad afbrændingen betyder for CO2-kredsløbet, og hvilken effekt det har på miljøet. Eleverne skulle arbejde praktisk/eksperimenterende med emnet, samle data og forholde sig til egen påvirkning af miljøet. Energi-emnet har undervejs været formidles via små fremlæggelser, af både indsamlede og bearbejdede data samt forevisning af praktiske forsøg. Resultaterne er blevet diskuteret og relevante konklusioner fremhævet. Gennemførelse 5. klasse Der er flere ting som ikke har fungeret, især tidshorisonten er skredet. Vi har brugt meget længere tid til de enkelte underemner i undervisningsforløbet end vi havde regnet med. For det første fordi vi har fokuseret meget på at få alle eleverne med, de fagligt svage elever har trukket tempoet ned og læringen tog længere tid. For det andet fordi at selve lektionerne har været ramt af sygdom, andre aktiviteter på skolen eller andet fravær hos lærerne. En enkelt lektion blev suspenderet p.g.a. elevernes opførsel. Samlet betyder det at forløbet for det første ikke er afsluttet endnu, men også at selve forløbet opleves fragmenteret og usammenhængende for eleverne og lærerne, hvis der f.eks. går 2-3 uger mellem de havde det sidst. Selve engagementet hos eleverne har været meget svingende. De fagligt stærke har gerne ville arbejde og er interesseret men en stor del af eleverne oplever timerne som noget kedelige og uinteressante. Bl.a. har eleverne flere gange fået lektier for som over halvdelen af dem ikke får lavet (en dels skyldes dog at de ikke har kunnet finde ud af det). Hvilket også ødelægger rytmen. Vi har stået i dilemmaet mellem, om vi blot skulle fortsætte eller arbejde mere grundigt med opgaverne i timen. Det er nu ikke nødvendigvis fagets skyld, i andre fag er den manglende udførelse af hjemmearbejdet også en hæmsko. Især har den teoretiske og boglige side af forløbet været tungt for eleverne, hvorimod den praktiske side med forsøg etc. har interesseret eleverne. Desværre har vi af praktiske årsager måtte fravælge nogle forsøg. Undervisningsfaciliteterne vi har haft til rådighed er deres normale klasselokale hvor vi har stuvet 28 elever sammen. Økonomisk har vi ikke haft mulighed for at købe undervisningsmaterialer til forsøg, dette har medført at undervisningen er forestået med det forhåndenværende søms princip.\n19 Af de syv moduler vi indtil nu har gennemført har vi blot udført et forsøg (solnedgangsfænomenet hvorfor himlen er blå). 6.klasse Vi er endnu ikke helt færdige med forløbet, sygdom og andre presserende emner har forsinket gennemførslen. En del af modulerne er til gengæld læst intensivt som periodelæsning, hvilket har virket som en fordel for mange elever. Det har desværre ikke været praktisk muligt at lave så mange modeller og forsøg som ønsket. Men det har vist sig at eleverne havde forhåndsviden fra tidligere naturfagstimer og derigennem skabt en livlig gennemgang af de forskellige delemner. Analyse 5.klasse Under emnet atmosfæren udførte vi et forsøg med solnedgang og hvorfor himlen er blå (akvarium med skummemælk). Forsøget skulle blot have taget en enkel lektion, men det kom til at strække sig over et helt modul. I vores evaluering med eleverne sad teorien om dette fænomen fast. Så selv om det tog væsentlig længere tid var det en god investering. I vores gennemgang af fastlands- og kystklima byggede vi ikke undervisningen op om forsøg. Selv om vi brugte lang tid på gennemgangen, og repeterede det igen, fik vi langt fra alle eleverne med. 6.klasse De praktiske forløb har som ventet været et hit med fordybelse, forundring og forståelse. Når eleverne så også har haft et teoretisk fundament, har det været vellykket. En del af de forsøg og modeller vi ikke har lavet i praksis, har så været gennemgået meget grundigt på tavlen og eksempler fra virkelighedens verden har været fremvist. Det har også vist sig at viden fra andre fag og forløb er blevet brugt til at fremvise paralleller til emnets pointer. Evaluering 5.klasse Vi er ikke nået igennem en gennemgående evaluering, i og med vi ikke er nået igennem hele forløbet. Men internt lærerne imellem har vi diskuteret forløbet meget. Ud fra det synspunkt, at vi begge synes, det har været et meget frustrerende og tungt forløb. Nogle elever er meget svære at motivere, nogle keder sig, tempoet dræbende og klassekulturen svingende. Vi har tvivlet meget på om alle grupper af elever