På gaden – NedersteEtage\nEuropa er gået på gaden. I Tyskland bigtime. Der er næsten tale om omfanget af en slags gule corona-veste i visse større byer.\nDet mest sandsynlige – efter min mening, desværre – er, at det som i Frankrig bliver påskud for yderligere undtagelsestilstand med masser af militær og militariseret politi. Macron var jo bedøvende-arrogant ligeglad med, at milllioner gav ham f-fingeren. Herskerklassen kan sagtens sidde i lang til bag lukkede døre i deres fine palæer med skudsikre vinduer og visirklædte knippelsvingere ved døren.\nDet mindst sandsynlige er, at politikerne er nødt til at erkende, at de er ude af sync med deres befolkning og begynder at lytte. Der er faktisk set politikere blandt de protesterende bla. i Nürnberg. Man kan jo håbe, og en indre konflikt i politikerklassen er ikke uden muligheder for forandring.\nEuropa nærmer sig tilstande, som kun efterkrigstidens fasciststyrer i Grækenland, Italien, Spanien, Portugal og deres udposter/efterkommere i Chile, Argentina, Paraguay, o.a. har oplevet under Den Beskidte (CIA-)krig. Eller det som rødfascismen i Sovjetblokken bød deres befolkninger. Spørg dem, de husker stadig, hvordan det var, og de ryster på hovedet – har folk intet lært, har de intet forstået?!\nDen græske junta skåler i ouzo på deres succesfulde ugerninger\nMan kan godt få den tanke, at måske har Europa og USA brug for at opleve det for at forstå, hvorfor det er The Road to Hell. Vore politikere har heller intet lært og intet forstået. De ser det ikke komme, de ser det ikke snige sig ind på dem. De lever i deres karriere-her-og-nu. De mener, hvad der bliver lagt på deres bord, de gør, hvad de fornemmer, at de får besked på. Fornemmelsen er denne underliggende menings-konformisme.\nDer er enkelte eksempler på, hvordan politikere sine steder i verden alligevel vælger at lytte til andre end globasfascisterne og deres fake-propaganda. Man kan sige forskelligt om svensk politik, for de plejer at være de første til at følge politisk korrektheds-diktaturet. Men i coronasagen vandt fornuften, og de valgte ikke at lukke samfundet ned og sende sunde mennesker i karantæne. De valgte at beskytte dem, man vidste ville blive hårdest ramt, de gamle og de i forvejen svækkede. Indtil videre har de haft succes med det, og verden ser med mistro på det. Der må være mange beslutningstagere, der bider sig selv i læben over, at de måske unden grund og reelt belæg har påført deres befolkninger deres lands økonomi kæmpe tab.\nOmvendt må svenskerne nærmest smågrine af resten af verden, for de kommer ud af det med to fordele: En styrket = ikke ødelagt nationaløkonomi og en befolkning, der på helt naturlig vis har absorberet denne virus og har dannet antistoffer. Andre lande får nu eftersmækket, for når samfundet bliver åbnet, så har vi et kæmpe budgetunderskud, en stor arbejdsløshed, masser af virksomheder, der er gået ned OG en befolkning, der ikke har dannet antistoffer. Den kurve, man mener blev knækket ved at oprette én stor national/international isolationscelle med fascistisk forsamlingsforbud og mundkurv, kommer nu til at knække den anden vej. Det bliver femdobbelt ris til egen røv, fordi vi valgte at sige mæhæ og gå i fodspor efter fx englænderne, der valgte at følge en model for antaget udvikling fra Imperial College of London, der ramte fuldstændigt ved siden af og langt over målet. Englænderne tilpassede landskabet efter kortet, og vi valgte af følge hjernedødt efter.\nLæs Patrick Henningsens artikel på 21stcenturywire.com med titlen: Why Swenden Has Already Won the debate on COVID ‘Lockdown‘ I slutning af artiklen er også et interview med den svenske virolog, Johan Giesecke, som regeringen har lyttet til. Den irske interviewer er nærmest grædefærdig over at blive konfronteret med, at hans land måske har truffet fuldstændig forkerte beslutninger.\nLigger der en bagtanke bag det? Selvfølgelig gør der det, for det er her Bill Gates og globalisterne kommer ind med deres krav om at sprøjtelakere verdensbefolkningen med deres beskidte vacciner. Hvorvidt vaccinerne indeholder stoffer-antistoffer er ligegyldigt – dem skulle en sund krop selv have udviklet – det er alt det andet lort, der følger med i injektionen. Udover den gigantiske indtjening, som Gates og medicinalindustrien skaber for sig selv, så har de placeret en trojansk hest i form af nano-chips. Skulle nogen være i tvivl om den agenda, så kommer den direkte fra Gates egen mund. Det var nøjagtigt det, som Dr. Charles Lieber blev grebet i at udvikle sammen Wuhan Institute of Virology. Det var nøjagtigt det, som Dr. Anthony Fauci finansierede med mailliarbeløb. Det var nøjagtigt det, som lå i WHO’s agenda.\nForslag til nye beskyttelsesmaske for sumpvæsener\n– altså beskyttele af folk MOD dem\nStrategien bag hestekure, stramninger, karantæner, censur, forsamlingsforbud, taleforbud, offentlighedslove, påvirkningslove, social afstand, terrorpakker og alt det andet hejs er til dels provokatorisk. Teknokraterne, der indfører det, har ingen eller kun ringe anelse om, at dette er agendaen, de tror selv, de gør det rigtige.\nVi taler her om agendaen med stort A, den langsigtede, overordnede agenda. Den kogende asfalt, som vi ser i form af befolkninger, der går på gaden, er en del af billedet. Folk skal drives ud over kanten af frustration, vrede og aggression. Use the Dark Force, do it NOW! Dette er kaospsykologi. I topsegmentet af Magten findes en gammel ondsindet forståelse af, at der kræves en ophedet smeltedigel, en kaotisk tilstand af social-mental ustabilitet, for at verden kan formes. Det er satanisk alkymi, der praktiseres, når krige, designer-revolutioner og katastrofer rammer os. Selv de store naturkatastrofer i nyere tid har en underlig undertone af en-finger-med-i-spillet, for herskersegmentet har nu adgang til vejrmodificerings-teknologi. Der var mange besynderligheder ved tsunamien, der ramte Fukushima, ved Hurricane Matthew der ramte Haiti, ved hurrican Cathrina der ramte New Orleans, ved skovbrandene i Californien, osv.\nDet er i frustrationens kaos-klimaks, at vi bliver ramt af det totalitære nedslag, hvor alle rettigheder bliver taget fra os, og hvor vi samtidigt får tilbudt en opreklameret sølle erstatning i form af et sæt lyserøde slavelænker. Kære ko, du vil hellere stå i en lun stald med halsbånd og en malkemaskine i røven end at hoppe rundt på den væmmelige eng, vil du ikke! Møhøø, sagde koen og blev til letmælk og hakkebøffer.