OPHÆNG TIL FOLDEGARDINER » Tjek mere her >\nOPHÆNG TIL FOLDEGARDINER\nOphæng Til Foldegardiner? Her får du hjælp mht. at finde de rigtige gardiner til din bolig og til den laveste pris på markedet. Det er en garanti. Læs denne guide eller besøg gardinbutikken, hvor du får: 110 % tilfredshed, eller pengene retur; prisgaranti samt målgaranti, dvs. måler du forkert, betaler du ikke noget! Ophæng Til Foldegardiner\nHvis du tror, at gardiner kun er noget, som din bedstemor skal bruge, kan du godt tro om igen. Gardiner er nemlig tilbage i boligen – i mange flere variationer, mål og materialer end nogensinde før. Med denne forbrugerguide bliver du klogere på, hvad de forskellige typer af gardiner egner sig bedst til, så du ud fra det bedre kan få klarlagt, hvad der passer bedst til netop din bolig. Og får du brug for support og rådgivning, er du altid velkommen til at tage kontakt til os.\nFoldegardiner ○ VELUX-gardiner ○ Lamelgardiner ○ Rullegardiner ○ Duo Rollers ○ Persienner ○ Plisségardiner ○ Almindelige gardiner ○ Panelgardiner ○ Børnegardiner ○ Mørklægning ○\nVELUX-gardiner er gardiner, der passer til de originale VELUX-vinduer, og som er lavet på VELUX' egen fabrik. Disse gardiner gør det muligt at sikre den ideelle regulering af lys, uanset hvilket rum de er placeret i. Der er virkelig mange typer VELUX-gardiner; mørklægning (ensfarvet, eller eks. Disney-motiv til børneværelset), rullegardiner, plissegardiner, markiser, persienner, insektnet og Duo Rollers (mørklægning og "almindelig" lyskontrol i ét). Alt efter typen af gardin kan du vælge manuel betjening og/eller betjening med fjernbetjening (el- og/eller solcelledrevet). Den elektriske betjening er særlig smart, hvis vinduet er placeret højt eller på anden måde er helt ufremkommeligt, så det ikke er lige til at komme til det og trække for eller fra.\nSe mere: Cars Gardinstof\nPlisségardiner er blandt de mest effektive mørklægningsgardiner, der findes, dels pga. materialet, dels pga. den supergode pasform til vinduet, og samtidigt er de en diskret løsning, som også er pæn, når den ikke er i brug. Plisségardiner er nemme at betjene, uanset hvilken betjeningsform, du vælger – valgmulighederne er almindeligt snoretræk, snoretræk kombineret med wire-styring, snorefri betjening samt touch-betjening – og desuden er der flere forskellige varianter at vælge imellem, alt efter beskaffenheden af vinduerne. Fx findes der plisségardiner, der er særligt velegnede til at blive monteret i tagvinduer, mens andre plisségardiner gør sig bedst i andre typer af vinduer. Rent designmæssigt bør du gøre op med dig selv, om du er modig og går efter pangfarverne og de mere "specielle" designs, eller om du er mere til det normale samt mere tidløse. Det er kun din fantasi, der sætter grænser, med hensyn til designet af plisségardiner. Næsten da. Gardinerne findes i et utal af kulører, designs samt visuelle udtryk, så det er kun op til dig og din stil, hvilken kulør og gardintype, der skal hjem til dig og bo.\nDet moderne børneværelse skriger efter gardiner, som afslører barnets køn og interesseområder. Her er gardiner med Disney-motiv eller gardiner med film-motiv et oplagt valg. Mulighederne er alt lige fra Frost til Star Wars, Jake og Piraterne, Batman eller Superman, klassiske Disney-prinsesse-gardiner, Dr. McStuffin, Thomas Tog, gode, gamle Mickey Mouse eller SvampeBob Firkant.\nRullegardinet er enkelt, rent og minimalistisk i sit udtryk. Ud over at fungere godt til mørklægning, idet det slutter tæt i top, bund og sider, fylder det meget lidt, når det er rullet op. Det har typisk et helt enkelt kædetræk eller snoretræk, der ikke gør meget væsen af sig. Rullegardiner fås i virkelig mange forskellige farver og kvaliteter, med og uden mørklægningsfunktion. Sidstnævnte er meget velegnede i soveærelset og/eller børneværelset, mens førstnævnte meget gode i fx stue og køkken, hvor det er fint at kunne minimere indkig uden at aflukke helt for lys udefra. Her er især rullegardin i transparent eller semintransparent et godt valg. Rullegardiner findes i forskellige kvaliteter og kulører – der er eksempelvis ingen, som siger, at mørklægningsgardiner skal være sorte; de fungerer også upåklageligt i hvid eller øvrige kulører. Vælg, hvad der passer til dig og din stil – så vil resultatet blive bedst.\nFoldegardiner – som også kaldes liftgardiner samt hejsegardiner – er en elegant gardinløsning, der på diskret facon skærmer for indkig. Foldegardinerne er populære i danskernes stuer, hvilket er forståeligt, idet de passer fint til både stue, køkken, soveværelse og ethvert andet rum i boligen. Hvis gardinerne bliver beskidte eller støvede, er det simpelt at vaske stoffet og hænge det på plads igen. Vælg mellem flere forskellige kulører og mønstre (med eller uden mørklægningsfunktion), så du kan udtrykke din helt egen stil gennem dit valg af foldegardiner. Foldegardiner betjenes med kæde- eller snoretræk eller den type betjening, du angiver, ved køb.\nLamelgardiner sætter for alvor prikken over i'et i stuen med de store vinduespartier, på et kontor eller i en hall. Eller ethvert sted, hvor du foretrækker det eksklusive og rene, lige linjer. Lamelgardiner er lette at tilpasse, lige som det er ganske let at regulere lysindfaldet efter behov ved blot at vinkle lamellerne. Lamelgardiner passer godt i virksomheder og/eller på kontorer, men de gør sig også godt i det private hjem. Hvis du føler, at hvide lameller er lidt for neutrale, er det en mulighed at vælge mellem en lang række forskellige farver samt mønstre, så du kan sætte dit eget præg på.\nPersienner har i lang tid været meget populære som afskærmning – både når det gælder persienner i træ og i metal. Ud over at persienner er et stilrent og diskret valg, som er med til at definere rummet på elegant vis, skyldes deres populæraitet også, at persienner nemt kan styre lysindfaldet og at de er lette at rengøre, f.eks. med en klud, støvsugeren eller med en speciel renser til persienner. Der er, som nævnt, persienner i træ og metal: I træ kan du selv vælge bredden på lamellerne – standardmålene er på henholdsvis 25 og 50 mm – mens metal-variantens mål ligger fast på 25 cm. Til gengæld kan de fås i et væld af forskellige kulører, så er du til mere spas end den traditionelle metalfarve, kan du også vælge persienner med knald på kuløren. Persiennerne leveres på specialmål, så de passer til alle typer vinduer. De har desuden wirestyr, hvor du selv vælger betjeningsside, når du bestiller. Det er helt op til dig, om wiren skal være i højre eller venstre side af persiennerne.\nSe også: Persienner 77 Cm\nEn god nattesøvn er vigtig – ikke mindst for din sundhed. I årets lyseste måneder kan det dog være problematisk at få sovet ordentligt, idet solen går sent ned og står tidligt op. Mørklægningsgardiner kan være en hjælp mht. at holde det uønskede lys helt ude – enten i soveværelset eller i børneværelset. Og bliver du irriteret over genskin i computerskærmen eller tv'et , kan du også dække af for solens stråler med et mørklægningsgardin dér. Du vælger selv, om mørklægningen skal ske i form af rullegardiner, "normale" gardiner, foldegardiner, plisségardiner, VELUX-gardiner eller lamelgardiner – der findes et væld af muligheder, præcis som der også er utallige muligheder for at sætte farve på livet. Mørklægning behøver nemlig ikke altid være kulsort. Også hvid egner sig fortrinligt til mørklægning, og er oven i købet ganske diskret, når gardinet ikke tages i brug.\nSe evt.: Panelgardiner Med Kappa\nPanelgardiner er en moderne og utroligt elegant måde at afskærme for solen og nysgerrige blikke på. De findes i specialmål, og de kan sågar fungere som en slags dør til at lukke af eller som et garderobeskab, eller de kan bruges som rumdeler. Du kan få panelgardiner som mørklægningsgardiner, ensfarvet eller mønstret, og der er naturligvis en lang række kulører samt mønstre at vælge imellem.\nDuo Rollers - også kaldet Duo-rullegardiner - er en type rullegardiner med persiennefunktioner. Duo-gardiner har to stoflag af transparante og ikke-transparante striber. Du kan med Duo Rollers lukke lyset ude eller efterlade en lille stribe til at være en smule åben. Det er perfekt til værelser, hvor du gerne vil lege med lysindfaldet.\nAlmindelige gardiner, også kaldet klassiske stofgardiner, som kan trækkes for og fra, er en tidløs og stilsikker måde at skærme for indkig og lys på. Almindelige gardiner får du i mønstrede, ensfarvede og som mørklægningsgardiner – selvfølgelig i lækre stoffer i høj kvalitet – og de kan sagtens sættes sammen med eksempelvis plisségardiner eller rullegardiner. Nogen bruger udelukkende gardiner af stof som dekoration, der ikke trækkes for eller fra, mens et andet gardin, såsom det nævnte rulle- eller plisségardin, sørger for den egentlige afskærmning - men det afhænger helt af din smag og rummets øvrige interiør. Almindelige gardiner er nemme at på- og afmontere, og det gør det helt enkelt at vaske stoffet. Vælg mellem gardiner, der går helt ned til gulvet eller gardiner, der når ned til vindueskarmen. Gardinerne får du naturligvis på mål, så de passer perfekt til lige præcis dine vinduer.\nSe evt.: Rullegardiner 50 Cm\nDu er her: Gardin.guide » Gardiner DK » Ophæng Til Foldegardiner\nOPHÆNG TIL FOLDEGARDINER > Find alt inden for gardiner online her > Tilfredshedsgaranti ✓ Prismatch ✓ Mål-garanti ✓ Ophæng Til Foldegardiner → Klik her :)\nFilnavnet på denne webside om "ophæng til foldegardiner" er "ophaeng-til-foldegardiner" med den fulde URL http://gardin.guide/dk/ophaeng-til-foldegardiner, og siden er nr. 2145 ud af i alt 3278. Du kan se flere interne sider her: Foldegardiner 105 Cm, Persienner 30 Cm Bredde, Persienner I Grå, Persienner 55 Cm, Gardiner Kontor, Lamelgardiner Bundvægt, Gardiner Skanderborg, Rullegardiner På Skinner, Rullegardiner Holstebro, Liftgardin Denim ... Tak for dit besøg, og god dag :)


Lif: Der er behov for en national strategi for innovation på sundhedsområdet - Altinget: forskningsformidling\nAvisens 0. årgang, søndag den 12. juli 2020, opdateret kl. 5:00. Redigeret af Chris Lehmann\nDebat 27. maj 2019 kl. 2:00 | Print\nEn national innovationsstrategi skal klargøre sundhedsvæsenet til de nye epokegørende sundhedsløsninger og -teknologier, skriver Allan Skårup Kristensen.\nDEBAT: Tiden kalder på en ny innovationskultur, hvor det ikke er nok at fokusere på opfindelserne og de gode idéer, men hvor der også er en politisk helhedsforståelse for, hvordan vi får bragt de nye idéer på markedet, skriver Allan Skårup Kristensen.\nAf Allan Skårup Kristensen\nChefkonsulent for Forskning og Innovation, Lægemiddelindustriforeningen, Lif\nEn opfindelse bliver først til rigtig innovation, når den bliver brugt.\nIndtil da er det mest bare en god idé. Derfor er det i debatten om en ny innovationskultur ikke nok blot at fokusere på opfindelserne. Vi er også nødt til at diskutere, hvordan vi får de gode idéer bragt på markedet og taget i brug, men den sidste del indgår stort set aldrig i den politiske diskussion om, hvad der skal til, for at vi kan få mere innovation.\nDet er en udfordring for den faktiske innovation, når innovationspolitik bliver reduceret til en ren instrumentel diskussion om ordninger og virkemidler i Uddannelses- og Forskningsministeriets regi i stedet for en diskussion om, hvad det er for nogle forandringer vi ønsker, og hvordan innovation kan bidrage.\nVi har i Danmark stadig svært ved at tiltrække internationale investeringer og risikovillig kapital.\nAllan Skårup Kristensen Chefkonsulent – Forskning og Innovation. Lægemiddelindustriforeningen, Lif\nInnovationspolitik burde i langt højere grad handle om at binde forskellige sektorpolitikker sammen med forsknings- og uddannelsespolitikken. Det gør den ikke i dag.\nTag for eksempel sundhedsområdet, hvor der i disse år er en helt ny klasse af såkaldte immunterapier på vej ud til patienterne. Der er tale om lægemidler, som på forskelligvis booster patienternes eget immunforsvar til at bekæmpe tumorer, og de repræsenterer et kæmpe skridt fremad i behandlingen af kræft.\nInnovationen risikerer imidlertid let at blive forsinket og måske helt udskudt, fordi myndighederne i deres vurdering af nye lægemidler kræver data fra virksomhederne om lægemidlernes effekt på "overlevelse".\nProblemet er, at nogle af de nye immunterapeutiske kræftlægemidler er så gode, at patienterne lever videre i årevis og nogle måske bliver helt helbredt, og at det derfor tager lang tid at indsamle data for overlevelse. Dataindsamlingen forudsætter så at sige, at patienten dør.\nI dette eksempel er myndighedernes metoder for ufleksible og er med til at bremse innovation. I dette eksempel burde man måske i stedet arbejde med et mål om for eksempel restsygdom eller et andet mål, som det faktisk er muligt at indsamle data løbende.\nAt omsætte idéer til innovation, der bliver brugt i det offentlige velfærdssystem, er ikke kun en udfordring på lægemiddelområdet. På andre områder spiller ufleksible offentlige indkøbssystemer, manglende totaløkonomisk vurdering og andre problemstillinger negativt ind på den faktiske evne til at få udbytte af ny innovation.\nDer er brug for mere samarbejde og koordination på tværs af politikområder. Vi ved, at en række nye epokegørende sundhedsløsninger er på vej til sundhedsvæsenet. Det være sig lægemidler, diagnostika og andre sundhedsteknologier, som vil kunne give os et bedre og mere effektivt sundhedsvæsen til gavn for patienterne.\nMen hvis ikke vi har systemerne og metoderne til at vurdere de mange nye løsningers innovative merværdi og til hurtigt og effektivt at få taget dem med den største værdi i brug, så risikerer vi, at de mange forudgående investeringer i både offentligt og privat forsknings- og udviklingsarbejde er skønne, spildte kræfter.\nDer er brug for en ny strategi\nJa, vi er enige i, at der er brug for at styrke hele økosystemet omkring innovation.\nJa, der er stadig brug for at få mere entreprenørskab og kommercialiseringsforståelse ind under huden på de offentlige forskere og give dem et blik for, at forskning med potentialet for det skal kommercialiseres.\nOg ja, vi har i Danmark stadig svært ved at tiltrække internationale investeringer og risikovillig kapital. Så selvfølgelig er der stadig meget, der skal gøres på disse områder.\nMen der, hvor vi alligevel først og fremmest efterlyser en ny innovationskultur, er i forhold til den politiske helhedsforståelse for, at innovation også handler om at tage de nye idéer i brug.\nPå sundhedsområdet er der et stort behov for en national sektorspecifik innovationsstrategi, der skal klargøre sundhedsvæsenet til de nye epokegørende sundhedsløsninger og -teknologier, som er på vej fra de offentlige og private forskningslaboratorier.\nAllan Skårup Kristensen »\nForrige artikel AAU-rektor: Vi mangler politiske broer mellem erhverv og viden Næste artikel Stephanie Lose: Samspil mellem sektorer er nøglen til sundhedsinnovation i verdensklasse