fik nok ud af undervisningen, dvs. både svage, mellem og stærke elever på hvert deres niveau. Elevernes almene forståelse og sproglige forståelse har været en begrænsning, som vi umiddelbart har haft svært ved at reagere på. 6.klasse Vi har endnu ikke foretaget evalueringen, men fastholder den i planlægningen fastlagte. Vurdering 5.klasse Vi skal have løst problemet med, at vores elever har så stor spredning i deres forudsætninger for at deltage i emnet. Vi bliver nødt til at have et mere varieret udbud af materiale, der er tilpasset de stærke og svage elever. I vores analysedel fremlagde vi, at forsøg har en gunstig virkning på deres læring, men at det tager længere tid og kræver væsentlig mere forberedelsestid. Vi har ikke udnyttet, at selv enkelte forsøg får stor betydning, for hvad de har lært, men vi vurderede, at det var for enkelt at gå ud og lave temperaturmålinger. Derudover bliver vi også nødt til at få et mere realistisk billede af misforholdet mellem vision og virkelighed. 6.klasse Det planlagte undervisningsforløb har været en god skabelon for emnet, men krævet meget forberedelse af de praktiske forløb. Dette har været begrænset af skolens økonomi og har taget en del tid samt krævet god fantasi. Det er rart at have haft muligheden for at kunne støtte sig op af en ekspert (projektets konsulent Ole Goldbech, CVU-Stork) og herfra få små, men gode input.\n20 4. Vanløse Skole 4.1. Nedbrydning omsætning Et undervisningsforløb i 6. klasse i natur/teknik ved Frank Rasmussen. Planlægning Jeg ønskede dette emne, fordi jeg i mange år har undervist i fysik/kemi. Emnet måtte derfor gerne være hentet i biologi. Holger som jeg samarbejdede med, syntes det var et godt emne. Siden har Holger fået et andet job, så nu kører jeg emnet alene. Vi var oprindelig fire lærere tilmeldt matnat i verdensklasse overgangen kl., og jeg havde håbet på, at dette projekt kunne medvirke til at gøre det sjovere/nemmere at være natur/tekniklærer på skolen. Ideelt ville være et egentligt faglokale til natur/teknikundervisngen, med forsøgsmaterialer til en hel klasse i skabe, hertil installationer:vand, strøm og gas á la fysik/kemi men med stole og borde svarende til alderstrinnet. Mål At lære at naturens eget affald ikke bare forsvinder men omsættes. At lære hvordan man kan tilrettelægge og udføre eksperimenter. Mere om mål for arbejdet (ekskurs fra en undersøgelse af trinmål i de relevante fag) er lagt som bilag 1. Tidsterminerne i matnat/verdensklasse har determineret forløbet til senest at starte i marts vi ville have valgt april/maj men sådan er det. 01.marts aktivitet Nedbrydning af planter 08.marts aktivitet Den omvendte have + hvordan er det gået med nedbrydningen? 15.marts aktivitet Indfangning af sporer 29.marts aktivitet Forrådnelse og luftarter + se på sporer 05.april aktivitet Opgravning af den omvendte have + evt. biogasanlæg 12.april Hvordan er det gået med forrådnelsen + opsummering af emnet En mere detaljeret indholdsbeskrivelse er lagt som bilag2 sidst i dette dokument. Eleverne er ikke søgt inddraget i valg af emne eller indhold. Tanken var at Holger og jeg evaluerede emnet og siden evaluerede med eleverne. Gennemførelse 1.gang Jeg ville have, at klassen lavede to udgaver af Nedbrydning af planter, men eleverne argumenterede med, at de ikke kom til at lave noget, hvis ikke de dannede flere grupper. Begge lektioner gik med at finde frem til gruppestørrelse, og hvem der skulle være sammen. 2.gang Klassen indrettede papkasser med salatblade se bilag 2. 3.gang Det var stadig vinter udenfor med nattefrost og sne, der dækkede jorden. Vi måtte vente med at anrette den omvendte have. Vi så, hvordan det var gået med salatbladene: bladene i sand og ovntørret jord havde klaret sig bedst, men de andre var forbavsende friske at se på. Mængden af bakterier i forsøgsjorden var nok pga. vinteren for lille til at omsætte. 4. gang Nu var det blevet forår. Klassen anlagde den omvendte have i et stykke jord nord for skolen. Da jeg informerede mine kolleger om, at vi havde gang i dette forsøg, for at de ikke skulle grave samme sted og dermed ødelægge eksperimentet, fik jeg at vide, at pga. skolens ombygning skulle jordstykkets inddrages som frikvartersareal. Vi får se, om vi om 4 uger kan grave op igen eller om anlægsarbejderne har gjort det! Næste gang vil vi opstille forsøg til indfangning af sporer.