\nVi kan altså ikke forstå det globalistiske styresystem uden at forstå kaospsykologien. Vi må derudover forstå tanken bag isolationsfængslet. Når vi befinder os i en grundtilstand af ydre og indre kaos og føler os helt alene midt i kaos, så er vi maksimalt svækkede. Vi er ikke i samme båd, og vores egen lille båd klarer ikke stormen.\nDet kan muligvis være en ide i et fængsel at sørge for, at de værste bad-asses er afskåret fra de andre, eller omvendt at de mindst bad-ass’ede ikke udsættes for bæsterne. Det kan også i en opklaringsfase være nødvendigt at nægte en særlig mistænkelig fange retten til at organisere en koordineret forhindring af sin dom for grove forbrydelser. Det er ikke det, vi taler om.\nNår vi er helt alene og hjælpeløse, oplever vi en regression til de primære oplevelser som børn, hvor vi var lige så hjælpeløse, og så løber vi hen til mor og far. Når medierne konsekvent nægter at fortælle om, at den store stykke virus bare er en virus, at folk ikke falder om som fluer på gaden, og at der findes midler, som er grundigt afprøvede og virker, så er vi isolerede og henvist til at være bange. Der er tilstrækkeligt mange undersøgelser, der påviser, hvor nedbrydende isolationsfængsel er for den menneskelige psyke.\nMedierne har skabt dette globale isolationsfængsel ved ALT DET, DE ALDRIG SKRIVER OG TALER OM. De har isoleret os i en illusionsboble af udeladt virkelighed. De har iscenesat en håbløshed, en opgivenhed, en apati og banet vejen for en overgivelse/hengivelse til et socialt-mental program skabt af fængselsledelsen. Vi afgiver, de tager. Når Staten konfiskerer civile rettigheder, giver den ALDRIG rettighederne tilbage. Nævn blot ét historisk eksempel på det.\nHjælper det så ikke at gå på gaden? Det er et godt spørgsmål, og der er ikke Hjælper det så ikke at gå på gaden? Det er et godt spørgsmål, og der er ikke et entydigt svar på det. Hvis du spørger mig, så vil jeg sige, at det som direkte forandrende faktor er virkningsløst. Det er mest en overtryksventil, og magthaverne ser det som sådant. Lad blot de umælende masser vade rundt og råve og skilte, tænker de, det bliver de nok trætte af inden længe, og så gør vi alligevel, hvad der passer os. Det var Macrons tankesæt.\nDemonstrationer kan have en vis manifestationsværdi, og folk på gaden møder og bekræfter hinanden. Men hvis det ikke synkroniseres med et anslag på flere fronter på én gang, så har det ingen blivende effekt. Der er en indbygget stopklods, for hvis en folkelig organisation når så langt som til at organisere sig, er der for længst ankommet infiltrerende elementer, der overtager styringen og enten sørger for, at organisationen bliver kompromitteret, tager en forkert drejning eller bare løber ud i sandet.\nEt eksempel. En mere manipulerende og intervenistisk strategi har vi set ved demonstrationerne mod Verdensbanken, klima-topmøderne og gadekampene i forbindelse med Ungdomshuset på Nørrebro. Den blev også brugt i forbindelse med de gule vestes demonstrationer i Frankrig.\nKodeordet er agent provokateur.\nI alle disse demonstrationer er der optrådt grupper af maskeklædte frontkæmpere, der har været helt oppe i fjæset på politiet, smidt med bomber o.a. Rigtig ondt så vi det på Maidan-pladsen i Kiev, hvor der blev skudt mod demonstranterne bag politiets rækker. I Odessa førte det til en ren massakre. I USA dyrkes taktikken blandt Antifaer, de rødfascistiske brigader, der har den frækhed at kalde sig anti-fascister. Vi så det i hele det Arabiske Forår, og vi så det helt tilbage til de farvede revolutioner i Georgien, Ukraine og Serbien … og Ukraien endnu en gang.\nGlem al snak om spontan opstand i den sammenhæng. Al denne uro, denne afbrænding af asfalt kræver to ting: At der er nogen, der sætter ild til det brændbare materiale, og at der er nogen, der spytter penge i kassen. Et bestemt navn kommer op, hver gang man stikker næsen ned i sagerne. Han hedder George Soros.\nDen Onde selv – efter eget udsagn\nHans hovedorganisation Open Society står tilsyneladende bag et flertal af NGO-organisationer, organiserede regimeskift, revolutionstiltag. At det bestemt ikke er for at skabe et frit og åbent samfund, som den falske varebetegnelse på hans netværk hævder, er afsløret ved den måde, han har plyndret nationer ved manipulation med statsobligationer. Han har løftet selskabstømning til et ny niveau: nationstømning. Hans organiserede folkelige bevægelser er alle infiltrerede og finansierede af hans folk. Han er verdens største finansterrorist, og han sætter både ild til det brændbare materiale samt spytter penge i kassen. Af samme grund er hans aktiviteter og frontcover-organisationer blevet bandlyst i en række lande, bla Ungarn hvor han selv kommer fra.\nSoros har militariseret og korruperet NGO-begrebet. Oprindeligt betød det blot Non Government Organisations, altså vi kommer her som fx velgørenhedsorganisation uden om regeringer og deres forpligtelser/begrænsninger men også uden deres beføjelser. Men tænk engang over det: Non-Governmental – The Deep State og mafiaen er også Non Governmental – men de har raget mere magt og flere beføjelser til sig en nogen regering. De har simpelthen ædt regeringer op.\nHvorvidt han arbejder direkte sammen med CIA eller lignende væsener eller om han bare arbejder parallelt er ikke til at gennemskue. CIA er uden tvivl fuldstændig indforstået med det. Mit bud – og det er min teori – er, at CIA som minimum også spytter penge i kassen, og at de leverer efterretningsmateriale. Som maksimum er Soros simpelthen højt-rangerende CIA-operatør, for alle de såkaldte regimeforandringer, der er funder sted under amerikanske præsidenter frem til Donald Trump, hvor der bliver trukket i bremsen, og som har Soros-penge involveret, er CIA-agtige i hele deres stil. Soros er en fuldstændig integreret del af The Deep State-fraktionen omkring the Clintons og deres fake velgørenhedsorganisationer = pengevaskerier. Soros har spyttet penge i en masse anti-Trump-tiltag, bla. antifaerne og de konfrontationer, der har været med dem indblandet.