Besøg Bang & Olufsen i Bologna (Via Val D'Aposa 1c)\nÅben i dag: 10:00 - 13:00, 15:00 - 19:00Åben i dag: 10:00 - 13:00, 15:00 - 19:00Åben i dag: 10:00 - 13:00, 15:00 - 19:00Lukket i dag Åben i dag: 10:00 - 13:00, 15:00 - 19:00Åben i dag: 10:00 - 13:00, 15:00 - 19:00Lukket i dag\nMan 10:00 - 13:0015:00 - 19:00\nHos Bang & Olufsen Bologna giver vi dig mulighed for at udforske alle Bang & Olufsens kerneprodukter.\nBesøg Bang & Olufsen Bologna for at opleve Bang & Olufsens produkter – herunder TV'er, stereohøjttalere, multiroom-højttalere, bærbare højttalere, hovedtelefoner og in-ear-høretelefoner – i vores showroom. Hør lyden, føl håndværket, og se designet helt tæt på. Hos os kan du udforske alle Bang & Olufsens kerneprodukter.\nVores eksperter i Bang & Olufsen Bologna står klar til at installere den perfekte, skræddersyede Bang & Olufsen oplevelse i dit hjem. Vi hjælper med alt fra den indledende rådgivning til den endelige implementering. Vores mål er at give dig den optimale brugervenlighed via din Bang & Olufsen fjernbetjening. Når du køber et Bang & Olufsen produkt i en af vores butikker, gør vores kompetente butikspersonale deres yderste for at levere den bedst tænkelige service. Vi vurderer løbende det arbejde, vores serviceteknikere og samarbejdspartnere udfører, for at sikre den optimale kvalitet og ydeevne. Alt er certificeret af Bang & Olufsen.


Udstiller: Hausfrau Deluxe — Vintage Social\nUdstiller: Hausfrau Deluxe\nD. 31. marts 2019 deltager Østerbro-butikken Hausfrau Deluxe til København Vintage for første gang – og vi glæder os til at se alt det lækre vintagetøj. Velkommen til!\nMit bedste vintagefund nogensinde\nSidste år besøgte jeg Berlin. Igen. Min yndlingsby! Men denne gang var besøget noget ganske særligt. Jeg plejer at shoppe som en gal, men denne gang var jeg sammen med en rigtig god ven, som jeg har været vild med i årevis, og det fjernede jo helt focus. Dog var vi på et af mine yndlings-loppemarkeder “Flohmarkt im Mauerpark” og der fandt jeg en vidunderlig lilla-turkis silkekjole fra 50`erne, som passede mig perfekt.\nDen er blevet mit bedste fund nogensinde. Ikke mindst fordi det var på den ferie, at manden i mit liv også blev vild med mig! Ham, som har taget fotografiet af mig og den kjole, som jeg derfor aldrig skiller mig af med.\nEn tidslomme på Østerbro\nFra det øjeblik du træder ind i min lille perle af en butik, bliver du mødt med en stemning af noget trygt og gammeldags. Her er plads til alle generationer og snakken kan gå livligt, når bedste fortæller om dengang hun var ung og bar “en kjole à la den her” og havde “tilbehør à la det her”. Moden gentager sig og jeg følger med.\nHer er noget indenfor alle genrer, både vintage og second-hand med et oldschool-snit. Du kan finde alt - lige fra den funky 70’er herreskjorte, Twiggy-kjolen fra 60’erne, den pæne dametaske fra 50’erne og den fine hat der lige passer til. Eller hvad med en lækker herrevest og en smuk, feminin vintagebluse der matcher. Her er brocher, sko og manchetknapper eller hvad med en smuk tobaksdåse, skønne keramikvaser og elegante champagneskåle.\nAlt er nøje udvalgt og håndplukket af mig. Det er repareret, hvis nødvendigt, og renset og strøget, så du straks kan bruge det. Kom og nyd atmosfæren og stemningen - og måske et glas vintage portvin.\nTil København Vintage 2019 medbringer jeg et bredt udsnit af det vintagetøj, tilbehør og fine småting, som til hverdag kan findes i min butik Hausfrau Deluxe i Classensgade på Østerbro.\nNewer PostUdstiller: Sommernips og Spindelvæv\nOlder PostUdstiller: How to do Fashion


Mor og datter fløjet til Rigshospitalet efter badeulykke - politiken.dk\nEn kvinde og hendes 11-årige datter blev tirsdag aften fløjet til observation på Rigshospitalet efter en badeulykke.\nEn kvinde og hendes 11-årige datter blev tirsdag aften fløjet til observation på Rigshospitalet efter en badeulykke. Foto: Joachim Adrian\nDanmark 16. jul. 2019 kl. 22.06\nEn kvinde og to piger fik tirsdag aften alvorlige problemer, da de var ude at bade ved Hornbæk i Nordsjælland.\n»Vi fik klokken 19.21 en melding via 112 om, at tre personer, der befinder sig omkring 100 meter ude i vandet, forsøger at kæmpe sig i land«, fortæller vagtchef Dan Houtved fra Nordsjællands Politi.\nEn redningshelikopter, redningsbåde og politi blev sendt til stedet. Politiet var lige i nærheden og nåede først frem.\n»De to piger er kommet i land, og kort efter lykkes det også kvinden at komme ind, men hun mister bevidstheden, da hun når strandkanten«, siger Dan Houtved.\nPolitifolkene yder førstehjælp, indtil helikopteren med en læge ankommer til stedet.\nSvømmede tilbage til kæntret båd\nMen lige da helikopteren når frem, får politi og redning en ny alarm om, at en båd er kæntret på Arresø, og at der ligger en mand ved siden af den. Helikopteren letter igen, og en politipatrulje bliver sendt til Arresø.\n»Vi havde tidligere på dagen fået en melding om en kæntring på søen, hvor manden var kommet i land. Det viser sig så, at det er ham, der er svømmet ud til båden igen, så han er ikke i nød, og helikopteren bliver sendt tilbage til Hornbæk«, fortæller vagtchefen.\nTilbage i Hornbæk giver lægen besked om, at helikopteren skal flyve kvinden, der er omkring 40 år, og hendes 11-årige datter til Rigshospitalet til observation.\n»Kvinden trak selv vejret, men var ikke ved bevidsthed«, fortæller Dan Houtved, der ikke kan sige noget nærmere om hendes tilstand.\nDatterens veninde, der også er 11 år, var sammen med sin far, som tog sig af hende.


Ting object | Akademimordene : Strindberg-krimi | eReolen\nAkademimordene : Strindberg-krimi\nAf Martin Olczak (2015)\nKrimi. En tilsyneladende galning myrder løs blandt medlemmerne af det svenske akademi. Politikvinden Claudia Rodriguez, der efterforsker sagen, bliver hurtigt sat af den, og må fortsætte jagten på morderen på egen hånd\nAugust Strindberg Nobelprisen Svenska akademien hemmelige foreninger krimi politiromaner Strindberg, August\nThomas Leth Rasmussen, Tine Hovgaard Jørgensen\n10 t., 18 min\nForlagets beskrivelse af: Akademimordene af Martin Olczak\nVi er i Stockholm i maj måned. Man har lige holdt en sammenkomst for at mindes 100 året for Strindbergs død i de verdensberømte Berns Saloner. Blandt de festende er den permanente sekretær - en ærværdig mand og velanset forfatter. Kort før midnat går han sin aftentur igennem Berzeliiparken på vej hjem. Her møder han sin skæbne. Han bliver skudt under åben himmel. Mordvåbnet er en gammel sortkrudstrevolver, der stiller politiet over for en gordisk knude af en gåde. Inden de kan nå at løse den, er yderligere fire mennesker døde dagen efter. Myrdet lige så brutalt. Ofrene er alle medlemmer af Det Svenske Akademi. Men hvad driver morderen? Det står klart, at de andre akademimedlemmer må have beskyttelse. Det står også klart, at morderen ikke kan stoppes på nogen almindelig måde.\nAnmeldelse af: Akademimordene af Martin Olczak\nAkademimordene er en litterær krimi med August Strindberg og Nobelprisen i centrum. Anbefales alle, der synes om Sverige, krimier eller litteratur!. Forfatteren Gard Sveen skriver i sin norske krimi Den siste pilegrimen, at Stockholm er skabt af Gud, København er skabt af kongen og Oslo er skabt af kommunen! Uanset hvad, så er skaberen fraværende, mens en morder slår medlemmerne i Det Svenske Akademi ihjel i Stockholm, en efter en.


PTSD forum - Personlige beretninger\nHer kan du læse om andre, der har ptsd inde på livet. Det kan være ptsd-ramte der fortæller om hvordan de fik ptsd, hvordan de lever med det eller hvordan de kom over det. Det kan også være pårørende, der fortæller om hvordan det er at leve med en der har ptsd.\nHar du også en historie om ptsd, så kom frem med den. Det er en stor hjælp for andre at vide de ikke er alene om denne kamp, at vide der er andre derude der har det ligesom dem. Så bryd tavsheden og vær med til at bryde et tabu ned. Skriv din historie og send den herind. Uanset om du er ptsd-ramt, pårørende eller behandler.\nMen det er ikke blot af stor betydning for andre, at vide de ikke er alene med denne lidelse. Det kan også være gavnligt for den ptsd-ramte at få sat ord på det der gør ondt. At få beskrevet og defineret sin egen historie, så man på den måde kan få tingene bearbejdet og sat i perspektiv.\nDin historie kan være med til at gøre en forskel.........\nHvis du føler dig mest tryg ved at være helt anonym, så skriver du blot det til mig sammen med historien, så skal jeg nok give dig et "nyt navn" som ingen genkender.\nFøler du ikke at du skriver pænt eller korrekt nok, så kan jeg altså også hjælpe til med at rette stavefejl og ændre lidt på ordstillingen, så det ser pænere ud.\nLæs Jørgens beretning\nPolitibetjents krigszone beretning om det at blive ramt af PTSD i svær grad og prøve at komme videre med et nyt indhold i tilværelsen.\nIndeholder detaljerede beskrivelser af krigshandlinger.\nLæs Henriettes beretning\nEn jordemoder og hele hendes familie er udsat for et trafikuheld. Det får ubehagelige følger for hende og hun er idag førtidspensionist og har stadig mange symptomer på ptsd.\nLæs Lones beretning\nEn lokoførers beretning om hvad der kan gå galt, når man bliver udsat for lidt for mange ubehageligheder.\nIndeholder detaljerede og stærke beskrivelser af ulykker.