Spider-Man 2 er i store træk inspireret af handlingen fra Marvel tegneserien’s "Amazing Spider-Man 50"\nIndspilningerne til filmen begyndte før der forelå et endeligt manuskript\nScenen i filmen hvor Peter Parker smider sit Spider-Man-kostume ud er identitisk med den selvsamme berømte scene fra tegneseriens verden i bladet "Amazing Spider-Man 50"\n- bag om produktionen\nSkrevet den 7/7-2004 af Allan Ravn\nHan klatrer op ad mure med de bare hænder. Han svinger sig på kryds og tværs af Manhattan mellem biler og skyskrabere. Han redder ungmøer fra grusomme skæbner og farlige skurke. Han er én person om dagen og en anden om natten. Han er nærmest usårlig, men ikke udødelig – han er Spider-Man!\nSpidey foran Chrystler bygningen - kan det blive meget bedre?\nPå film kan som bekendt næsten alt lade sig gøre, men faktisk skal man ikke længere tilbage end år 2003 før Spider-Man 2 var i fare for aldrig at blive til – eller i "næst-værste" fald at blive indspillet med en anden hovedrolle end genkendelige Tobey Maguire, der også have rollen, da étteren premierede. På grund af rygproblemer, der indtraf under indspilningerne til hestevæddeløbsfilmen Seabiscuit, var Maguire nemlig så tvivlsom, at man allerede havde sat Jake Gyllenhaal (The Day After Tomorrow, Donnie Darko) i gang med forberedelserne som den maskerede helt i efterfølgeren. Heldigvis for fans af den originale Spidey blev Maguire selv i stand til endnu engang at trække i det røde kostume – men først efter endnu en forsinkelse. På grund af af en voldsom skade på hans ene arm måtte indspilningerne udsættes fra februar (i 2003) til april. Herefter var Maguire dog klar til at kaste sig ud i flere skurke og eventyr hentet fra Marvel-tegneseriens univers.\nNye skurke og gamle kendinge\nInstruktør Sam Raimi, der også sad i instruktørstolen på den første film, har endnu engang samlet mange fra det første pragtfulde cast-ensemble til virkeliggørelsen af Spider-Man 2. Filmen, der på et tidspunkt havde undertitler som "No More" og "Unmasked", byder igen velkommen til Kirsten Dunst i rollen som Mary Jane Watson samt den første films tragiske skæbne Harry Osborn (spillet af James Franco). Også Peter Parker/Spiderman’s tante May er der gensyn med – og mange flere, men der er også blevet plads til de nye overraskelser, og som den største af dem alle må den mangearmede nye skurk Doctor Octopus spillet af Alfred Molina betragtes.


Sådan får du aldrig en dad bod - læs det hele her!\nSådan får du ALDRIG en ’dad bod’\nVi har derfor samlet nogle gode råd til dig, der ikke vil have en dad bod – men som i stedet er interesseret i en veltrænet og stærk krop, hvor fedtprocenten er nærmere 10 end 20.\n#1 Løft tunge vægte\nFar-kroppens kryptonit er uden tvivl vægttræning – og det er en af de bedste investeringer du kan lave i din egen sundhed. Vægttræning gør dig nemlig stærkere, og tunge vægte bidrager til øget muskelmasse. En god portion muskelmasse ser ikke blot godt ud, men det vil givetvis også øge din forbrænding – og det ruster dig bedre til at klare de eventuelle udfordringer, som du uundgåeligt vil stå overfor, når du bliver ældre.\nHvis du ikke allerede er i gang med vægttræningen, så er det absolut ikke for sent at starte; og de fleste bor da også i nærheden af et fornuftigt træningscenter. Hvis du ikke ved hvordan du kommer ordentligt i gang, så kan du se et eksempel på et godt full body træningsprogram her.\n#2 Få pulsen op med jævne mellemrum\nDet er uden tvivl rigtigt godt at løfte vægte jævnligt – og hvis du giver den tilpas med gas, så giver det uden tvivl også sved på panden. Men det kan alligevel godt svare sig at udføre noget intensivt arbejde, der er målrettet forbedringen af dit kondital og din fedtforbrænding.