\nSoros senest udtalelser – vi er her i midten af maj 2020 – kæder coronavirus og klimaagenda sammen. Når et hypermagt-person som Soros udtaler sig, lytter man nøje til de implikationer, han røber mellem linjerne. Vi ved med sikkerhed, for det er indrømmet direkte af World Economic Forum, at klimaagendaen ikke handle om klima men om en komponent i et styresystem, der skulle give globalisterne i Basel fuld kontrol med verdensøkonomien. Det lykkedes ikke for dem, for alt for mange kunne ikke tage agendaen med køer, der prutter for meget, så derfor betal-betal-betal og skam jer alle sammen, men I betaler. Altså de de kørte Greta i stilling, knækkede den tynde snor af seriøsitet. Nu kører de så corona-management med samme falske toner. Soros gentager globalist-mantraet: Verden vil ikke blive den samme igen, vi må acceptere det nye normale = globalfascisme. Soros begræder, at EU ikke, som han siger, blev fuldført, altså at folk opdage, hvad globalisterne havde gang i. Den tyske forfatningsdomstol har for nyligt stillet ECB et ultimatum: Legitimer jeres tiltag eller drop dem – de strider mod tysk forfatning, og også det prøver Soros at manipulere sig ud af ved at bagatelisere det. Det er bestemt ingen bagatel, når landets højeste autoritet underkender en institution, der underminerer landets love.\nEn lille bizar detalje er, at megalomanen Soros ved et interview, hvor han bliver spurgt om sin karriere, sidder og siger, at det på et tidspunkt gik op for ham, at han VAR Satan! Han indrømmer altså skamløst, at hele hans værk er satanisk! Ligesom Marx er han tilbeder af den inkarnerede, den indbegrebne ondskab, men han går endnu videre og siger, at han ER Satan, altså totalt overgivet, besat, identificeret – det kan næsten ikke formuleres, for hvordan skal vi overhovedet forstå noget så bizart?\nModellen, mønstret, mediestuntet\nFor at forstå det i et eller andet omfang, skal ind og kigge på Soros’ bagland. Han er zionist. Når man er zionist, udfører man den agenda, der er den khazariske mafias. Man er sabbatæer. Ifølge Sabatei Zevi er det, at udføre Satans værk det samme som at udføre Guds værk, for Gud skabte jo Satan – javel ja – og jo mere ondt man gør, jo hurtige går det med at realisere Guds masterplan. Totalt perverteret bullshit selvfølgelig, men sabbatæerne tror fuldt og fast på det, for de finder belæg for det i Talmud’en og en række kabbalistiske skrifter. I Talmud findes også anbefalinger/legitimeringer af pædofili. Sabatei Zevi gav bolden videre til Jacob Franck, ideologisk fader til Jacobinerne (den franske og russiske revolution) og Frankisterne (bla den tyrkiske revolution og det armenske folkemord). Med Den Franske Revolution som standard, ser vi mønstret med en opstand, der bruger brændslet fra en folkelig indignation mod adel og kongekus til via et blodbad at bane vejen for en ny og værre herskerklasse. Det blev gentaget i Den Russiske Revolution, denne gang ved hjælp af importerede jihad’ister, som det ville hedde i dag, og som blev hævdet at repræsentere det russiske folk og den højt besungne (men af marxister dybt foragtede) arbejderklasse, der overhovedet ikke fandtes i Rusland på det tidspunkt.\nSom alle revolutioner: heroiseret menneskeslagtning\nFolk går på gaden i den tro, at de kæmper for deres egen retfærdige sag, men når det beskidte arbejde til fuldført, så sidder der en ny klasse af opkomlings-despoter og koster rundt med dem. Alt var forgæves.\nEn lignende model blev brugt, da man satte befolkningen op mod deres leder i Libyen og senere i Syrien. Alt sammen var rent postulat og iscenesættelse, det var totalt FAKE. I Libyen lykkedes det, i Syrien gik det galt, og måske var Syrien vendepunktet. I bakspejlet kan vi se, at det samme fandt sted i Serbien i 1990’erne ved at dæmonisere deres præsident, smadre Jugoslavien (del og hersk) og sørge for, at han omkom i sin celle i Haag.\n25 år senere indrømmes det i en meget diskret notits, at nu har domstolen frikendt Milosevic for SAMTLIGE anklager om folkemord og etnisk udrensning. Det hele var altså et NATO-setup, men NATO gør man jo ikke ansvarlig for noget, gør man vel?\nHvad der burde være sket, var at både politikere, medier og militær burde være trukket frem i lyset og gjort ansvarlige for DERES folkemord. Det danske militær i mindste grad, for de var kun engageret i militære operationer. NATO i aller-ALLER-højeste grad og dermed også NATO’s bagland, Pentagon og – og her bliver det kontroversielt – opdragsgiverne i baglandet: Rothschild-dynastiet, der ejer og bruger NATO som deres egen personlige mafia-bully-force på den globale kampscene.\nVi kan gå på gaden nok så mange gange, men hvis vi ikke tilbageerobrer kulturen, har vi ikke en kinamands chance – apropos de stakkels kinesere, der stadig kæmper med de dragefamilier, der kører kommunistpartiet, og som har skabt det for tiden mest perfide og omfattende despoti på planeten Jorden.\nLad os bare gå på gaden, hvis vi ønsker det. Men lad os ikke tro, at det har en afgørende effekt. Vi viser flaget, måske vi kan dele flyers ud og adressere folk, der kommer forbi, og al respekt for de, der gør det. Seriøst: AL RESPEKT! Det er ikke uden effekt, men det får ikke magthaverne til at ryste i bukserne. Som vi plejer at sige i Danmark: revolutionen er aflyst på grund af regnvejr.\nOK, hvad kan så ryste magthaverne? Now you are talking!\nDen gemmer vi til næste blog, for det er en helt ny diskussion.\nJeg lover at stille mig selv den opgave. Vi ses og læses.\n17/05/2020 kl. 19:58 Svar\nOpen Society menes vel ligesom et “åbent sår”…\nProtokollerne, hvilken djævel de så end stammer fra, siger at den største trussel er “det personlige initiativ”.\nLigesom enkeltmennesker som Soros kan lave utrolig ravage, hvad kan en Bob Marley så gøre? En Ghandi? En Malcolm X? Og alle de andre individer der har kæmpet den gode kamp?\n19/05/2020 kl. 19:21 Svar\nJeg tror, det er helt rigtigt set.\nDet personlige initiativ og personlighed i det hele taget anses fra det hold som noget, der skal dø.\nPersonlighed er det liv, den sjæl, den vitalitet, der skal dø for at døden kan herske.\nSå simpelt, så sørgeligt. Vores hovedfjende er en dødskult.


Manual Kia Spectra (2005) (271 sider)\nHar du et spørgsmål om Kia Spectra (2005) eller har du brug for hjælp? Stil dit spørgsmål her. Giv en klar og omfattende beskrivelse af problemet og dit spørgsmål. Jo flere oplysninger du giver om dit problem og dit spørgsmål, jo lettere er det for andre Kia Spectra (2005) ejere at svare korrekt på dit spørgsmål.\nOm Kia Spectra (2005)\nSe manualen til Kia Spectra (2005) her gratis. Denne vejledning hører under kategorien Biler og er blevet bedømt af 1 personer med et gennemsnit på en 7.5. Denne manual er tilgængelig på følgende sprog: Engels. Har du et spørgsmål om Kia Spectra (2005) eller har du brug for hjælp? Stil dit spørgsmål her\nKia Spectra (2005) specifikationer\nNedenfor finder du de hyppigst stillede spørgsmål om Kia Spectra (2005).\nPlaceringen af køretøjsidentifikationsnummer på biler er forskellig fra mærke og biltype. Koden kan stemples på bilens ramme eller monteres på en plade. Det er bedst at se manualen til Kia Spectra (2005) for den nøjagtige placering af køretøjsidentifikationsnummeret.