VIRUM ROTARY KLUB. 45_ugebrev docx - PDF\nVIRUM ROTARY KLUB. 45_ugebrev docx\nDownload "VIRUM ROTARY KLUB. 45_ugebrev 2008-09 11 06 08.docx"\n1 Alkohol politik Jes Christiansen fra Alconsult fortalte om alkoholisme hvordan det på virker familie og virksomheder samt hvordan en medarbejder kan skjule alkoholforbruget. Endvidere fortalte Jes også om hvor vigtigt det er at have en aktiv alkohol politik og hjælpe medarbejderen, da det koster mange penge for virksomheder både at have aktive alkoholikere samt løsningen ikke er at fyre dem (som for øvrigt også har mange omkostninger. Jes foredrag er vedlagt som pdf fil. Rotarybelæring af Johs. Green om Rotary Danmark. Lotteriet blev vundet af Tom P. 5 minutter før tid. Axel orienterede om rejse med udvekslingsstudenterne. Rotary havde bemærket at Virum har været meget aktiv med Shelterboksene. Klubtjenesten Mads Strenov Møde nummer: 4/2171 Mødeprocent: 53 % Sidste uges mødeprocent er uændret. Foredragsholder: Jes Christiansen Sang: 36 Danmark nu blunder den lyse nat. Gæster: Jes Christiansen Gæstende rotarianere: Mødt i anden klub: Jørgen Kjærulf Kommende møder: JUN Kanotur. Når du driver stille af sted på vandet, glider skove og lunde langsomt forbi og giver ind i mellem plads til enge og marker, kirker og gårde eller idylliske landsbyer og småbyer. Og så kommer skovene igen landskabets uendelige cyklus. Aftenen bliver med den sædvanlige "hygge " blandt Rotary kammerater. 15 JUN Besøg på den Etiske Ambassade Den 15. juni er Valdemars Dag og den dag vi fejrer vort flag Dannebrog.Dannebrog har sine relationer til området ved Tallinn i Estland, hvorfor vi har sat fokus på Estland med udgangspunkt i situationen i Estland i dag og relationerne mellem Estland og Danmark.Hds Exc. Ambassdør Meelike Palli er sammen med sin stab er vært.vi spiser efterfølgende på nærliggende spisehus. NB: Mødetid JUN Bemærk søndagsmøde. Familieudflugt. Saml din familie og mød os andre til en hyggelig dag med spil, konkurrencer og godt selskab. Separat indbydelse udsendes. Forventet tidsrum JUN Præsidentskifte. Bemærk Tirsdag og i Frilandsmuseets restaurant. 06 JUL Sommerspil, Frederiksdal Hotel 16 JUL Sophienholm Bemærk Torsdag.\n2 Resumé af foredrag i Rotary Virum, mandag den v/ Jes Christiansen, tlf konsulent for Alconsult. www. al consult.dk Alkohol afhængighed Emne: Alkoholpolitik hvorfor hvordan?? Indledningsvis en kort præsentation af foredragsholderens rådgivningsfirma, Alconsult, som i 20 år har bistået mange små og store firmaer samt offentlige virksomheder med at implementere en formaliseret alkoholpolitik i virksomhedens personalepolitik. Efterfølgende at bistå den pågældende virksomhed med afklaring af konkrete alkoholproblemer hos en medarbejder, vurdere relevante behandlingsmuligheder samt følge alkoholikeren under hele behandlingsforløbet og rapportere til virksomheden Hvad er et alkoholproblem? Hvornår er man alkoholiker og, hvornår er man bare storforbruger? Når et glas automatisk bliver til en hel flaske. Ej antal genstande, men årsagen til - og måden man drikker på. Som udgangspunkt er der ikke tale om et alkoholproblem, hvis en persons forbrug ligger inden for Sundhedsstyrelsens (SSTU) grænser, der er max. 14 genstande om ugen for kvinder og 21 for mænd, og max 5. genstande ved én lejlighed. Der er imidlertid ca storforbrugere i Danmark, der iflg. SSTU indtager væsentlig mere end de foreslåede grænser, med risiko for problemer med helbred, familieliv, arbejdsplads samt det sociale liv. Fra storforbrug til afhængighed (tilvænning) Desværre er der ikke så langt fra et kontrolleret storforbrug til afhængighed (tilvænning), fordi organismen kræver en stadig større dosis af alkohol for at opnå den ønskede virkning. Samtidig vendes organismen til at tåle et lagt større kvantum end andre mennesker. Foredragsholdere har eksempelvis oplevet, at klienter dukker op på et behandlingscenter med promiller mellem 3 og 4! Fysisk afhængighed Langsomt udvikles der en fysisk afhængighed, hvor legemets væv og celler - gennem lang tids vedvarende misbrug af alkohol - i den grad vænner sig til alkohol, så der opstår en kemisk afhængighed. Abstinenssymptomer, som f.eks. svedeture, indre spændinger, angst og uro, rystelser på hænder, samt i sjældnere tilfælde kramper, hvis misbrugeren pludselig stopper indtagelsen af alkohol er typiske tegn på denne kemiske afhængighed!\n3 Psykisk afhængighed Misbrugeren der typisk hele tiden har tanker om det eftertragtede stof, en ustyrlig trang til at få stoffet(alkohol) og som vil gøre alt for at få noget at drikke Er nu blevet psykisk afhængig. Det udløser som regel depression en følelse af håbløshed. Derefter tyr mange til at supplere alkoholmisbruget med beroligende medicin! Hvordan udvikler et alkoholproblem sig? Eller, hvorfor drikker Jeppe? Tja nogle har muligvis arvet genet (trangen til alkohol) eller er måske vokset op i hjem med men en høj grad af alkoholmisbrug. Foredragsholderen kunne ikke begrunde sit eget alkoholmisbrug (fra 1970 til 1996) med arvelige anlæg eller andre voldsomme misbrugsoplevelser i hjemmet. Hans eget alkohol misbrug blev langsomt bygget op i forbindelse med jobbet, hvor det i 70èrne var ret normalt, at de fleste firma relaterede møder også indebar indtagelse af en vis moderat mængde (i begyndelsen!) alkohol. Samtidig indeholdt hans job mange foredragsrejser på firmaets regning, hvor det var helt normalt (og legalt) at drikke rødvin til middagene, øl til frokost og bitter til morgencompleten. Da den fysiske afhængighed indtrådte, blev det firmabetalte forbrug suppleret med købmandsindkøbte spiritus-kuffert-flasker, så firmaet ikke kunne kontrollere alkoholforbruget på regningen. (Fra udviklede foredragsholderens forbrug sig fra 10 ca. 25 genstande. En ond progressiv spiral). Tilvenninnigen medførte, at der også skulle indtages stærke øl og spiritus før et foredrag eller medvirken i de elektroniske medier. På hjemmefronten og på kontoret var det mildt sagt ikke vel set, at der blev indtaget alkohol bortset fra ved særlige lejligheder. På grund af de den fysiske og psykiske afhængighed var det derfor nødvendigt at skjule drikkeriet for kone og børn, kolleger og chefer= ( skabsdranker)! Alkohol på Arbejdspladsen De fleste alkoholikere findes på vore arbejdspladser, hvor vi tilbringer 1/3 af vor tid. Undersøgelser fra store svenske og amerikanske virksomheder viser, at ca. hver 10. medarbejder har et alkoholproblem! Det påvirker specielt sikkerheden, produktiviteten og økonomien. Årsagen er bl.a., at Alkohol også i mindre mængder lammer centralnervesystemet. Det går ud over koncentrationsevnen, opmærksomheden og præcisionen. Hvis man er påvirket eller abstinent medfører det ikke kun fysiske ulykker, men også fejltagelser i beslutningsprocessen. For eksempel kan lægen kommer til at fejlopererer, tandlægen tager den forkerte tand. Ingeniørens komplicerede beregninger holder ikke i praksis, og forretningsmandens eller politikerens mangler energi i de lange forhandlingsforløb.\n4 Nedsat produktivitet En alkoholiseret medarbejder påvirker også virksomhedens produktivitet og dermed økonomien. Undersøgelser viser at, en medarbejder med alkoholproblemer efter nogle år koster virksomheden 25 pct. af årsløn i nedsat produktivitet. Eksempelvis vil en virksomhed med 500 medarbejdere, gennemsnitsløn på kr., hvor hver 10. har et alkoholproblem, medfører et årligt tab på 3.75 mio.kr. På landsplan ser det tilsvarende regnestykke sådan ud: Arbejdsstyrke på 2 mio. x o, 1 x kr.( 25 % af årsløn på kr.) = Produktivitetstab: mia. kr. om året! Et Løsningsforslag Typiske udtalelser fra virksomhedsledere på spørgsmålet om de har en alkoholpolitik: - Vi forbyder alkohol på arbejdspladsen, og hvis det sker, bliver synderen fyret. (Det er ikke en effektiv alkoholpolitik bl.a. fordi, alkoholikeren alligevel drikker). Eller - Vi sender medarbejderen til læge, psykolog, psykiater eller sætter ham på tvungen antabus. - (Virker måske et stykke tid, men er ikke nogen varig løsning) Den bedste løsning er en effektiv alkoholpolitik, der er implementeret i virksomhedens personalepolitik. Iflg. Sundhedsstyrelsen har kun 23 pct. af virksomhederne i Danmark en alkoholpolitik, der tilbyder hjælp. En alkoholpolitik bør være et klart formuleret signal om, hvorledes alkohol bruges eller tolereres i virksomheden. Den bør derfor tage udgangspunkt i: 1) Hvilke konsekvenser vil en afvigende ADFÆRD få, og meget vigtigt: 2) Viljen til at hjælpe en medarbejder med alkoholproblemer Hovedformål: at hjælpe, ikke af fyre At finde alkoholikeren Første betingelse for at virksomhedens alkoholpolitik virker er selvsagt, at man er opmærksom på eller rettere sagt er i stand til at spotte en medarbejder med alkoholproblemer. Af flere grunde er det problematisk. Bl.a.fordi alkoholikeren næsten altid i benægtelse! Mange skjuler drikkeriet. Kolleger og chefer opfanger ikke konkret, hvad der er galt. Nogle dækker over deres kolleger og mellemledere dækker over deres nærmeste medarbejdere. Kontaktpersoner et vigtigt element i alkoholpolitikken Et meget vigtigt element i Alconsults rådgivning er derfor, at uddanne kontaktpersoner, så de bliver i stand til at opfange de typiske signaler der indikerer, at en medarbejder har et alkoholproblem, der kræver hjælp.\n5 Nævnt i flæng kan typiske signaler være: Svigtende arbejdspræsentation og koncentrationsproblemer Mange enkelte sygedage, typisk mandag og fredag Senere fremmøde, tilfældige svinkeærinder, forlængede pauser Uro, irritation på jobbet, rastløshed, nedstemthed Tegn på tømmermænd Lugt af alkohol (tyggegummi og pastiller) Familieproblemer skilsmisse Økonomiske problemer Af virksomhedens alkoholpolitik bør det også klart fremgå, at alle medarbejdere og deres pårørende kan henvende sig anonymt til kontaktpersonen. Når alkoholikeren er fundet I mange virksomheder uden en formaliseret alkoholpolitik opstår der tit usikkerhed om, hvordan man tackler problemerne, bl.a. på grund af berøringsangst og Ukendskab til de rigtige løsninger. Den svære samtale Det må Ikke blive en afhøring, men en samtale om, hvordan problemerne viser sig i dagligdagen, f.eks. om ændringer i personens adfærd. Samtalen med medarbejderen bør forgår i en ånd af menneskelighed og værdighed I Alconsults mangeårige rådgivningsvirksomhed oplever vi ofte, at ledere og tillidsmænd har vanskeligt ved at tage den første svære samtale med den medarbejder, som man mener, har et alkoholproblem. Hvis virksomheden har en aftale med Alconsult vil det typiske forløb være, at vi efter at have fået en henvendelse fra virksomhedens kontaktperson eller leder, at vi holder et formøde med nogle af de implicerede personer. Det kan typiske være kontaktpersonen, tillidsmanden, nærmeste chef, personalechef, og eller repræsentanter fra direktionen. Det primære formål er at klarlægge medarbejderens alkoholproblem, men også de økonomiske spørgsmål. Hvem kan / skal betale for et evt. ophold på et behandlingscenter. (Er der forsikringsdækning på virksomhedens sundhedsforsikring)?\n6 Den første samtale med medarbejderen vil typiske foregå mellem en repræsentant fra Alconsult. Efterfølgende mødes medarbejderen med dennes chef og repræsentanten fra Alconsult, hvor der efterfølgende træffes beslutning om, hvordan den konkrete sag skal løses. Ved denne samtale undertegner medarbejderen en kontrakt med virksomheden om det aftalte forløb og konsekvenserne, hvis medarbejderen ikke overholder aftalen. Hvis samtalen med medarbejderen munder ud i at denne acceptere sit alkoholproblem og indvilger i at gå i behandling er det Alconsults opgaver at finde egnet behandlingscenter, (eksternat eller internat). Måske transportere klienten til behandlingscentret. Følge klienten under behandlingen og rapportere til virksomheden. Når klienten udskrives til den normalt et årrige efterbehandling følger Alconsult også klienten og rapportere til virksomheden. Intervention Såfremt medarbejderen med et alkoholproblem efter samtalen med virksomhedens repræsentanter og Alconsult nægter at tage imod tilbud om hjælp, må Alconsult i en del tilfælde ty til en intervention. I dette arbejde kortlæggers klientens misbrug og deraf følgende adfærd, typisk i tæt samarbejde med klientens nærmeste omgivelser (kolleger, familie og venner). Herefter afholdes et møde, der ledes af en repræsentant fra Alconsult (selve interventionen), hvor alle implicerede deltager. Herefter vil de fleste klienter erkende deres alkoholproblem og acceptere den indgåede aftale. TAK!