\nDet vil uundgåeligt være sådan, at din forbrænding falder med alderen, og derfor kan det være en god ide at gøre nogle ting, der fortsat holder dig i god fysisk form – selvom du ikke længere er 18 år gammel. En af de nemmeste ting at gå i krig med er en form for HIIT (High Intensity Interval Training) eller ved at blive inspireret af vores finishers.\n#3 Træn dine mavemuskler\nMange af os bruger rigtigt med tid foran en computer – og en stor del af dagen går med at sidde ned. Det er bestemt ikke en god udvikling; men til gengæld gør det styrketræning endnu mere attraktivt for mange mennesker. Styrketræning kan nemlig bevirke til en bedre holdning, og det kan modvirke mange af de negative effekter, som følger i kølvandet på en inaktiv hverdag med dårlige sidestillinger.\nEn af de ting som mange måske bare overser lidt i forhold til sund holdning og generelt en sund krop, er mavetræningen. Hvis du vil holde far-kroppen fra døren, samtidig med at du ruster dig bedst muligt til at give gas i træningslokalet; så skal du prioritere træningen af din mave og din lænd.\n#4 Brug tiden effektivt\nEn af årsagerne til at mange ’lider’ af far-kroppen, om man vil, er nok mangel på tid – eller rettere sagt, mangel på prioritering. Det kan vi såmænd godt forstå, og træningen er (desværre) hurtigt en af de goder, som falder fra, når tiden er knap.\nDerfor skal du bruge tiden i træningscentret effektivt; hvilket betyder, at du skal fokusere på de øvelser, der giver dig mest ’bang for your buck’ – og bruge tiden på de træningsprogrammer, der rent faktisk fungerer.\n#5 Få nok protein\nOg som rosinen i pølseenden; du skal naturligvis have tilstrækkeligt med protein i din hverdag. Protein mætter mere end kulhydrat og fedt, samtidig med at protein hjælper på din restitution og opbygning af din muskelmasse.\nSom udgangspunkt skal du have et sted mellem 1,5-1,7 gram protein per kilogram kropsvægt, og så er du godt dækket ind i forhold til styrketræning. Hvis du ikke kan få nok protein igennem din kost, så kan du med fordel supplere med proteinpulver.


Anmeldelser af Månen over Øen | Anne-Marie Vedsø Olesen\n← Fantastisk 5-hjertet anmeldelse i Politiken i dag af min dystopi Månen over Øen!\nEvent hos Arnold Busck 1. juli om ‘Månen over Øen’ →\n13. juni 2020 · 6:53 am\nI dag er det seks dage siden, ‘Månen over Øen’ udkom, og her er en status over foreløbige avisanmeldelser. Det er gået forrygende, fra den første fuldstændig overdådige anmeldelse i Politiken til rigtig gode i både Jyllands-Posten, Berlingske og Weekendavisen. Jeg kan ikke andet end at være tilfreds og glad. Her nedenfor er uddrag af de foreløbige fire positive anmeldelser fra de store aviser (og to til fra Information og Kristeligt Dagblad tilføjet senere):\n“Så kast dig ud. Og gisp. For ‘ Månen over Øen’ er en af Anne-Marie Vedsø Olesens skarpeste og mest konsistente romaner til dato. Meget er, som det plejer. Universet er syret og surreelt. Der er en dobbeltbundet (is) dronningekvinde i hovedrollen – her opkaldt efter en af antikkens filosoffer, Hypatia. Og vi føres steder hen, hvor blødt wienerbrød nægter at gå. Men det hele er kogt ned til en lille terning af tungt stof. Og der er en sjældent sammenhængende, gennemført, civilisationsdesperat og røntgenøjet mening i galskaben. Alt sammen skrevet frem som korte afgrænsede kapitler, små bidder, der er henholdsvis rablende, vidende, opremsende, abrupte, ømme og knastørre. Og det går lige ind.”\n“Ordene bobler og syder i ny roman, som spidder vores digitale afhængighed” … “Og hold da op, hvor bliver man revet med! Ikke på grund af plottet, for det er enkelt – enerens kamp mod de mange – men på grund af den strømmende, fabulerende, lyriske, filosoferende stil.”