Luksus sommerhus Riddes | Stort udvalg | Lej hurtigt og sikkert\nLuksus sommerhus Riddes\nLej hurtigt og nemt jeres luksussommerhus i Riddes her på siden. Vi har samlet hele udvalget af luksussommerhuse i Riddes, så I får det fulde overblik og let kan finde det hus, der passer jer allerbedst.\nEfterspørgslen på luksus sommerhus i Riddes bare stiger og stiger. Turisterne har fået øjnene op for de mange kvaliteter, luksus sommerhuse har, og det er da heller ikke svært at forstå, hvad der tiltrækker dem.\nHvis I virkelig vil nyde hinanden i luksuriøse omgivelser, hvor I bare kan læne jer tilbage i de komfortable møbler og slappe af, er et luksus sommerhus Riddes lige noget for jer. Her behøver I ikke tænke på rengøring og daglige pligter. I bestemmer helt selv tempoet, og et luksus sommerhus i Riddes kan både danne rammen om en ferie fyldt med aktiviteter og ture rundt i lokalområdet eller en ferie, hvor I kommer væk fra den travle hverdag og får ladet batterierne godt op. Der findes også luksus sommerhus med pool Riddes, og luxus sommerhusene har i det hele taget mange kvaliteter.\nFå hjælp til at leje luksussommerhus i Riddes\nHvis I har brug for hjælp til at finde det helt rigtige luksus sommerhus i Riddes, sidder vores kundeservice klar alle ugens dage med råd og vejledning. Lej Ferieboliger i Riddes her. I kan også ringe, hvis I har særlige ønsker og ikke lige kan finde det hus, der til fulde lever op til jeres ønsker. Så kan kundeservice i mange tilfælde hjælpe og prøve at finde det luksus sommerhus Riddes eller i et af de opgrænsende områder, som passer jer bedst.\nDe store luksus sommerhuse i Riddes er den ideelle ramme om ferien for hele den store familie eller vennegruppe. Her er plads nok til, at I kan trække jer tilbage og nyde roen for jer selv, og der er samtidig rig mulighed for at møde på fællesarealerne til mange timers leg og hygge.\nEn ferie i et luksussommerhus i Riddes er uden tvivl noget, I vil huske og mindes i lang tid.\nPopulære områder i Riddes\nLuksus sommerhus La Tzoumaz


Kattegatforbindelse ja tak – men samlet analyse helt nødvendig - DI\n20.01.20 • DI Business • Blog\nEn fast forbindelse over Kattegat er en god idé og stjæler ikke penge fra nye veje. Men regeringen skal lave en langsigtet infrastrukturplan, så erhvervslivet og danskerne ikke spilder 30 mia. kr. og dagligt sidder fast i trafikken, blogger branchedirektør Michael Svane, DI Transport.\nI Dansk Industri (DI) støtter vi planerne om en fast Kattegatforbindelse, som regeringen nu bakker op om.\nDet er bestemt positivt, at regeringen viderefører aftalen fra den tidligere VLAK-regeringen plus DF om forundersøgelser af Kattegat-forbindelsen. Regeringen betoner nødvendigheden af, at den kommende forbindelse både har en vej- og baneløsning.\nDet er også vores holdning, at der skal være en kombineret vej- og baneforbindelse.\nDet er værd at være opmærksom på, at en Kattegat-forbindelse er brugerbetalt på samme måde, som vi kender fra navnlig Storebælt. Når det er en brugerbetalt forbindelse, betyder det, at pengene ikke tages fra de statslige midler, som i øvrigt investeres i den trafikale infrastruktur. Der er med andre ord tale om to ”pengekasser”.\nEn Kattegat-forbindelse tager derfor ikke penge fra de mange andre ønsker til veje m.v.\nNår nu regeringen støtter en fast Kattegat-forbindelse, så er det hamrende nødvendigt, at regeringen får sat gang i forhandlingerne om en langsigtet trafikal infrastruktur. Vi har brug for handling, fordi presset på især den overordnede infrastruktur – både veje og i den kollektive trafik – er stigende.\nVi spilder nu mere end 30 mia. kroner i form af trængsel i dagligdagen.\nDet ser ud til, at regeringen først vil tage hul på forhandlingerne efter sommerferien. Det er bekymrende, ikke mindst fordi hverdagen for mange virksomheder og deres medarbejdere er præget af øget trængsel, køer og manglende fremkommelighed i de store og større byer.\nDer er mange relevante projekter, som trænger sig alvorligt på. De er spredt udover hele landet.\nDet gælder 3. Limfjordsforbindelse, E45 fra Randers N til Vejle, en hærvejsmotorvej, udbygning af den fynske motorvej, de sjællandske motorveje til Hillerød, Kalundborg, Frederikssund og Næstved.\nVi har brug for en strategisk analyse af, hvordan vi fremtidssikrer forbindelser mellem Øst- og Vestdanmark - også selvom vi får en fast Kattegatforbindelse.\nVi har navnlig brug for at sikre, at Trekantsområdet ikke drukner i trængsel samtidig med, at vi også får sat gang i grundlaget for en vurdering af Als-Fyn-broen.