Hvad betyder HUONE? - HUONE Denmark\nHUONE er det finske ord for lokale, og for at hylde vores finske rødder, valgte vi navnet HUONE som navn til vores internationale virksomhed. HUONE er et twist til det traditionelle mødelokale. Skab, udvikl, bryd rammerne og hold bedre møder hos HUONE.\nHUONE har brudt med det traditionelle møde fra det øjeblik, vi åbnede vores døre i 2012. Siden da har vi fortsat rykket grænserne, har været vært for over 6000 arrangementer og vundet seks priser. Helsinki har ikke været det samme siden. Vi har nu udvidet til både Singapore og København og fortsætter med at erobre verden. Hvert møde, konference, undervisning, workshop, produktlancering eller pressemøde, vi har været vært for, har været en succes. Dette takket være vores fokus på omhyggelig planlægning, innovative idéer, fantastisk design og forfriskende forplejning – for ikke at nævne de små ekstraaktiviteter vi godt kan lide at tilføje for virkelig at bryde rammerne og sørge for, at du ikke igen skal have et almindeligt, kedeligt møde.\nAt gøre møder lettere, mere fornøjelige og mere indtryksfulde. Vi ved, din tid er din største investering, så vi vil gerne have, at du bruger den fornuftigt. Netop derfor prioriterer vi dig hos HUONE, og derfor er der ingen mellemled. HUONE tager sig af alt. Du sætter dagsordenen, vi arrangerer hver stol og bord, mad og drikke og enhver aktivitet. Alt er bevidst arrangeret, så lokalet og vores service matcher mødets formål og de mennesker, der deltager.\nVi lægger lige så megen omtanke i dit arrangement, som du lægger i din virksomhed. HUONE er her for at hjælpe.


En underlig fisk | Hos Mommer\nTags: Mad, Undren\nHverdagens små mysterier …\nVi får fisk hveranden uge fra Skagenfood, og i uge 5 fortalte de mig, at der ville være havkat i uge 6 i vores fantasypakke, som er den mest spændende af mulighederne.\nDette sagde jeg derfor til John, da han i fredags spurgte, hvad der var i pakken, som røg direkte i fryseren.\nI lørdags googlede jeg opskriften med henblik på indkøb og så, at der stod “pandestegt skærising med rodfrugtmos og kryddersmør”.\nSkærising? Jeg mente bestemt, at der havde stået havkat?\nNå – det er nok ligemeget, tænkte jeg, men forvirringen skulle øges.\nFørste billede er et snapshot fra netopskriften; det andet er opskriften, der lå i pakken i dag, da jeg tog den ud af fryseren.\nDet er umiskendeligt det samme billede og præcis de samme ord i opskrifterne, men altså på hhv. skærising og havkat.\nNu var jeg nødt til at billedgoogle begge fisk.\nFørste billede herunder er den, der lå i pakken, de to næste er Skagensfoods egne billeder af hhv. stribet havkat og skærising.\nJeg er derfor mest tilbøjelig til at tro, at vi skal have havkat til aften.\nEgentlig er jeg nok (stadig) ligeglad – jeg undrer mig bare over, hvad Skagefood har gang i.\nSamtidig fik jeg pillet lidt ved min basale lærdom:\n”Man må aldrig salte kartoffelvandet, når man skal bruge dem til mos! Man kommer salt i den tilberedte kartoffelmos!” Dette dogme lærte jeg for 50 år siden af min mor, og jeg har altid fulgt det – oven i købet uden overhovedet at undre mig eller sætte spørgsmålstegn ved det (nej, ikke stille spørgsmålstegn. Jeg stiller spørgsmål til og sætter spørgsmålstegn ved), hvilket der egentlig ikke er særlig karakteristisk for mig … men lige netop hvad madlavning angår, har jeg trods alt nok betragtet min mor som værende noget af en kapacitet – en kapacitet, som dengang forklarede mig, at mosen bliver ‘lang’, når man koger med salt.\nI opskriften, som jeg ikke har gengivet den hele af her, står der, at man skal salte vandet grundigt, når man koger rodfrugterne.\nNådada – hvad er nu det for noget? Er det noget nyt? Og hvad er rigtigt?\nDer måtte googles igen.\nJeg undrer mig meget i dag. Jeg undrer mig over, hvad spørgeren herunder mener med, at “…salt koger vandets kogeevne”? Der menes formentlig “ændrer vandets kogeevne”.\nDet var pokkers. Hvor kommer ‘den lange mos’ ind her?\nJamen jeg vil derfor fremover salte vandet grundigt og være spændt på, om mosen bliver bedre af det end at komme salt i senere. Det kan da vel næppe være en fordel rent smagsmæssigt, at kartoflerne opsuger vand?\nHar det virkelig bare været fordi det skulle være lettere at mose kartoflerne? Det er ikke noget problem, når man har verdens bedste kartoffelmosmoser. Bruger man sådan en, er der ikke noget, der hedder ‘lang mos’ – den laver den skønneste kartoffelsne, som man kan lave den lækreste mos af. Jeg kan ikke lide et kartoffelmosjern, fordi det er for svært at undgå klumper i mosen. Det er der nogle, der kan lide. Jeg kan ikke.\nBruger I salt til kogning af kartofler til mos? Jeg kunne godt lide at vide, om det kun er os halvgamle, der gør det.\nCharlotte gør det også, men det er fordi hun har lært det af mig, og hun regner mig som en nærmest ufejlbarlig kilde, hvad madlavning angår …\nJa, jeg har altid saltet kartoffelvandet, når jeg forberedte kartoffelmos, og jeg har for nylig prøvet at undvære salt i kartoffelvandet og først salte kartoffelmosen – uden at bemærke forskel. Men hvad er lige forskellen på en kartoffelmosmoser og et kartoffelmosjern?\nKommentar af Anni — 17. februar 2016 @ 17:18\nNå – det bliver interessant om en times tid …\nHer er et kartoffelmosjern – ved ikke, hvad det rigtigt hedder, men der er stor forskel på udkommet fra mit og dette: http://jyskestorkokken.dk/Resources/Files/Products/03/6403.jpg?width=290&height=390&color=ffffff\nKommentar af Ellen — 17. februar 2016 @ 17:26\nJeg begyndte for flere år siden at salte vandet til kartoffelmosen, fordi kokken Kille Enna påstod, at det er det eneste rigtige. Jeg er – efter grundig afprøvning – iøvrigt også enig med hende 🙂\nKommentar af Henriette — 17. februar 2016 @ 17:25\nJeg er spændt på aftenens mos – og det var netop fra denne artikel med bl.a. Kille Ennas påstand, jeg klipsede ind i indlægget 🙂\nKommentar af Ellen — 17. februar 2016 @ 17:28\nJeg mener, at ising er en fladfisk og havkat er en rundfisk, så fileterne må se ret forskellige ud?\nSelv kan jeg bedst lide en kartoffelmos, som er meget let; men har ofte fået serveret en “tungere”, mere kompakt kartoffelmos på restauranter herovre og i USA. Derfor bruger jeg aldrig kartofler, som siges at være faste; men en mere “melet” slagt til kartoffelmos. Om det er årsagen til min (synes jeg selv) gode kartoffelmos, eller det er fordi, jeg IKKE kommer salt i kogevandet, ved jeg ikke. Måske er det noget andet med rodfrugterne. De er jo ikke i sig selv “melede”, og vil give en mere fast mos?\nKommentar af Lene — 17. februar 2016 @ 17:25\nDe ser faktisk meget ens ud – jeg troede jeg nemt ville kunne se det, når fisken var tøet op, men jeg var nødt til at gå mere ud fra farven end fra faconen!\nEnig: kartoffelmos skal være let, og det bliver den med min moser – også når der er selv meget tunge og fiberholdige rodfrugter i, som selleri.\nKommentar af Ellen — 17. februar 2016 @ 17:31\nDet er spændende, hvilken fisk I skal have 🙂 Jeg synes, Skagenfood har klokket lidt i det.\nTjah hvis du lærte det af din mor for 50 år siden, så må jeg jo have lært det af min mor for 40 år siden (så vidt jeg husker er der 10 år imellem os), men altså jeg bruger heller ikke salt i kogevandet, når jeg skal lave kartoffelmos. Men jeg vil da overveje at begynde på det efter at have læst om “osmosprincippet” hos Kille Enna, hun må vel vide, hvad hun taler om.\nI øvrigt kan jeg bedst lide mos med moserjernet. Jeg synes, det er rart med lidt klumper hist og her.\nKommentar af Stegemüller — 17. februar 2016 @ 17:49\nSå du er til klumper? Jaja, hver sin smag.\nJeg tror nu ærlig talt ikke, Kille Enna ved specielt meget om osmoseprincipper, men hun ved rigtig meget om at lave god mad 🙂\nKommentar af Ellen — 17. februar 2016 @ 19:04\nAd kartoffelkogning: Jeg kommer altid salt i vandet uanset, hvad de skal bruges til. Det er rigtigt nok, at det har noget med osmose (udligning af salt-koncentrationen) at gøre. Mineral- (salt-)ionerne (opløst “salt” i betydningen mineraler) vil vandre – over tid – indtil koncentrationen er lige høj overalt. Det er altså ikke vandet, der vandrer ind i kartoflen!. For at bevare kartoflens egne mineraler (kosttilskud) og smag INDE i kartoflen, bør man komme (køkken-)salt i kogevandet. Dette gælder uanset, det er skrælle- eller pille-kartofler. Da ion-koncentrationen er højst i kartoflen, behøver man ikke være bange for, at natriumkloridet (kogesaltet) vandrer ind i kartoflen.\nJeg skal i øvrigt selv have (andendags) kartoffelmos i aften og har brugt et værktøj, som det du viser. Jeg bruger – for “melethedens” skyld – bagekartofler, som jeg skærer i mindre stykker.\nJeg prøvede at være doven/moderne engang og brugte en stavblender til at “mose” med. Derved fik jeg den “lange” mos ud af det – næsten lignende slimet.\nBare sådan lige mine erfaringer og overvejelser..\nKommentar af domus1 — 17. februar 2016 @ 17:58\nDet vil jeg også gøre fremover, for jeg tror det både smager bedre og mindsker saltindtaget.\nUndskyld, men jeg mener bestemt, at osmose er vandring af vand – membraner er ikke storporede nok til, at salte og slet ikke sukkerstoffer kan vandre. Så hvis ionindholdet er størst inde i kartoflen, vil vandet efter min bedste overbevisning vandre ind i kartoflen.\nMin mor brugte en håndmixer, og det varede en del år, inden jeg fandt det fantastiske kartoffelsnejern, så jeg har også prøvet en ‘lang’ mos – stavblender har jeg aldrig prøvet, og med din lækre beskrivelse af resultatet kommer jeg heller aldrig til det 🙂\nKommentar af Ellen — 17. februar 2016 @ 19:12\nDet er korrekt at osmose er diffusion af vand 🙂\nJeg er “kun” 43 men har også altid lært at koger man kartofler til mos, skal der ikke salt i vandet.\nKommentar af Pernille — 17. februar 2016 @ 19:32\nPhew – så behøver jeg ikke at forlange mine skolepenge tilbage – denne gang 😉\nDet lader til, at de fleste har lært det – også jer lidt yngre. Gad vide, om man fra nu vil lære noget andet?\nKommentar af Ellen — 17. februar 2016 @ 19:44\nDa vi engang for mange, mange år siden lærte om osmose, overværede vi et eksperiment, hvor 2 kar var adskilt med en katsjukmembran. På den ene side blev hældt en vandig opløsning af mineralsalte, på den anden destilleret vand (som jo ikke er elektrisk ledende). Efter nogen tid blev ledningsevnen forsøgt og der var nu vandret så mange ioner gennem hinden, at vandet også på denne side var ledende. Det ville det vel ikke have været, hvis blot vandet var vandret over i den saltholdige side.\nIoner er elektrisk ladede molekyler (altså et molekyle, der mangler et atom i at være fuldstændigt) og er så små, at de kan vandre gennem porrerne på de fleste stoffer – spørgsmålet er så mere, om de også går i forbindelse med det stof, kogekarret er fremstillet af. (Afhængigt af bl.a. elektroposivitet).\nAt kartofler, kogt med salt i kogevandet, netop kan være fastere end fra usaltet vand, kan jo netop skyldes, at de bevarer flere af deres sunde næringssalte i stedet for, de koger ud i vandet.\nVed at regulere mængden af køkkensalt i kogevandet kan man da regulere, hvor mange af næringssaltene i fødevaren, der koger ud i vandet.\nDu kan jo så lave forsøg med varierende mængder salt i kogevandet – 10, 15, 20?? for at finde frem til den rette mængde; samtidig kan du jo så også gøre det med forskellige sorter kartofler! 😉 😉 😉 :-))\nDer er stor forskel på fastheden i forskellige kartoffelsorter, hvorfor man jo så kan vælge en, der er tilbøjelig til at mele.\nKommentar af domus1 — 17. februar 2016 @ 23:54\nDet er også længe siden, jeg har gået i skole, så jeg måtte lige opfriske lidt – var dog næsten sikker, men det skader jo ikke at få stoffet repeteret. Primær kilde: http://www.studieportalen.dk/kompendier/biologi/osmose (hvor der også er listet mange forsøg med kartofler …)\n1) Osmose er diffusion af vand. 2) Diffusion er vandring af molekyler/ioner. 3) Ioner er atomer (eller molekyler), der har en eller flere elektroner (ikke et atom) i over- eller underskud..\nJeg tror, som du nævner, at det der i virkeligheden betyder mest for kartoffelmosens konsistens, er kartoflens art og ikke kogemetoden … skal vi ikke bare konkludere det? 🙂\nKommentar af Ellen — 18. februar 2016 @ 09:20\nJeg troede, at kartoflerne bedre/hurtigere blev til mos, hvis de ikke blev saltet først, men smagen må sikkert være den samme.\nSådan er der så meget….\nKan ikke li’ tynd/sjasket mos, som jeg kalder ‘hospitalsmos’, men heller ikke for massiv, så det er lidt en balancegang.\nMen bruger gerne kartoffelmosjern, en enkelt klump generer ikke, men er måske ikke helt så ‘fiks’ til gæster……:-)\nKommentar af Madonna — 17. februar 2016 @ 18:07\nEfter at have læst alle kommentarerne, tror jeg faktisk det er bedst at komme saltet i kogevandet, men det er bestemt også en smagssag.\nJeg tror der er mange, der bruger jernet og ikke ‘snemaskinen’ som jeg gør – kender faktisk ikke ret mange, som har sådan en dimg.\nKommentar af Ellen — 17. februar 2016 @ 19:16\nUden at gå ind i diskussionen om saltning, synes jeg kartoffelmosens kvalitet afhænger af kartoflens kvaliteter. Sidst vi have kartoffelmosdronningen (Gitte) hjemme, fik vi mos i to dage; det var en afprøvning til en anden middag. Og fik to vidt forskellige moser(?) ud af det: En let og fin og en næsten vandet. Samme slags pose fra samme forretning, men forskelligt indhold!\nGitte vil kun have fin, let mos UDEN klumper. Vi har også sådan en kartoffelmosepresser.\nErik og jeg kan faktisk godt lide mashed potatoes a la Jamie Oliver m.fl. Kan godt lide at der er mere at tygge i!\nKommentar af Anne Holtegård — 17. februar 2016 @ 18:10\nJamen ja … det kommer da an på kartoffelsorten, hvor meget væde man kommer i mosen (eller om!), bruger man hele æg eller kun æggeblommer, skal den spises direkte, eller skal den bages osv. osv.\nDen eneste rigtige måde at afprøve det på vil være at lave to ens portioner ‘ren’ kartoffelmos med kun den forskel, at kogevandet er med og uden salt. Men det gider jeg nok ikke 🙂\nJeg synes nu ikke, der er meget at tygge på, når det gælder kartofler, heller ikke umosede, men sådan er vi jo så forskellige … det er mere fornemmelsen af klumper, jeg ikke bryder mig om.\nKommentar af Ellen — 17. februar 2016 @ 19:20\nJeg har lært af både min mor og i skolen at der ikke skal salt i til mos, og man er jo tilbøjelig til at gøre ,, som man altid har gjort”. Tror nu ikke det gør nogen forskel, men det gør derimod kartoflernes kvalitet og sort. Jeg bruger altid håndmixeren med piskeris på til at mose kartoflerne. Vi kan godt lide en lidt mere grov mos. Det er sjovt så mange forskellige måder den samme ting kan laves på. Knus og mange hilsner fra\nKommentar af Kirsten Jensen — 17. februar 2016 @ 18:40\nJa, man er sommetider et rigtigt vanemenneske, så det er godt at blive rusket lidt op indimellem.\nMen ja, folks kartoffelmosvaner er vist lige så forskellige som frikadelleopskrifter 🙂\nKommentar af Ellen — 17. februar 2016 @ 19:22\nJeg har også lært, at man ikke må komme salt i kogevandet, hvis man havde planer om at mose kartoflerne. Sandt at sige så tror jeg ikke, det gør den store forskel. Til gengæld tror jeg ikke, man slipper godt fra det, hvis man ikke putter salt i, efter at man har moset. Derimod betyder det noget, at man moser og ikke totalsmadrer som med en blender. Det skal jo være mos og ikke suppe!\nPersonligt så har jeg mere besvær med, hvordan man doserer det kogte vand korrekt i kartoffelmospulver. Det ender som oftest med at blive til noget værre pludderværk.\nKommentar af hennystewart — 17. februar 2016 @ 18:49\nDet tror jeg vi alle har lært, men vi kan kun finde ud af, om der er en reel forskel ved et samtidigt dobbeltforsøg, og spørgsmålet er om man (jeg …) gider det.\nSelvfølgelig skal de moses, og når man læser, at Magnus ligefrem kan få en slimet kartoffelmos ud af en blender, så lader vi den blive i skuffen!\nPulver? Yrk. Så vil jeg hellere undvære 🙂 John får det sommetider (er jeg sikker på) i Sverige, når han bestiller “en korv med mos”, hvis vi på en tur spiser ved Café Den Hvide Disk. Jeg synes det smager rædsomt 🙂\nKommentar af Ellen — 17. februar 2016 @ 19:26\nJeg har også lært at man ikke skal salte før kartoffelmosen laves. De senere år har jeg gjort begge dele. Jeg synes ikke det gør nogen forskel overhovedet, men nu har jeg aldrig haft lejlighed til at smage den samtidig. Det kunne måske flytte lidt? Kartoffelmos laves altid med et ganske almindeligt håndpiskeris her i huset. Man skulle måske tro det gav masser af klumper, men det er sjældent vi finder en.\nKommentar af Pigen fra landet — 17. februar 2016 @ 19:18\nNej, det skal netop nok laves og smages helt på samme tid for at kunne vurdere forskellen korrekt – hvis der er nogen.\nMin erfaring med håndpiskere (jeg går ud fra, at du mener en elektrisk?) er heller ikke klumper, men mere, at mosen godt kan blive lidt klæg i det sammenlignet med ‘snemaskinen’.\nKommentar af Ellen — 17. februar 2016 @ 19:29\nNej jeg mener ikke en elpisker. Det bliver moset med håndpiskeris så det synes jeg ikke det gør. .\nKommentar af Pigen fra landet — 17. februar 2016 @ 20:08\nÅh … nej, så bliver den ikke klæg, men sikke da et arbejde, Pia … måske ikke til to personer, men når man skal lave til 14-16 personer, så bliver det nok lidt omstændeligt 🙂\nKommentar af Ellen — 17. februar 2016 @ 21:13\nJeg synes ikke det er besværligt, det er nemmere og hurtigere end snejernet, hvis du spørger mig 🙂\nKommentar af Pigen fra landet — 17. februar 2016 @ 21:27\nOkay – det er nok igen det med, hvad man er vant til 🙂\nJeg har hele mit liv som husmor undladt at komme salt i kogevandet til kartoffelmos. På søndag skal jeg lave kartoffelmos, og da vil jeg prøve at komme salt i til kogningen af kartoflerne. I hører fra mig hvis det ikke bliver ligeså godt som det plejer!\nKommentar af marianne bentzen — 17. februar 2016 @ 19:22\nGlæder mig til at høre resultatet, Marianne 🙂\nNej ingen salt til kartoffelmos hos mig, de bliver faste af saltet, har jeg lært. Og jeg har et kartoffelmos jern ligesom dit 🙂\nKommentar af Susanne I — 17. februar 2016 @ 19:47\nDet stemmer overens med svaret i sidste screenshot, men det skulle så tilsyneladende ikke gøre den store forskel … men det er et godt jern at have 😉\nKommentar af Ellen — 17. februar 2016 @ 21:15\nIngen salt her, kartoffelmosejernet først og så elpisker sammen med smør og mælk, ingen lang mos, og familien elsker min mos 🙂\nKommentar af Lene — 17. februar 2016 @ 20:14\nHvor sjovt, at vi har så forskellige opskrifter alle sammen – og selvfølgelig elsker familien mors mos 🙂\nJeg bruger smør og (hele) æg, men ingen elpisker, for jeg synes det er nemt at røre sammen med en ske, når det har været gennem ‘snemaskinen’.\nKommentar af Ellen — 17. februar 2016 @ 21:18\nSalt i kogevandet – smør, mælk og æg i kartoflerne, piskes grundigt med elpisker. smages til med salt og peber – sådan!\nKommentar af Lone Nielsen — 17. februar 2016 @ 21:02\nDet var så din variant – jeg tror ikke, der indtil nu har været to, der har lavet kartoffelmos på helt samme måde 🙂\nKommentar af Ellen — 17. februar 2016 @ 21:20\nDa min datter har lært at lave mad af mig, kogte hun også kartoflerne uden salt, men efter godt 20 år i USA bedyrer hun, at der skal salt ved kartoflerne. Og jeg må sige, jeg kan ikke smage forskel på hendes og min mos. Vi kommer begge kun æg i, hvis mosen skal bages. Indtil jeg for nogle år siden fandt en kartoffelmoser i USA, som man bruger i gryden, brugte jeg, som min mor og mormor, et ganske almindeligt piskeris og har aldrig haft klumper i mosen, uanset metode. Hvis man ikke er opvokset med en elpisker, så var man jo nødt til at bruge et almindelig piskeris.\nMin svigermor var ved at gå til at grin, første gang hun så mig lave en opbagt mælkesovs kun med en træske. Sådan skulle det gøres ifølge min mor. Hun var hurtig til at drille mig, hvis hun kom ud i køkkenet og så, at jeg var ved at vaske piskeriset af. “Nåh, du kunne nok ikke lave sovs uden et piskeris!” Da var jeg kun en 14-15 år, og man skulle passe på som smed med at holde alt nede i gryden, ellers kom der klumper i sovsen. Og jeg blev lige så skrap til det som min mor – jeg har dog forladt den metode. Kan vi konkludere “Hvad mor gør er ikke altid det eneste rigtige.” i modsætning til “Hvad fatter gør.”\nKommentar af Elsebeth — 18. februar 2016 @ 02:03\nHehe, nej, der har trods alt været en del ting af dem, vi lærte dengang, som var rigtige netop dengang, men som ikke er det mere. Jeg må dog nok sige, at det, de gamle kunne lære os om køkkenhygiejne, holder endnu!\nI England laver Charlottes svigermor også opbagt sovs med en træske – det er fordi, hun gør det i selve bradepanden af. Jeg synes det ser frygtelig besværligt ud, men jeg blander mig naturligvis ikke.\nLad os bare sige, at vi er enige i konklusionen – især hvis du i den sidste del mener den H.C. Andersen’ske satiriske betydning 🙂\nKommentar af Ellen — 18. februar 2016 @ 09:28\nVi har også en ‘kartoffelsnepresser’, men det er kun Peter der bruger den til sin klassiske mos, som han er rigtig god til at lave.\nJeg bruger bare piskeris, når vi kun er to der spiser; det er hurtigt og sparer på opvasken 😉 Jeg salter altid vandet, men koger kartoflerne med skræl, hvor mange vist bruger skrællekartofler. Og så en god klat smør og mælk, ekstra salt, peber og muskatnød (eller hakkede krydderurter). Som regel bruger jeg også andre rodfrugter – og jeg kan faktisk godt lide en grov mos med struktur (du ville kalde det klumper), så der skal ikke piskes for meget, efter min mening – det er ægteparret så ikke helt enige om …\nKommentar af fiberfryd — 18. februar 2016 @ 08:17\nDet var så første gang, vi hørte om, at kartoffelmoskartofler bliver kogt med skræl 🙂 Variationerne er legio …\nJa, jeg ville helt sikkert kalder din struktur for klumper, men det afspejler jo netop vores holdning til fænomenet – men jeg kommer tit hvidløg, selleri og/eller gulerødder i kartoffelmosen. Og krydderurter. Det skal, som alt andet, helst varieres lidt indimellem 🙂\nKommentar af Ellen — 18. februar 2016 @ 09:32