\n“Lyrisk scifi-roman om afhængighed af stimuli … Både Øen og Månen fremstår som utopier, der udvider vores opfattelse af menneskelige livsrum, fysiske og mentale. Den kyndige vil finde mange referencer til filosofiske værker, nogle gange subtilt, andre gange helt direkte, som når Schopenhauers Verden som vilje og forestilling indlejres i teksten. Hvis man kan sin Kant, forstår man sikkert særlige pointer. Anne-Marie Vedsø Olesen har skrevet en intens roman, der er ambitiøs i sprog (dog med noget forcerede lyrismer) og tanke.”\n“Anne-Marie Vedsø Olesen indbyder læseren til at reflektere over fortid, nutid og fremtid og de virkeligheder, som generationerne hver især lever i. Hvilken verden er mest virkelig, mest ægte, mest rigtig – vores egen, vores forfædres eller vores børns og deres efterkommeres? Eksisterer virkeligheden kun i nuet, eller er den evigtgyldig eller foranderlig, eller er den her overhovedet? »Månen over øen« giver hverken svar eller letkøbte løsninger, den slags skal findes inde bag læserens eget øjenvisir. Forfatteren gør det nu heller ikke let, når hun indimellem bevæger sig ud i poetisk-filosofiske betragtninger, som kan være svære at følge. Til gengæld giver hun masser af metaforiske hints og filosofiske henvisninger, både i navnesymbolikken og i referencer fra Platon til Tintin. Og med vores nye post-coronabevidsthed er vi oven i købet endnu bedre rustet til at møde ikke bare fremtiden, men også den dystopiske verden og de problematikker, som Vedsø Olesen præsenterer i denne filosofiske sci-fi-fantasy.”\n“Anne-Marie Vedsø Olesen er en af Danmarks mest kompromisløse forfattere af især science fiction … Romanen er sprænglærd og spækket med referencer til klassisk europæisk højkultur … kudos for sit mod til at insistere på dannelse og tradition og advare mod internettets anslag mod menneskelig koncentrationsevne og impulskontrol. Fedt er det faktisk også, at bogens mangel på sanseindtryk samler sig til en farveløs skyggevirkelighed. Læseren ser verden år 2687, som den tørre Hypatia ser den, i sort-hvidt måneskin, og mindes om, at verden, som vi kender den, kan blive forandret til ukendelighed, uden at vi ønsker det.”\n”Månen over øen” er kompakt vævet læsning med tråde fra filosofihistorien, semantikken og mytologien … I Anne-Marie Vedsø Olesens univers flyder alting sammen. Filosofihistorien optræder i adskillige forklædninger – med referencer til blandt andet Platons hulelignelse og både den tidlige og den sene Wittgenstein – og man skal kunne overgive sig til den kompakte strøm for også at kunne overgive sig til værket. … Vedsø Olesen skriver heldigvis utroligt sikkert og fantastisk opfindsomt”.


Hotel San Antonio & Spa – Malta - HandiTours - Kørestolsvenlig rejse\nHotel San Antonio & Spa ligger med et fantastisk udsyn ud over Middelhavet. Strandpromenaden ligger nedenfor hotellet og man kan komme derned på under 5 min. Vejen hælder lidt.\nBeliggenheden af hotel San Antonio er ideel for en behagelig ferie på Malta, hvor restauranter og fritidsfaciliteter er alle indenfor en gå afstand fra San Antonio.\nHotel San Antonio & Spa tilbyder sine gæster en bred vifte af ydelser, førsteklasses faciliteter og udsøgt gastronomi. Hotel San Antonio & Spa tilbyder derudover også en række af forskellige massager i deres lækre spaomgivelser. Med all inclusive får du et bredt udvalg af kulinariske oplevelser fra køkkenet, drinks og underholdning i et afslappende miljø.\nAntal handicapvenlige værelser: 12 stk. ( På forskellige etager)\nBrusebad, toilet, hårtørrer, tv, telefon, pengeskab, køleskab, aircondition, Wi-Fi internet. Toilet med foldbart greb, roll-in shower\nAll inclusive – indebærer bl.a. drikkevarer fra alle restauranter, herunder vin, øl, sodavand, juice og vand. På barer finder man også en række spiritus og likører, cocktails samt kaffe – tilgængelig indtil kl. 23.30\nElevator: B 89 cm x D 150 cm\nDørbredde : 95 cm\nSengehøjde: 65 cm\nLuft under seng: 25 cm\nTerrassedør 80 cm ( kant 5 cm )\nBadeværelsesdør: 90 cm\nToilethøjde: 40 cm