Jürgen Klopp afslører: Jeg ser Dejan Lovren på en helt anden måde end han selv gør | Footy.dk\nJürgen Klopp afslører: Jeg ser Dejan Lovren på en helt anden måde end han selv gør\nAf Daniel Bakhauge | 17/09/2018 15:27\nJürgen Klopp har store tanker omkring Dejan Lovren, men det er forsvarsspillerens egne tanker der holder ham tilbage.\nHos Liverpool ser cheftræner Jürgen Klopp et enormt potentale hos Dejan Lovren, men ifølge tyskeren er det op til forsvarsspilleren selv, at indfri det potentiale. Det er nemlig hans egne tanker, som ifølge Klopp holder ham tilbage fra sit absolutte topniveau.\nDer går ellers rygter om, at Lovren er klar igen efter sin skade, men at Jürgen Klopp ser Joe Gomez være bedre i øjeblikket. Det vil tyskere dog ikke høre tale om, da han ser en stor stjerne i kroaten.\n– Han (Lovren, red) nærmer sig sit potentiale. Jeg har aldrig før bekymret mig om Lovrens kvaliteter. Jeg er helt ærlig, når jeg siger, at jeg ikke bekymrer mig om Lovren. Jeg har aldrig tvivlet på ham, siger Klopp til Liverpool Echo og fortsætter:\n– Folk mener ikke, at vi leverede så godt, vi kunne. Men kampen mod Tottenham Hotspur var en svær opgave for Lovren.\n– Der har ikke være meget snak omkring situationen, men nærmere om, hvad jeg mener om Lovren. Hvis nu han troede ligeså meget på sig selv, som jeg gør, så ville det hjælpe. Jeg har store tanker om ham, men han tænker mere gennemsnitligt om sig selv.\n– Desværre passer han ikke ind på holdet lige i øjeblikket, men jeg er sikker på, at han kommer tilbage på startopstillingen indenfor et par uger, siger Klopp.\nDejan Lovren har siden ankomsten fra Southampton i 2014 spillet 152 kampe for Liverpool.\nNaby Keita kommer i morgen – nu har Liverpool indledt forhandlinger med PL-stjerne Liverpool anmeldes til Premier League af konkurrent: Forsøger ulovligt at sikre sig vores stjerne Liverpool er grove ved Arsenal: Stjæler deres drømmespiller for 450 millioner kroner Liverpool spiller vil hjem til Brasilien – efter 10 år i klubben Coutinho har indgivet transferanmodning: Nu har Liverpool fundet hans afløser\nSå vildt er hendes liv kun ét år efter ‘Paradise Hotel’-finalen


Skrappere krav til dokumentation ved prækvalifikation - Udbudsmedia\n14. maj 2020 14. maj 2020 Gert 367 Læsninger 0 Kommentarer\n02.15 og 02.17 – SKI genstarter udbudsproces. Om igen …. ”Det vi gør godt i dag, skal vi gøre endnu bedre i morgen. Der sker så meget nyt og spændende, men vi må aldrig miste fokus på, hvad hele formålet med SKI er, og hvorfor vi er her. Derfor er fundamentet helt centralt i den nye strategi,”. Sådan lød det for nylig fra SKIc chef Signe Lynggaard Madsen.\nOm det OGSÅ er filosofien i SKI annullering af prækvalifikation af to it-rammeaftaler, skal lades usagt men nu gentænkes processen i dialog med brancheorganisationerne.\nChristian Lunding, udbudsdirektør i SKI: – Der er tale om en enkel og transparent udbudsmodel. Virksomhederne skulle oplyse referencer på tidligere løste opgaver og beskrive referencernes indhold dels ved hjælp af et afkrydsningsskema, dels med tekst. Modellen gjorde det muligt for både virksomheden selv og SKI med det samme at vurdere, hvor mange point, referencen udløste,\nSKI modtog en række henvendelser fra ikke-prækvalificerede ansøgere. De såede tvivl om, hvorvidt nogle af deres konkurrenter havde opgivet korrekte referencer og således var prækvalificeret på et forkert grundlag. SKI fik ligeledes henvendelser fra brancheorganisationerne, der udtrykte bekymring over resultatet.\n– Når jeg ser, at nogle prækvalificerede virksomheder ikke har kunnet håndtere den ressourcelette model, og når jeg ser de klager, nogle af de forbigåede virksomheder har indgivet over modellen, så frygter jeg dog, at vi ikke kommer uden om en model, der stiller væsentligt større krav til dokumentation fra virksomhederne. Det er vi kede af, for både ordre- og tilbudsgivere har gavn af enkle processer, siger Christian Lunding\nDet handler om “Smart Vand”\n16. august 2018 3. december 2019 Gert 0


Velkommen | Pædagogik og didaktik – for lærerstuderende i Nørre Nissum.\nHer kan lærerstuderende ved Læreruddannelsen i Nørre Nissum, der studerer didaktik og pædagogik dele ideer, tanker, problemstillinger m.v. med hinanden. De foraer, vi har i SharePoint, er kun beregnet til de enkelte hold, men her kan alle skrive med hinanden på tværs af hold og på tværs af fagene almen didaktik og pædagogik.\nPerspektivet på sigt kunne være, at lærere og skoleledere henvender sig her med spørgsmål og problemstillinger, som de gerne vil have undersøgt og tilbyder mulighed for, at I kan studere i praksis, for i den ideelle læreruddannelse kombineres de teoretiske studier med empiriske studier og praktiske erfaringer. Forskningen peger på, at de læreruddannelser der formår at tilrettelægge uddannelsen på den måde, giver de lærerstuderende et super godt grundlag for at møde de udfordringer, som de møder, når de kommer ud i skolen og skal virke kompetent som lærere. Måske kan et sådant samarbejde være grundlaget for en fastansættelse i skolen, fordi man har kvalificeret sig til de særlige udfordringer, der er på den pågældende skole.\nSamtidig er det med til at understøtte ideen om læreren som udforskende og undersøgende, og det må vel siges at være en nødvendig kompetence i et komplekst og foranderligt samfund, hvor der hele tiden kommer nye udfordringer til.\nMere konkret forestiller jeg mig, at de studerende kan afløse obligatoriske studieprodukter med Teaching Lab forløb, som vi kalder dem i Nørre Nissum. (Altså forløb hvor sagen undersøges i både teori og praksis, og som ideelt set munder ud i et produkt, der er brugbart i praksis).\nThis entry was posted in Uncategorized on november 22, 2010 by Hilmar Dyrborg Laursen.\nBehov for en ny uddannelsestænkning? →\nFrans Bach december 10, 2010 kl. 10:39 am\nHil dig Hilmar!\nKan du give mig guidelines om oprettelse af blog lig denne?\nKan kun finde noget der koster kr.\nHilmar Laursen Indlæggets forfatter december 10, 2010 kl. 10:41 am\nDer har jeg fået det gratis.\nMarianne Skjøth december 15, 2010 kl. 8:04 am\nDet lyder som en fantastisk ide og det må, som du skriver, være en fordel for både de studerende og skolerne.\nDer er jo ikke så meget praktik i uddannelsen, og som “gammel” pædagog, kan jeg skrive under på at det er “ude i virkeligheden” teorien får vinger og man pludselig fornemmer hvordan tingen går op i en højere enhed.\nSamtidig er det også meget spændende med din ide om at dele med andre hold. Jeg tror nemlig nettet kan bruges langt bedre og mere frugtbart, men det kræver nok også lige en omstilling fra de af os der ikke er vant til at arbejde på denne måde. Vi står nok lidt og tænker at tiden ikke er der, vi skal bare have lavet vores opgaver, men måske vi netop kan få en kæmpe hjælp til opgaverne på denne side.\nPil opad for dine ideer og dit engagement!