Vejret i Berchtesgaden med vejrudsigt, temperatur, vejr & klima\nVejret i Verden > Vejret i Europa > Vejret i Tyskland > Berchtesgaden\nVejret i Berchtesgaden, Tyskland\nFå et samlet overblik over vejret i Berchtesgaden året rundt med temperaturer, solskinstimer og nedbør.\nBrug de gennemsnitlige klimatal her på siden til at planlægge din næste ferie og til at finde det bedste tidspunkt af året at rejse til Berchtesgaden på.\nDu kan også sammenligne tallene for vejret i Berchtesgaden med de tilsvarende tal for København under Berchtesgaden: klima & vejr.\nHar du brug for at vide, hvordan vejret bliver de kommende dage, kan du se vejrudsigten for Berchtesgaden her: Vejrudsigt Berchtesgaden.\nVejret i Berchtesgaden, Tyskland året rundt\nJanuar 2 -5 - 2 17\nFebruar 4 -4 - 3 15\nMarts 8 -1 - 4 15\nApril 13 3 - 5 16\nMaj 18 7 - 6 17\nJuni 21 10 - 7 17\nJuli 23 12 - 8 15\nAugust 22 12 - 7 16\nSeptember 19 9 - 6 12\nNovember 7 0 - 2 15\nDecember 3 -4 - 2 17\nGrafen viser de gennemsnitlige maksimale temperaturer i Berchtesgaden\t(som oftest den værdi, der er målt midt på dagen) og de gennemsnitlige minimale temperaturer (som oftest den værdi, der er målt midt om natten).\nNormalt vil temperaturen i Berchtesgaden i en given måned derfor befinde sig i intervallet mellem den gennemsnitlige maksimale og minimale temperatur. I juli måned vil der f.eks. normalt være op til ca. 23 grader om dagen og ned til ca. 12 grader om natten.\nGrafen viser den gennemsnitlige nedbørsmængde i Berchtesgaden målt i millimeter nedbør (regn, sne, hagl, slud o.s.v.). Samlet set falder der i gennemsnit 849 mm nedbør pr år.\nVejret i Berchtesgaden: Solskinstimer og nedbørsdage\nGrafen viser antallet af solskinstimer i Berchtesgaden\t(d.v.s. det gennemsnitlige antal timer pr. dag hvor solen skinner), samt antallet af nedbørsdage (d.v.s. det gennemsnitlige antal dage i en given måned, hvor der falder mindst 0,3 mm regn eller sne).\nVejret i Berchtesgaden er som regel bedst i de måneder, hvor der er mange solskinstimer og få nedbørsdage.