Højmark-hus afspærret - det kan være sprængstof fra krigen | Ringkøbing | dagbladetringskjern.dk\nHøjmark-hus afspærret - det kan være sprængstof fra krigen\nPubliceret 29. februar 2016 kl. 23:03\nSprængstofeksperter fra Skive Kaserne skal tirsdag morgen undersøge noget, der kan være sprængstof, fundet i et hus i Højmark.\nPolitiet har i dag afspærret et hus i Højmark, beliggende på hjørnet af Adelvej-Røgindvej, efter at der er fundet »noget der i den grad lignede en granat eller mindre torpedo«, som det beskrives.\nHuset tilhører nyligt afdøde Knud Erik Eriksen, også kendt som »Æ Smed«, og det er hans to sønner, der har gjort fundet.\nTommy Eriksen, bosat i Ringkøbing og søn af Knud Eriksen, skriver på sin facebook-profil mandag aften:\nMortérgranat i mit barndomshjem????\nDa min bror og jeg for en uges tid var ved at tømme vort barndomshjem fandt vi i en barneseng under skunken noget, der i mistænkelig grad lignede en granat eller en mindre torpedo. Selvom hverken min bror eller jeg har haft en karriere i militæret, havde vi nok en fornemmelse af, at det ikke var en helt almindelig bordbombe, der lå hengemt i vores bardoms vugge.\nVi vidste også at vores salige, nylig afdøde, fader havde en forkærlighed for krudt og kugler, og sammen med navnkyndige Jens Toft, i sine unge dage havde dykket i mergelgrave og fundet våben, som tyskerne havde dumpet i krigens sidste dage.\nMen alt det der var jo fortid nu, og de havde vist fået deres straf, i form af mindre bøder på 75 og 50 kroner.\nNår ældre Højmarkboere kiggede ind til os, mens vi i det sidste stykke tid gik og ryddede op i den gamle smedje i Højmark, spurgte de sommetider med et glimt i øjet: 'I har vel ikke fundet noget farligt sprængstof?'\nMin bror og jeg trak smilende på skuldrene, og vi tænkte begge om ikke snart den myte om farligt sprængstof ville dø ud. Men myter skal man ikke grine af, og det gjorde politiet bestemt heller ikke, da min bror i dag bad dem kigge lidt på det 'nytårskyts', som vores far efterlod os... Det er åbenbart noget af en sprængfarlig arv vi er blevet givet. Nu er barndomshjemmet afspærret af politiet - og i morgen tidlig kommer sprængstofeksperter fra Skive Kaserne.\nSåledes lyder Tommy Eriksens beretning på facebook. Det har ikke været muligt at træffe ham for en kommentar.\nBomberydder hentede granat\nHer er historien om mortergranaten i Højmark


Vækst Archives - Johnny Heinmann\nUdgivet den 7. juli 2015 7. juli 2015\nKunsten at bruge penge\nMilliarderne ruller lystigt i disse dage. Døren til gaveboden står på vid gab og kapløbet om, hvem der vil bruge flest penge på mere velfærd, er i fuld gang. Men pengene er der ikke. År efter år stiger gælden og få politikere synes optaget af, hvordan pengene skal tjenes.\nMilliardstore underskud – der vil fortsætte så langt øjet rækker uden de nødvendige reformer – fremlægges frejdigt med budskaber om, at der ”er styr på økonomien og derfor råd til et endnu større forbrug”.\nMen hvordan kan det være, at politik i så høj grad er kommet til at handle om, hvem der vil bruge flest penge?\nI valgkampen er tendensen, at enhver god gerning gøres op i, hvor mange milliarder man har brugt, og hvor mange man vil bruge fremover. Knap så vigtigt er det, hvad man får for pengene eller hvem de skal tages fra.\nDerfor er det dårligt at spare, også selv om det er fornuftigt og ingen kommer til at mangle noget som følge af det.\nDerfor er det godt altid at bruge mere. Og har vi ikke pengene, så låner vi dem.\nSkru helt op for både den varme og den kolde hane når badekarret fyldes – og pyt med, at ingen har sat proppen i!\nHvorfor handler debatten så meget om dagpenge og offentlige ydelser, og så lidt om, hvordan vi får gang i væksten og hjælper vores virksomheder med at blive mere konkurrencedygtige?\nSom det eneste parti går Liberal Alliance til valg på en helt konkret 2025 plan, som er gennemregnet af finansministeriet. Det er en plan som vil gøre vores erhvervsliv mere konkurrencedygtigt ved at sænke selskabsskatten og indkomstskatten og fjerne arveafgiften. Det er en plan, som letter byrderne på turisterhvervene og landbruget.\nIfølge finansministeriet vil planen øge velstanden med 108 mia. og beskæftigelsen med netto 124.000 personer. En almindelig LO familie får 40.000 kr. mere om året til sig selv, netto efter skat og registreringsafgiften på biler fjernes helt, hvilket bl.a. gavner de mennesker, der bor i yderområderne og som har brug for en bil for at komme til og fra arbejde.\nJeg vil opfordre dig til den 18. juni at stemme på det parti, der har vækst på dagsordenen og modet til at fremlægge en konkret politik inden valget. Der er brug for vækst og flere rigtige jobs, hvis vi også i fremtiden skal have råd til at opretholde og udvikle det gode samfund som vi er fælles om.\nShare the post "Kunsten at bruge penge"\nUdgivet den 9. marts 2015\nI et tomrum mellem krise og opsving\nIfølge regeringen selv har den ”med ansvarlig økonomisk politik” bragt Danmark gennem krisen. Regeringens politik har skabt vækst i økonomien og fremgang i beskæftigelsen, forlyder det.\nMen det er at pynte sig med lånte fjer. Oven i købet lånte fjer, som både er flossede og farveløse.\nFor det første, så skrottede S-SF selv sin egen luftige økonomiske politik da de dannede regering med de Radikale i 2011. I regeringsgrundlaget står ordret, at S-R-SF regeringen vil ”videreføre VK-regeringens økonomiske politik i bredeste forstand”. Hvis den økonomiske politik således virker i dag, så er det jo VK-regeringens politik, der virker? S og SF ville jo som bekendt noget helt andet med ”Fair løsning” og ”Har du 12 minutter” men som det står klart i dag, så var der tale om varm luft.\nFor det andet, så oversælger regeringen i stor stil ”hvor godt det går”. Det er rigtigt, at virksomhedernes investeringer er for opadgående. Men det er altså også fra et uhyggeligt lavt niveau. Det laveste niveau i 20 år.\nLige nu befinder vi os i et tomrum mellem krise og opsving. Vi skal glæde os over 1 % vækst, for ”en op er en op”. Men der er ingen grund til at åbne champagnen, for opsvinget er usikkert og i sin spæde start. Danmarks vækst på 1 % i 2014 svarer til det europæiske gennemsnit, og vi klarer os dårligere end alle vores nabolande. Sverige, Norge, Tyskland og England klarer sig bedre. F.eks. i Sverige er væksten dobbelt så stor som i Danmark. Vi skal helt til Sydeuropa og landene omkring Rusland for at finde steder med lavere vækst end her. Er det godt nok?\nIkke hvis der også skal være velfærd som vi kender det, til de kommende generationer. Danmark står overfor massive udfordringer med en aldrende befolkning og alt for mange, der står uden for arbejdsmarkedet på passiv forsørgelse. Der er strukturelt underskud så langt øjet rækker, og regeringen gældsætter vores børn for at få råd til velfærden. Uanset om der er 1 % vækst eller ej, så er Danmark havnet i en luksusfælde, hvor vi tjener mindre end vi bruger, og hvor der er et indlysende behov for økonomiske reformer.\nLiberal Alliance har som det eneste parti i Folketinget fået gennemregent og blåstemplet sin økonomiske 2025 plan af Finansministeriet. Det er en plan, der vil normalisere skattetrykket, øge velstanden for alle danskere og sikre, at der også i fremtiden vil være råd til velfærd. Skal vi ikke se at komme i gang?\nShare the post "I et tomrum mellem krise og opsving"\nVi skal bekæmpe fattigdom, ikke rigdom!\nFinansminister Bjarne Corydons økonomer har regnet på, hvad der vil ske, hvis Liberal Alliances politik gennemføres.\nVelstanden femdobles på 10 år i forhold til Thornings produktivitetsmålsætning. Det svarer til ekstra 108 mia. kr.\n124.000 flere fuldtidsjobs. Mange, som i dag forsørges af det offentlige, vil blive i stand til at forsørge sig selv.\nAlle danskere, høj som lav, vil få mere luft i privatøkonomien. De fattigste 10 % vil få 7.000 mere til sig selv om året og de 10 % rigeste vil få 61.000 mere.\nDet er rigtig gode nyheder for Danmark og danskerne. Vækst, beskæftigelse, større økonomisk råderum for den enkelte. Økonomien bliver markant sundere, og vi får igen råd til god kernevelfærd. Ingen bliver dårligere stillet. Alle vinder.\nMen det synes Bjarne Corydon, der selv har leveret tallene, ikke. Han kalder tilmed planen for ”et eksperiment, der vil øge uligheden”. Det er i øvrigt selvsamme Corydon, som i 2011 stod bag den luftige plan ”Fair løsning” og ”har du 12 minutter…”.\nLad os se på lidt fakta:\nSkattetrykket i Danmark er verdens højeste med 48,6 % af BNP. Til sammenligning er Frankrig nr. 2 med 45,0 % BNP og Sverige nr. 5 med 42,8 % BNP.\nEfter gennemførelse af Liberal Alliances økonomiske plan, vil Danmark, med et skattetryk på 42,9 % stadig have et højere skattetryk end Sverige! Der er således på ingen måde tale om et ”eksperiment”, men snarere om en normalisering i forhold til de lande vi sammenligner os med.\nI sin iver for at gøre alle lige, er det som om Corydon glemmer, at det er fattigdom – og ikke rigdom – vi skal bekæmpe.\nDet får mig til at tænke på historien om de ti venner, der hver dag går på restaurant og spiser sammen. Regningen på 1000 kr. deler de på samme måde, som vi betaler skat: De fire, der har mindst, betaler ikke noget, tre betaler 75 kr. og to betaler 125 kr. Den sidste, og den rigeste af dem, betaler 525 kr.\nSådan gør de hver dag i længere tid, og restauratøren beslutter derfor, at give dem en rabat på 200 kr. Rabatten bliver fordelt i forhold til, hvor meget de hver især betaler: De fire, der har mindst, betaler stadig ikke noget. De tre betaler 60 kr. De to betaler 100 kr. og den rigeste betaler 420 kr. Alle får således deres del af rabatten, og de fire, der har mindst, spiser stadig gratis.\nMen så en dag begynder én at sammenligne, hvad de hver især har sparet. Han peger anklagende på den rigeste af vennerne og siger: ”Jeg fik kun 15 kr. i rabat, men du fik 105 kr. Det er uretfærdigt, at du fik syv gange mere end mig!” De andre i selskabet er helt enige: ”Hvorfor skal de rige altid have mere end os?” De fire, der ikke betaler for maden, er også forargede, for rabatten fik de jo slet ikke del i.\nDet ender med, at den rige ven får en ordentlig omgang tæsk, og næste aften dukker han slet ikke op til middagen. De ni spiser som de plejer, men da regningen kommer, opdager de noget… der mangler 420 kr.\nShare the post "Vi skal bekæmpe fattigdom, ikke rigdom!"


"Vi er påpasselige med ordet boble"\nUdbuddet af københavnske lejligheder til salg er steget næsten 50 procent det seneste år. Realkredit Danmark advarer både mod ordet boble og mod frygten for ikke at komme med på bolig-vognen.\nMandag d. 07. juli 2014, kl. 14.07\nPrisstigningerne på det københavnske boligmarked er bemærkelsesværdigt store, vurderer cheføkonom Christian Hilligsøe-Heinig fra Realkredit Danmark, som dog holder igen med ordet boble.\n»Vi er meget påpasselige med at bruge det ord. Det, vi altid synes, at man skal være på vagt overfor, er, hvis priserne stiger rigtig meget over en længere periode. Det har de gjort i København siden starten af 2012, når man kigger på ejerlejligheder, hvor priserne faktisk nu er oppe med 20 procent,« siger Christian Hilligsøe Heinig.\nHan sammenligner situationen med boligmarkedets tilstand frem til finanskrisen, hvor frygten for ikke at komme med på vognen pumpede priserne op.\n»Det her skal ikke fortsætte i meget længere tid. Tocifret stigningstakt over flere år øger risikoen for at der er noget usundt i gang,« siger han, og advarer mod den frygt som kan skabe en selvforstærkende effekt.\nI stedet opfordrer han folk til at tage udgangspunkt i egne forhold og behov - ikke markedets tendenser. Ikke mindst fordi forudsætningerne hurtigt kan ændre sig.\n»Der kan være perioder, hvor priserne kommer til at stige for kraftigt på grund af for stor optimisme, og så kan der komme fald efterfølgende. På nuværende tidspunkt er rentestigninger en risikofaktor. Ingen ved hvornår, men det vil sandsynligvis ske, og det skal økonomien også kunne holde til. Købsbeslutningen skal tages ud fra egen økonomi og egne behov,« siger Christian Hilligsøe-Heinig.\nMandagens boligstatistik fra Realkreditrådet viste, at udbuddet af lejligheder i København er steget med næsten 50 procent det seneste år\nSamlet i hele Danmark er der i dag 65.005 boliger til salg. Det er 1.280 flere end for et år siden, og stigningen er sket på tværs af boligtyper.\nUdbudspriserne stiger gennemsnitligt med 0,7 og 6 procent for henholdsvis huse og ejerlejligheder sammenlignet med sidste år, dog næsten udelukkende trukket frem af hovedstadsområdet, men nogle landsdele fortsat oplever faldende priser.\nStigende priser lokker boligsælgerne frem