Så er det KENNELHOSTE-TID\nHjem/BLOG/Så er det KENNELHOSTE-TID\nSå er det desværre tid igen til…KENNELHOSTE !\nSå er det KENNELHOSTE-TID – Vi er ved den årstid nu.\nSå er der igen noget i luften og så er det desværre tid igen til…KENNELHOSTE !.\nSå er det desværre tid igen til…KENNELHOSTE ! – Hele landet er igen blevet ramt af kennelhoste, men det er særlig udbredt på Bornholm. Grunden til at vi ser så mange tilfælde af kennelhoste skyldes. At temperaturen hurtigt dykkede med en meget kort periode med efterår. Temperaturen gik nærmest fra sommer og lige over til vinter. Og uden noget efteråret og det er ideale forhold for virus, der så kan brede sig via luften. Igen ligesom når vi mennesker bliver smittet med forkølelse og influenza.\nEn ultra kort beskrivelse:.\nSå er det desværre tid igen til…KENNELHOSTE !. – Hvis din hund er blevet smittet med kennelhoste. Kan du sammenligne det med en forkølelse eller influenza som vi mennesker kan få. Hunden vil hoste og det kan til tider lyde som om den har fået noget galt i halsen. Den skal have kærlig pleje med hjemmelig hygge og holdes i ro. Max 10 minutters lufteture. Allerbedst er det, hvis du har en have så den kan komme derud og tisse osv.\nBlød eventuel hundens mad så det ikke besværliggøre det, at spise for hunden. Og den kan få yderligere hoste. Ingen ben eller hårde ting, som kan genere hundens hals og slimhinder.\nSå er det desværre tid igen til…KENNELHOSTE !. – Din hund kan godt blive smittet mod kennelhosten selvom den har haft det før. Din hund kan også godt få kennelhoste selvom den er vaccineret. Det er ligesom vi mennesker, der også kan få influenza selvom vi er influenzavaccineret. Men er din hund vaccineret og bliver smittet vil forløbet være af milder grad.\nHunde kan få sygdommen igen og igen, de bliver desværre ikke immune.\nDe fleste hunde-vacciner indeholder også vaccine mod kennelhostevirus, men vaccinen er ikke 100% effektiv. Faktisk regner man med, at den almindelige vaccination kun reducerer risikoen for sygdommen med 40-50%.\nFor få år tilbage fik vi i Danmark mulighed for at bruge en mere effektiv vaccine mod kennelhoste end tidligere. Der findes en vaccine på markedet, som gives specifikt mod kennelhoste. Denne vaccine indeholder, til forskel fra tidligere, også en vaccine mod bakterien ”Bordetella.” – En bakterie, som anses for at være hovedårsagen til kennelhoste i kombination med virus. Denne vaccinations-kombination giver en bedre beskyttelse end tidligere. Vaccinen gives som et lille dryp i næsen og holder i et år.\nSådan kan en hund med kennelhoste lyde. Hunden kan fejlagtigt mistænkes for at have noget siddende i den gale hals. Tilstanden skyldes dog virusinfektionen kennelhoste!\nHvad er kennelhoste? – læs om symptomer og behandling !!!\nHvad er kennelhoste?.\nKennelhoste forårsages typisk af virus. Såsom adenovirus eller pariainfluenzavirus. Eller af bakterier såsom Bordetella bronchiseptica. Som forårsager betændelse i en hundes strubehoved og luftrør.\nMan kan passende sammenligne kennelhoste med forkølelse eller influenza hos mennesker. Der også kan udløses af et væld af forskellige virus og bakterier. Ligesom forkølelse og influenza er kennelhoste i langt de fleste tilfælde en ufarlig sygdom. Hertil kommer, at generel svækkelse af immunforsvaret. Som følge af alder, miljøskift, skader eller sygdomme kan gøre hunden mere modtagelig over ovenstående virus/bakterier. Det vil sige det gøre hunden mere sårbar overfor kennelhoste. Selvom en hund normalt bliver rask af sig selv, er kennelhoste meget smitsom for andre hunde. Og har din hund kennelhoste bør den isoleres fra andre hunde og du bør kontakte dyrlægen.\nHvad er de generelle symptomer på kennelhoste.?\nInkubationstiden for kennelhoste er mellem 5 og 10 dage. Du vil tit opdage mindre symptomer, som f.eks. let tør hoste og en smule nedstemt-hed hos din hund. Symptomerne opstår gerne fra den ene dag til den anden.\nSymptomer på kennelhoste er en vedvarende tør hoste. Nogle hunde har også næseflåd og nyser samt nogle er svækkede. Ikke vaccinerede hunde kan blive alment påvirket, få feber og have appetitløshed. I svære tilfælde få lungebetændelse.\nSå er det KENNELHOSTE-TID.\nI de fleste tilfælde vil hunden dog virker rask på nær en ubehagelig hoste. Hundens appetit og aktivitetsniveau vil normalt ikke ændre sig. Hvis aktivitetsniveauet og appetitten ændres sig og hunden får feber, bør du kontakte dyrlægen. Hunden kan også hoste hvidt skummenede slim op. – Typisk efter fysisk aktivitet eller hvis hunden bliver ophidset.\nOfte er det hosten, der er det største problem, fordi den virker selvforstærkende. Og fordi et hosteanfald kan ende i en opkastning. Hunden kan få feber, det vil sige en temperatur over 39,3 °C. Og det er ofte årsagen til manglende ædelyst. I nogle tilfælde kan der også opstå lungebetændelse. Fordi hundens immunforsvar generelt er svækket. Og den derfor er mere modtagelig over for en infektion med bakterier.\nHvad skal jeg gøre, hvis jeg tror, at min hund har kennelhoste?.\nHvis du har mistanke, om din hund har kennelhoste. Så isoleres hunden fra alle andre hunde og holdes i ro. Vi anbefaler at give hunden blød mad, da det gør ondt i halsen, når den skal synke. Det er en god ide at give hunden en sele på frem for halsbånd. Så man ikke lægger pres på struben og derved fremprovokerer mere hoste.\nHvordan har min hund fået kennelhoste?.\nHunde kan få kennelhoste på flere måder:.\ndet kan spredes via luften eller dråber.\ndirekte fra hund til hund.\nvia bakterier på forurenede genstande.\nKennelhoste spredes ofte, hvor der er mange hunde samlede. I eksempelvis hundepensioner, hunde-kenneler (deraf navnet), hos dyrlægen, eller til hunde-udstillinger. Kennelhoste er så smitsom. At din hund kan blive smittet bare ved at hilse på en anden smittet hund. Ud over luftbåren smitte. Kan smitte også overføres med foderskåle, legetøj, pinde og beklædning.\nDe fleste hundepensioner vil ikke modtage din hund uden bevis for en nylig vaccination mod Parainfluenza og Bordetella. To af de hyppigste årsager til kennelhoste .\nHvilke hunde er tilbøjelig til at få kennelhoste?.\nAlle hunderacer kan få kennelhoste. Oftest er det dog hunde, der har hyppig kontakt med andre hunde. Især i lukkede eller i dårligt ventilerede områder. Hvor hunden er mest tilbøjelig til at blive smittet. Unge hunde og ikke-vaccinerede hunde er også i større risiko.\nHvordan kan kennelhoste undgås?.\nDen bedste måde at forhindre kennelhoste er at forhindre at din hund bliver eksponeret for smitte. Der findes dog en vaccine mod de to organismer, der hyppigst er årsag til hosten og nyse. Det er en næsespray, som stimulerer dannelsen af antistoffer på overfladen af luftvejenes slimhindeceller. Således at bakterier og vira ikke kan sætte sig fast.\nFordi vaccinen beskytter luftvejenes overflader direkte, er den meget mere effektiv og langtidsbeskyttende. I helt op til et år. Der går dog tre uger efter vaccinationen, inden der dannes fuld immunitet.\nVaccinen mindsker risikoen for kennelhoste betragtelig. Hvis hunden alligevel smittes med kennelhoste, bliver symptomerne mildere ligesom sygdommens varighed forkortes. Skal din hund derfor i hundepension, deltage i udstillinger, til hunde træning?. Og der er risiko for at hunden bliver udsatte for smitte, så husk at få hunden vaccineret min. 3 uger før.\nHvordan kennelhoste behandles?.\nOg det er klogt at kontakte din dyrlæge, hvis din hund udvikler en hoste. Afhængig af dyrlægens vurdering kan det være, at dyrlægen anbefaler at lade sygdommen køre sit eget løb. Og i andre tilfælde at behandle hunden medicinsk. Som vil minimere hundens symptomer og fremskynde helbredelsen.\nKennelhoste kan forebygges til en hvis grad.\nVha. vaccine. Det bør dog nævnes, at effekten af vacciner ikke veldokumenteret. Og blandt dyrlæger er der uenighed om vaccinernes effekt.\nI 2008 kom en ny vaccine mod bakterien Bordetella bronchiseptica. Som kan være én af årsagerne til kennelhoste på det danske marked. Vaccinen er en næsespray. Som hjælper kroppen med at danne antistoffer på slimhinderne i hundens luftveje. Som jo netop er det sted, hvor de sygdomsfremkaldende mikroorganismer kommer ind i hundens krop. Antistofferne forhindrer mikroorganismerne i at sætte sig fast på slimhinderne. Og beskytter på den måde mod kennelhoste.\nVaccinationen virker således:.\nMan drypper vaccinen i næsen på hunden.\nEfter ca. 72 timer er dannet nye antistoffer på slimhinderne.\nFuld immunitet (overfor Bordetella bronchiseptica) udvikles efter 3 uger.\nVaccinen er virksom i op til 1 år.\nVaccinen mindsker risikoen for kennelhoste betydeligt. Hvis hunden alligevel smittes, bliver symptomerne mildere. Ligesom sygdommens varighed forkortes. Det anbefales, at man vaccinerer hunde med et svækket immunforsvar. Eller gentagende tilfælde af kennelhoste.\nSå er det KENNELHOSTE-TID også hos hvalpe.\nSå er det KENNELHOSTE-TID – Hos de fleste voksne hunde er kennelhoste som sådan ikke en farlig sygdom. – Som nævnt svarer den lidt til en forkølelse hos mennesket. Hos hunde med et svagt immunforsvar – hvilket inkluderer hvalpe. – Kan kennelhosten dog være farlig og endda livstruende. Hos hvalpe kan ubehandlet kennelhoste desuden medføre permanente skader. F.eks. på lungerne og sygdommen bør derfor altid tages alvorligt.\nMan bør med andre ord altid være opmærksom på symptomerne på kennelhoste hos hvalpe. Og søge rettidighed behandling hos en dyrlæge.\nHvor lang tid går der før kennelhosten forsvinder?.\nI praksis vil de fleste tilfælde med symptomerne ved kennelhoste gradvist aftage. Og smitteperioden typisk vare 3 – 8 uger. Men i tilfælde hvor sygdommen er svær at bekæmpe. Kan hunden smitte i helt op til 14 – 15 uger.\nEftersom kennelhoste blot er en bred betegnelse for flere sygdomme i de øvre luftveje. Smitteperiodens varighed afhænger af sygdommens natur. Såvel som hundens evne til at bekæmpe sygdommen. Dette betyder f.eks., at en gammel svagelig hund typisk vil døje med kennelhosten længere tid. End en ung hund med et godt helbred – og derfor også vil smitte i længere tid.\nSå er det KENNELHOSTE-TID – En hund med kennelhoste kan smitte andre hunde så længe den selv er syg. – Det vil sige hunden vil som udgangspunkt kunne smitte andre, så længe den selv har symptomer. Nogle typer kennelhoste har dog en inkubation-periode på 5 – 10 dage. Tiden fra den smittes til symptomerne opstår, hvor hunden også kan smitte. Derfor kan en symptomløs hund sagtens smitte andre hunde.\nBy HundeGodbidden.dk|2019-12-19T18:09:16+02:00november 9th, 2016|BLOG|2 Comments


The Dreyer Award 2012: Mads Brügger | Carlthdreyer\nThe Dreyer Award 2012: Mads Brügger\nPeter Schepelern and director Mads Brügger. Photo: Thomas C. Christensen.\nMads Brügger har gennem en årrække gjort sig bemærket – og modtaget talrige priser – som mangesidig journalistisk mediebegavelse, både inden for trykte og elektroniske medier. Han har arbejdet som skribent, udgiver og redaktør ved en række magasiner, har blandt andet skrevet for Euroman og for den tidligt afdøde avis Dagen, som han siden var medforfatter til en bog om. Andre bøger handler om rockermord og om Tøndersagen. Men især har han – i samarbejde med sin medsammensvorne Mikael Bertelsen – udviklet en særlig tone – en pokerface-satirisk tone – i radioprogrammer som Skjoldhøj Arkivet og tv-programmer som Den 11. time, en tone der fortsætter for fuld snakkesalig udblæsning i den nye Radio24syv, som han bestyrer sammen med Bertelsen.\nMen Mads Brügger har også lavet to af de senere års vigtigste danske film, der nok kan forstås som en slags journalistik, men som især er kunstneriske produkter af en helt særlig støbning. Og det er disse to film, der er baggrunden for tildelingen af Carl Th. Dreyer Prisen for 2012.\nPå rulleteksterne til begge film står der: Original idea: Mads Brügger. Og det er virkelig originale idéer, Brügger disker op med. Ingen tvivl om det. Havde vi nogensinde i vores vildeste fantasi forestillet os, at postmoderne metarefleksiv dokumentarisme og ironisk rollespil med falske identiteter skulle gøre deres entré i Nordkorea eller i Den centralafrikanske Republik?? Nej, vel? Men det er netop, hvad Brügger har foranstaltet med sine film.\nDet er måske ikke blevet modtaget med den helt store taknemmelighed hos de berørte parter, hvor nogle af de lokale implicerede formentlig sidder tilbage med en ikke ubegrundet fornemmelse af, at nogen har taget røven på dem. Men netop derfor synes vi, at det vigtigt, at initiativerne får ros hjemmefra.\nDer er jo en vis tradition, også i Danmark, for at kunstneren med ironi og perfidi kan rette skytset mod magtmisbrug og korruption. Men det sker som regel med nogenlunde sikker base i den hjemlige andedam, hvor alle gode kræfter står sammen om at beskytte den ukrænkelige frihed til at krænke. Men det er en helt anden sag at drage ud i den rådne verden og se den i øjnene. Og det er det, Brügger har gjort med sine to exceptionelle og i bogstaveligste forstand grænseoverskridende film, Det røde kapel fra 2006 og sidste års Ambassadøren, der virtuost bevæger sig gennem en overdådighed af benspænd, ikke kun i den æstetiske dimension, men også i den reelle.\nFilmene er dokumentarfilm, der dog forholder sig temmelig drilagtigt til deres virkelighedsmission, ligesom man kender det fra såkaldte mockumentaries. Men hvor mockumentary’en foregiver, at noget fiktivt er sandt, dér taler Brüggers film sandt – men om noget, som ret beset er en løgn, en illusion, et svindelnummer. Sandfærdige løgnehistorier, der både udfordrer realiteternes og illusionernes verden.\nI Det røde kapel er Brügger og to de dansk-koreanske komikere Jacob Nossell og Simon Jul taget til Nordkorea med et lille show, en tilsyneladende venskabsgestus, der imidlertid kun har til hensigt at afsløre regimets uhyrlighed. Det begynder med, at Brügger læser den kære (og nu netop afdøde) leders filmteoretiske skrifter. Men Brügger, der heldigvis har en film- og medievidenskabelig baggrund, lader kun som om. For hele filmen er én stor laden som om.\nI Ambassadøren fortsætter Brügger sin rejse som diabolsk, excentrisk bagmand med solbriller (som er for Brügger, hvad kasketten er for Michael Moore). Nu er han liberiansk ambassadør i Den centralafrikanske Republik med planer om at etablere en tændstikfabrik som dække for lidt ulovlig diamanthandel, mens det i virkeligheden drejer sig om at afsløre det betændte magtmisbrug i det lille land, der er et af verdens fattigste og også et af de mest dystre, mishandlede steder på kloden.\nDet er lidt Graham Greene som ved et sort uheld møder Borat lige midt i mørkets hjerte. Personerne er griske og forbryderiske, og hvis man vil skaffe sig adgang til denne verden, må man selv være grisk og forbryderisk. Det klarer Brügger med sin egen cool distance. Den står på ridestøvler og cigaretrør. Man forstår godt, at han indledningsvis appellerer til sine liberianske venner: Pray to God to watch over me … Foreløbig er han heldigvis blevet bønhørt.\nDet er selvsagt vigtigt at udfordre magten i dens styggeste, mest umenneskelige form. Og det kræver selvsagt også mod og frækhed af særlige dimensioner at spadsere lige ind i løvens gab og roligt give sig til at undersøge rovdyrtændernes beskaffenhed. Men filmene er ikke kun bemærkelsesværdige som avancerede practical jokes i en stor sags tjeneste og dumdristigt undergravende virksomhed. Det er også blevet kunstværker, der midt i deres dræbende ironi både udfordrer og bevæger.\nDen mest rørende skikkelse er nok Mrs. Park. Det er først og fremmest hende, der bliver ført bag lyset i Det røde kapel. Men selv om filmen hudfletter Nordkoreas latterlige (men også yderst faretruende) verdensorden, som Mrs. Park er repræsentant for, så bliver hun aldrig latterliggjort, hun kommer tværtimod til at stå som en inkarnation af de menneskelige omkostninger ved tragedien.\nBrügger afviger også frydefuldt fra den ensporede journalistiske trafik, når han gang på gang byder på bizarre, lettere surreelle situationer. Som når han får sine to pygmæ-assistenter til at lytte til hvallyde. Eller når han foran det officielle Nordkorea efter behørig tilladelse reciterer Piet Heins gruk om kærligheden, som er ”sweet and undefinable.” Det er der sikkert ikke meget, der er i Nordkorea.\nInden jeg slutter, skal vi lige se på vores prismodtager i forhold til prisens hovedperson. Altså Brügger og Dreyer, der har overraskende mange lighedspunkter. Dreyer tog – som man kan læse om på DFI’s Dreyer-site – faktisk også en tur til Afrika. I 1934 besøgte han Italiensk Somalia for at optage en film for et fransk-italiensk selskab. Dreyer i Mogadishu – det er svært at forestille sig. Og ambassadøren for den udødelige filmkunst tålte da heller ikke klimaet og forlod projektet.\nOg Carl Th. startede som journalist og indlod sig på nogle af tidsalderens dumdristigheder. Inden han blev vores store dybsindige alvorsmand, var han både fræk og udfordrende, og selv på sine ældre dage kunne han finde på at række tunge, som det ses på det kendte foto.\nIkke mindst traditionen for at række tunge, synes jeg Mads Brügger viderefører på fineste vis.\nI slutningen af Det røde kapel, hvor propagandaparaden buldrer frem, har den ene af komikerne svært ved at håndtere rollespillet og kommer med en direkte opfordring: ”Mads, la’ vær’ med at lyve!”\nJeg er uenig, og mit råd vil være: Mads, fortsæt endelig med at lyve! For som Dostojevskij har sagt (i Forbrydelse og straf): ”En løgn kan være gavnlig, fordi den kan berede vejen for sandheden.”\nMads, keep on lying Read about the ceremony and Peter Schepelern's speech to Mads Brügger


Søg Sydlige Stillehav›Australien›New South Wales›Eurobodalla›Moruya›Forslag til aktiviteter i Moruya›SkyDive Oz\nNr. 1 af 6 aktiviteter i Moruya Udmærkelsescertifikatet Adrenalin- og ekstremudflugter, Udendørs aktiviteter, Ture Skriv en anmeldelse\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Adresse: lot 1 Bruce Cameron Drive, Moruya Airport, Moruya, New South Wales 2537, Australien Telefonnummer:\n+61 1300 185 180 Website Forbedr denne registrering\nTak for din vurdering. Anmeldt 18 april 2017 David C, Canberra, Australian Capital Territory, Australia\n32 anmeldelser Merit Aviation\n132 anmeldelser fra TripAdvisors fællesskab Hvilke hoteller i Moruya er der tilbud på?\nRyd alle Begynd din anmeldelse af SkyDive Oz Klik her for at vurdere\nMoruya, Eurobodalla Sage Farmers Market\nBatemans Bay, Eurobodalla Broulee Island Walk\nBroulee, Eurobodalla Alle aktiviteter i Moruya (6)\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Henter og bringer I mig til mit hotel? Vi er en familie på syv. Har jeres tur plads til os alle sammen? Hvordan skal jeg klæde mig på til denne tur? I nærheden af SkyDive Oz Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 10 anmeldelser VIP Private Tours\n32 anmeldelser South Coast Seaplanes\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 218 anmeldelser The River Moruya\n11 anmeldelser South Brou Cafe\n117 anmeldelser Our Nepalese Restaurant in Moruya


Børsintro: Digizuite skaber orden i selskabernes digitale kaos - Invested play\nTidligere Få chancen for høje afkast: Ny IPO-fond lukker dig ind før alle andre\nNæste Planlagt børsintro: Dansk virksomhed skaber øl i lyntempo\nStart » Talks » Aktier » Børsintro: Digizuite skaber orden i selskabernes digitale kaos\nHar du nogensinde arbejdet med hjemmesider, e-handel eller digital markedsføring i større virksomheder? I så fald ved du helt sikkert, hvor kaotisk arbejdet kan blive.\nHvor er de rigtige logoer og billeder? Hvem har den seneste pressemeddelelse? Hvilke billeder eller præsentationer kan bruges af salgs-teamet? Og hvem har den digitale brochure til den tyske afdeling?\nDigizuite er en dansk såkaldt software-as-a-Service virksomhed, der arbejder med intelligent styring af digitalt indhold og effektivisering af digitale processer – et marked som er i hastig vækst. Store virksomheder spilder nemlig enorme mængder af ressourcer og tid på at søge, finde, dele og genbruge relevant viden. Tunge, manuelle processer er en stopklods for vækst, og arbejdet ender ofte med fejl, misforståelser og skæv branding.\nDigizuite er sat i verden til at løse den type udfordringer og virksomheden har opbygget en global kundebase, der hvert sekund øger sin konkurrenceevne ved at skabe orden blandt andet i millioner af billeder og film.\nDigizuite har nu en ambition om at være blandt de førende på det globale marked, og derfor går Digizuite på Nasdaq First North for at hente kapital til yderligere vækst. Forventningen er, at abonnementsomsætningen vækster med 4x i løbet af kun fire år.\nI dette webinar med Digizuite kan du høre meget mere om, hvordan Digizuite vil sikre sin fremgang, og hvorfor virksomheden kan være en interessant investeringscase for dig som privat investor.\nMed Digizuites unikke platform kaldet Digital Asset Management (DAM), der er cloud- og SaaS (Software-as-a-Service) baseret, får virksomhederne en effektiv, automatiseret, brugervenlig og global løsning til at håndtere deres digitale indhold uanset kanal, filtype, devices, sprog og platform.\nVerdens førende IT-analyseinstitutter har allerde lagt mærke til Digizuite. Det globale analyseinstitut Gartner Research har vurderet Digizuite blandt verdens 14 bedste inden for feltet, og Forrester har især fremhævet Digizuites intuitive brugerflade og afgørende brugervenlighed.\nDAM-markedet forventes at vokse mellem 20-30 procent hvert år over de kommende år. Et marked, der allerede nu – i henhold til Mordor Intelligence – vurderes til at have en størrelse på 3 mia. dollars om året.\nFor at indfri vækstambitionerne vil Digizuite gennem børsnoteringen hente kapital til at investere i markedstilstedeværelse, produktet og organisationen. Digizuite ønsker især at udvide i USA, hvor man allerede har etableret et datterselskab, og hvor markedet i dag udgør 50 procent af omsætningen. Derudover er der ligeledes oprettet flere salgskontorer i Europa.\nKim Wolters er CEO hos Digizuite.


Drosselvej 10, Hammerum, 7400 Herning\nØnsker du at bo tæt på natur, smukke grønne arealer og hvor børnene nærmest kan lege i "skoven", så er muligheden her.\nDen charmerende villa er opført i 1965, løbende vedligeholdt og rummer et boligareal på 181 kvm. fordelt på 2 plan samt garage på 24 kvm. Villaen er opført i gule sten med skiffer tag, vinduer er delvist udskiftet over tiden. Opvarmes med fjernvarme.\nINDRETNING: Som det første træder man ind i vindfang og videre ind i entre med flot trægulv og trappe til 1. sal. Lækkert stort lyst køkken/alrum med massive låger og udgang til dejlig stor have. Stue med flot trægulv er i åben forbindelse til køkken/alrum. Badeværelse med håndvaskearrangement, kar og grå klinker. Bryggers med bord og vask samt faste skabe. Værelse med 3 faste skabe. 1. SAL: Dejlig stort multirum med loft til kip. Badeværelse med håndvaskearrangement, bruseniche og sauna (Denne bruger sælger dog ikke mere) Soveværelse med 4 faste skabe. Børneværelse.\nDenne villa er helt fantastisk dejlig og rummelig og giver masser af muligheder for familien, der gerne vil bo i fred og tæt på både skole og natur.


TV-stjerne Vera Int-Veen om kærligheden til Linda - liv\nKathryn Cartwright: chokerende selfie\nMeddelelse fra SamPatrick Swayze og verdens bedste sang: hvem kan huske Ghost?\nVigtigste / liv / TV-stjerne Vera Int-Veen om kærligheden til Linda\nTV-stjerne Vera Int-Veen om kærligheden til Linda\nVera Int-Veen har en særlig forbindelse med sin søster\n"Jeg føler mig straks, når min søster føler sig syg"\nAf J. Kuhlmann\nSøstre - et meget specielt forhold. Enten er de evige rivaler eller et hjerte og en sjæl. Som Vera Int-Veen og Linda ...\nDisse to kan ikke adskille noget! Vera Int-Veen (43) og hendes søster, der er fem år ældre, deler alle højder og lavheder i livet sammen. "Uanset om du er i skilsmisse eller i salget af mit firma - vi var altid der for hinanden!" Hvor dejligt, hvis to forstår hinanden så godt. For hvad er vigtigere i livet end en familie, der holder sammen.\nVera og Linda bor i Wannsee kun få meter fra hinanden og ringer endda til hinanden flere gange om dagen. ”Hvis jeg ikke hører fra hende, gør jeg det\nØjeblikkelig bekymret, hvis noget var galt, "siger Vera DAS NEJ: Har du ikke nogle gange brug for din plads med så meget nærhed?" Vi kommer aldrig på vores nerver, "bekræfter den succesrige præsentant, der snarere" lider "under den sjove kærlige atmosfære Team. "På forretningsrejser var der aldrig nogen, der ville have et værelse ved siden af os, fordi vi begyndte at bable om morgenen og stoppede ikke før sent om aftenen, " siger den indfødte Rhinelander og lo.\nMed en så tæt bånd er det ikke overraskende, at man føler, når den anden er dårlig. ”Hvis jeg har følelsen, kontakter jeg hende og ofte\nJeg har ret, "siger Vera. Som du kan se: Blod er tykkere end vand! Som en bedste ven, ville" svigerdyret ønskede "programlederen aldrig kalde hendes søster.\nFerien sammen er årets højdepunkt\nVi har trods alt en livslang historie sammen. " Og hvad er en stærkere bånd end delte minder?\nOg blandt dem er en almindelig ungdom. ”Naturligvis blev Linda irriteret, da hun skulle tage sin lillesøster med til fester, men så gjorde vi det\nSelv når den første kærlighed gennemgik sammen. "Som søstre går du gennem op- og nedture sammen selv ved fødslen af deres nevøer Paul (11) og Lucas (13) Vera var:" Jeg ser det som en berigelse af mit liv, at jeg det har hun. "\nNu da Veras nye show "Lej Chasers on the Trail" lanceres, holder Linda fingrene i krydset for sin søster, der ejer en lingeri-forretning og er der, den anden\nat åbne. Efter så meget arbejde slapper de af sammen på en familieferie sammen med deres mor Helmy (74). ”Det er det absolutte højdepunkt hvert år, ” begejstrer Vera. Åh, hvor godt, hvis du har en søster!


Gode råd til at flytte hjemmefra billigt - Adoption af idéer\nnovember 10, 2018 november 28, 2018 Kirsten\nHvis du er på vej ud af reden, er der flere ting, du skal tage højde for. Ikke mindst din kommende boligsituation. Der ses stor prisforskel på boliger rundt omkring i landet. Prisen afhænger blandt andet af lejemålets type, beliggenhed og antal beboere.\nDe færreste unge mennesker har mange penge, når de er på vej til at flytte hjemmefra. Derfor gives her nogle tips til, hvordan du kan flytte hjemmefra billigt.\nUdlejningstypen har ofte meget at sige for de månedlige udgifter. I mange byer vil private udlejere være dyrere end almennyttige lejemål. Det skyldes blandt andet, at almennyttige boliger bygges med offentlig støtte.\nIkke nok med, at huslejen er billigere, så skal du for det meste også smide et mindre depositum, når du flytter i en almennyttig bolig. Det kan altså være værd at skrive sig på ventelisten til en almen ungdomsbolig, hvis du ønsker at flytte hjemmefra billigt. Det gør du gennem et boligselskab.\nHvis du studerer eller er på vej til at studere, kan et kollegie anbefales. Huslejen på et kollegie vil i mange tilfælde svare til omkring en halv SU-udbetaling. Afhængigt af beliggenheden vil det ofte være muligt at finde et kollegie med relativ kort ventetid i din by.\nDu kan vælge et kollegie med fællesarealer som køkken, bad og stue. Eller du kan vælge kollegie, hvor beboerne blot deles om cykel- og vaskekælder. Fordelen ved at dele køkken og stue med andre er, at I er fælles om at betale for fællesarealerne. De fleste steder vil der også være fælles køkkenudstyr, som du slipper for at skulle købe i forbindelse med flytningen.\nPrisen for et lejemål kan være vidt forskellig alt efter, i hvilken by og bydel lejemålet ligger. I reglen gælder det, at jo tættere på centrum du kommer, jo dyrere lejemål. Sådan er det ikke altid, for prisen afhænger også af andre forhold såsom boligens type og stand. Men hvis du vil flytte hjemmefra billigt, bør du være opmærksom på, at boliger i centrum af byen ofte har en højere husleje. De kræver også, at du lægger et større depositum. Det skyldes i særdeleshed deres gode beliggenhed.\nDer vil ofte være større efterspørgsel efter lejemål, som ligger centralt. Derfor vil ventelisterne også typisk være længere, end hvis du søger et lejemål i udkanten af byen.\nDer er både fordele ved at bo centralt og mindre centralt. Fordele ved at bo centralt kan for eksempel være den korte afstand til byens gader, barer, caféer og menneskeliv. Fordele ved at bo længere ude kan være kortere afstand til naturområder, oplevelsen af mere privatliv og mere ro omkring dig.\nGør op med dig selv, hvad der er vigtigt for dig. Både i forhold til boligens beliggenhed, stand, type og antal beboere. Og find så et realistisk prisleje. På den måde sikrer du dig den bedste start på dit nye liv væk fra barndommens trygge rammer.\nForrige artikel Motionscykel – cykel dig til bedre kondi hjemme fra din stue


Respekt for hinanden og forskellighederne i Husum – LigaBold.dk\nRespekt for hinanden og forskellighederne i Husum\nMikkel Howalt, Husum Boldklub-spiller, har fået en snak med Ligabold.dk omkring hans nuværende klub. Læs blandt andet om hvor han ser klubben om 5-10 år.\nMangfoldighed. Ikke en unik egenskab i en serieklub, men en vigtig egenskab, og noget vi sætter højt.\nCa. 450, inklusiv passive medlemmer.\nSammenholdet er godt, det er måske ikke fordi sammenholdet er meget bedre end andre gode steder, men der er sådan en respekt for hinanden og forskelligheder. Ude i Husum hylder vi mangfoldigheden, det at være forskellige og det nok en af de store forskelle fra andre klubber og omklædningsrum, i hvert fald hvor jeg selv har været, og hvordan jeg hører folk snakke om andre steder. Det er noget jeg værdsætter utrolig meget, måske fordi jeg selv er en lidt skæv personlighed, men hvis du opfører dig ordentligt, hvorfor skulle der så ikke være plads til dig fordi du samler på superhelte og er med i facebookgruppe med sindssyge film? Og det er noget der går igen i resten af klubben, udover alle de ting, har vi jo en support der lige har vundet årets fanpris fra Fodboldstudier, de leverer hver gang og det er en fornøjelse at være en del af.\nDet er lidt en varm kartoffel, og jeg vil prøve at svare uden at træde nogen for meget over tæerne. På vores hold savner jeg lidt mere selvjustits, at rydde op efter sig selv i særdeleshed, det er blevet bedre i år, men der stadig for meget overladt til holdlederne og de sidste 2-3 stykker i omklædningen og ellers en lidt højere prioritering af at dukke op til træning, det er dog også i fremgang. På klubplan kunne jeg godt tænk mig lidt mindre snakken i krogene og færre rygter, det er som sådan ikke noget jeg personligt tager mig af, men det kan godt være ødelæggende for forhandlinger og forventninger i disse.\nDem er der mange af. Jeg vil dog give dem en bred betegnelse, de frivillige i og omkring Husum Boldklub. Hvem der ikke fortjener et skulderklap er arkitekten, der var en klar aftale om et kighul indtil damernes omklædning, og det kan jeg ikke finde, kan altid kalde mig Mikkeline og tage dilleren mellem benene som i folkeskolen og se om jeg kan snige mig med.\nDet er dem der får hjulene til at dreje, uden deres indsats ville det kræve meget mere at spille i Husum, både økonomisk, men også i tid. Det er fremragende.\nJamen jeg forventer da at fremgangen fortsætter. Så en etableret DS klub som minimum, med alt hvad det indebærer, både på og udenfor banen.


Nokia advarer mod Lumia-oplader | Smartbite\nNokia advarer mod Lumia-oplader\n18. april 2014 - 13:07\nNokia har netop offentliggjort en advarsel vedrørende den europæiske variant af AC-300-opladeren, som alene bliver brugt til tabletten Lumia 2520\nLumia 2520 - foto: Nokia\nSidder du derhjemme med en Lumia 2520 tablet fra Nokia, så stop med at bruge opladeren. Forbrugere i Danmark, Finland, Tyskland, Rusland, Schweiz, Østrig og Storbritannien bliver nu kraftigt opfordret til at stoppe med at bruge opladeren, indtil de hører nærmere. Også forbrugere som har købt rejseopladeren til Lumia 2520 i Danmark, Finland, Tyskland, Rusland, Schweiz, Østrig, Storbritannien og USA opfordres kraftigt til at stoppe med at bruge denne, skriver Nokia på deres hjemmeside.\n- Selv om vi ikke har modtaget henvendelser omkring dette mulige kvalitetsproblem, så er kvalitet og sikkerhed første prioritet i Nokia. Vi undskylder over for de, der har købt en Lumia 2520, og vi arbejder på højtryk for at gøre ulejligheden så kortvarig som muligt, siger Jo Harlow, EVP Smart Devices.\nHar du en Lumia 2520 liggende derhjemme?


Paul Smith mapper PS SAT1003013\nPaul Smith mapper PS-SAT1003013 En designer leverandører replikere med Chris strålende layout, en stærk umiskendelige engelskhed steget i form af den overraskende. Butikkerne bolig et Paul Smith tasker Inkassovirksomhed og en omfattende af bijou,...\nPaul Smith mapper PS-SAT1003023 En designer leverandører replikere med Chris strålende layout, en stærk umiskendelige engelskhed steget i form af den overraskende. Butikkerne bolig et Paul Smith tasker Inkassovirksomhed og en omfattende af bijou,...\nPaul Smith mapper PS SAT1003019\nPaul Smith mapper PS-SAT1003019 En designer leverandører replikere med Chris strålende layout, en stærk umiskendelige engelskhed steget i form af den overraskende. Butikkerne bolig et Paul Smith tasker Inkassovirksomhed og en omfattende af bijou,...\nPaul Smith mapper PS SAT1003022\nPaul Smith mapper PS-SAT1003022 En designer leverandører replikere med Chris strålende layout, en stærk umiskendelige engelskhed steget i form af den overraskende. Butikkerne bolig et Paul Smith tasker Inkassovirksomhed og en omfattende af bijou,...\nPaul Smith mapper PS SAT1003025\nPaul Smith mapper PS-SAT1003025 En designer leverandører replikere med Chris strålende layout, en stærk umiskendelige engelskhed steget i form af den overraskende. Butikkerne bolig et Paul Smith tasker Inkassovirksomhed og en omfattende af bijou,...\nPaul Smith mapper PS SAT1003034\nPaul Smith mapper PS-SAT1003034 En designer leverandører replikere med Chris strålende layout, en stærk umiskendelige engelskhed steget i form af den overraskende. Butikkerne bolig et Paul Smith tasker Inkassovirksomhed og en omfattende af bijou,...\nPaul Smith Slips PS MT1002020\nPaul Smith Bælter PS MB1002018


Ingen kan strejke sig til et bedre klima\n14/03/2019 KL. 18:30\nBåde hos erhvervsliv og klimademonstranterne mangler man at se, om de er villige til at gennemføre den omstillingsproces, som en effektiv klimapolitik kræver.\nI flere end tusinde byer verden over vil skoleelever og studerende fredag demonstrere med krav om, at politikerne tager klimaforandringerne alvorligt.\nKlimastrejken kalder på sympati, da det er positivt, at de unge ad den vej forsøger at påvirke den demokratiske proces og en dagsorden, der ikke kender nogen grænser.\nI Danmark kan ingen være i tvivl om, at politikerne tager klimaforandringerne alvorligt, men der kan være andre dele af samfundet med et større behov for at blive råbt op.\nKlimaet er det 13. af FN’s 17 verdensmål for bæredygtig udvikling, der for alvor blev sat på erhvervslivets dagsorden i forbindelse med årsmødet i World Economic Forum i januar.\nI en artikelserie her i avisen har vi afdækket, hvordan nogle af de største og mest synlige erhvervsvirksomheder herhjemme forsøger at definere sig i forhold til verdensmålene.\nTaget for pålydende synes en proces i gang, men det står ikke ganske klart, om det er virksomhederne, der af egen drift har valgt at løfte verdensmålene op på direktions- og bestyrelsesniveau, eller om det snarere skyldes pres fra aktionærer med en klar strategi for ansvarlige investeringer.\nGlobalt forsøger alt for mange virksomheder i disse år at tale sig ind i det internationale arbejde omkring verdensmålene og klimaforandringerne med det ene formål at fremstå grønnere, end de i virkeligheden er. Pynteligt er det ingenlunde. Faktisk kan man med god ret mene, at disse virksomheder forsøger at slå plat på nogle af de største udfordringer, som verdenssamfundet står over for.\nEn anden og nok så vigtig lakmusprøve er, om de unge selv er parate til at gå forrest? Den største vækst i det globale elforbrug kommer fra datacentre. Ingen er formentlig så aktive på internet som de unge.\nDrøftelserne i Davos blotlagde, at erhvervslivet globalt har brug for klare regler for, hvordan man kan måle dets indsats i forhold til verdensmålene – præcist som regler for regnskabsaflæggelse i dag gør det muligt at sammenligne virksomhedernes resultater på tværs af grænser.\nDet skal være muligt at kunne sammenligne eksempelvis Carlsberg med andre internationale bryggerikoncerner. Hvor stort er forbruget af aluminium og plastic? Hvordan er genanvendelsesprocenten? Hvor stor er CO2-udledningen? Hvordan er ligestillingen? Hvordan er arbejdsvilkårene?\nI forlængelse heraf ville det være fornyende, at aflønningen på direktionsniveau ikke kun skal være afhængig af virksomhedens økonomiske resultater, men i lige så høj grad opfyldelsen af virksomhedens strategier i forhold til FN’s verdensmål, hvilket forudsætter målbare standarder.\nDermed er vi tilbage ved fredagens klimastrejker og -demonstrationer. De færreste bliver mere vidende af at unddrage sig undervisning, og en lakmusprøve på, om de unge mener det alvorligt, er at spørge, om der ville være samme opbakning, hvis begivenhederne fandt sted i weekenden?\nEn anden og nok så vigtig lakmusprøve er, om de unge selv er parate til at gå forrest?\nDen største vækst i det globale elforbrug kommer fra datacentre. Ingen er formentlig så aktive på internet som de unge, og det ville være interessant at vide, om de vil skære ned på deres internetforbrug? Tilsvarende kan man spørge, om de vil lade være med at gå i tøj og fodtøj fremstillet af kunstfibre og kunststoffer, der stammer fra fossile brændsler?\nFør de unge stiller så relativt ukonkrete krav til politikerne, som demonstrationerne fredag er udtryk for, bør den enkelte tage stilling til, om han eller hun er indstillet på den radikale omstillingsproces, der vil være påkrævet, hvis de folkevalgte skal gennemføre en virkelig effektiv klimapolitik. Både hos de unge og erhvervslivet mangler vi at se handling følge ord.