Mød Sergei Sviatchenko, der synes, du skal købe en blazer med guldknapper - Apropos Magazine\nSkrevet: 04. april 2014\nBlankpolerede sko, nystrøget skjorte, habit og slips, men for guds skyld ikke det brede. Kun det smalle, stramme slips er godt nok, når Danmarks bedst klædte mand, Sergei Sviatchenko, tager tøj på. Apropos’ Sebastian har snakket med kunstneren, der hylder detaljen og hader sportstøj.\nSebastian: Kan man have forstand på god stil?\nSergei: Stil er enormt subjektivt. Og når vi snakker god stil, kan jeg kun snakke om den stil, jeg kan lide. Det vil sige stil inspireret af 50’erne og 60’erne. Det er den stil, jeg repræsenterer, og som jeg finder tidsløs og uendeligt inspirerende. Som person og som kunstner mener jeg, at den periode var den bedste nogensinde inden for mode. Der findes masser af andre stilarter, jeg slet ikke forstår, men som betyder noget for andre mennesker, og det anerkender jeg fuldt ud. Jeg underkender det ikke som stil. Det skal andre bare tale om. Det kan jeg ikke. Også fordi min tilgang til alt er visuel, ikke videnskabelig eller historisk. Jeg bruger udtrykket modern classicist, når jeg taler om den stil, som jeg repræsenterer – det vil sige alle klassiske elementer af tøj: Skjorter, jakker, bukser, strik, slips, sko – men brugt i nutidens ramme.\nSebastian: Har du, en modern classicist, nogensinde tøjkrise?\nSergei: Nej. Aldrig.\nSebastian: Så hvis man vil undgå tøjkriser og blive modern classicist, hvad handler det så om?\nSergei: Det er ligesom med kunst: Det handler om detaljer. Når jeg ser en mand på gaden, der for eksempel har bundet den helt lille slipseknude, tænker jeg: Han er modern classicist. Men ser jeg en med stor slipseknude, betragter jeg det som en fejl. Han har ikke forstået, hvad det handler om. En modern classicist er en person, der ser verden omkring sig som et led mellem generationer, en verden som er præget af historiske og kulturelle begivenheder og med en betydelig portion af nysgerrighed til alt omkring ham. Kort sagt: Videbegærlig.\nSebastian: Hvad siger stilen om en person?\nSergei: Den fortæller noget om, hvordan vedkommende forstår æstetiske elementer i livet.\nSebastian: Hvorfor er stil vigtigt for dig?\nSergei: Jeg ved ikke, om det er vigtigt, men det er meget naturligt for mig. Vigtigt er ikke det korrekte ord, men jeg har en glæde ved at klæde mig på. Det er min natur. Og jeg kan godt lide det. Men stil er en ”fælles” størrelse, som alle kan være med omkring. Den er naturligt del af livet og noget, som definerer vores æstetiske og kulturelle præferencer.\nDen mand, der tager det samme tøj på som sin kammerat, han har ingen stil. Man skal ikke kopiere.\nSebastian: Så stil er slet ikke vigtigt for dig, manden der gang på gang bliver fremhævet som den bedst klædte?\nSergei: Det er vigtigt på den måde, at når jeg er godt klædt på, føler jeg mig tilpas, når jeg går på gaden. Stil er noget, jeg selv er herre over, og derfor ser jeg det mest som en naturlighed end en vigtighed.\nSebastian: Hvad er dit bedste stiltip?\nSergei: Du bør bruge flere penge på kvalitet end mange penge på ligegyldigheder, som skiftes hvert år. Se et par sko som en investering, der holder de næste 20 år. Håndværket bag skoen er essentielt.\nSebastian: Så når du køber tøj, køber du til resten af livet?\nSebastian: Du voksede op i Ukraine i Sovjetunionen. Hvordan var din tilgang til stil dengang?\nSergei: Min mor var meget interesseret i mode, så hun havde nogle sovjetiske blade liggende, som jeg også kiggede i. Men det var ikke ret meget. Min far var meget konservativ. Han gik altid med butterfly eller slips og i habit. Han polerede sine sko hver dag. Det er måske derfra, at jeg har min interesse for det klassiske – og for at pudse sko. Stil er ikke kun noget, jeg har glæde af, når jeg er iført et bestemt stykke tøj. Jeg elsker at sidde og blankpolere mine sko. Ligesom jeg også har enorm glæde ved at stryge en skjorte perfekt, mens jeg hører musik. Man skal glæde sig ved at arbejde med sin stil.\nSebastian: Har du altid været inspireret af 50’erne og 60’erne?\nSergei: Ja. Og jeg har altid kigget meget på min bedstefar og min far. Jeg havde en fascination af ”de voksnes garderobe”, og har altid villet være som dem. Jeg er repræsentant for mine forældres generation. Derfor har jeg også videreført traditionen om at have en familiering.\nSebastian: En familiering?\nSergei: Det var min far, der indførte det, og vi har så fortsat det. Alle herrer får en ring med tilhørende stjernetegnssten, når man fylder 21 år. Vi følger meget traditionerne, hvilket jeg er meget glad for.\nVærker af Sergei Sviatchenko\nSebastian: Er du et konservativt menneske?\nSergei: Ja, det kan man godt sige. I nogen sammenhænge. Jeg kan godt lide vinylplader, lædersko, jeg spiser det samme til morgenmad, jeg besøger de samme restauranter, når jeg er i Paris, men jeg elsker også den nye generation og elsker at se, hvad den kommer med.\nSebastian: Hvem dikterer den gode stil: Designeren eller manden på gaden?\nSergei: Designeren. For eksempel Yves Saint Laurent, hvis ting stadig kan inspirere mig. Han har lavet nogle fantastiske ting. Eller Junya Watanabes kreationer, der er fulde af fantasi med brug af utraditionelle materialer og klassiske snit og omvendt. Manden på gaden er en form for svagt ekko af disse genier, så det er først og fremmest den kloge, kreative og talentfulde designer, der dikterer den gode stil og inspirerer manden på gaden. Til gengæld kan jeg ikke lide, når folk inspirerer hinanden, så de bliver en slags kloner. Det er ikke godt. Den mand, der tager det samme tøj på som sin kammerat, han har ingen stil. Man skal ikke kopiere.\nSebastian: Du har tidligere sagt, at du går meget op i at gå klædt maskulint. Hvad vil det sige?\nSergei: Mænd har det med at være lidt generte, når de skal snakke om stil. Mænd snakker ikke om tøj, men det mener jeg, at vi skal. Snakke om æstetik. Mænd går for eksempel til styrketræning, men de interesserer sig ikke for kulturen inden for påklædning. Vi skal have ind i mandekulturen, at når vi vågner om morgenen, tænker vi over, hvad vi tager på.\nSebastian: Er du forfængelig?\nSergei: Hvis forfængelighed er, at jeg går op i detaljer såsom, at mine sko er velpudset, mine skjorter er nystrøget, og jeg er pænt klippet, så ja. For mig er det det samme som at børste tænder.\nSebastian: Er du nogensinde bange for, at kunstneren Sergei Sviatchenko drukner i stilikonet Sergei Sviatchenko?\nSergei: Nej, det er jeg ikke bange for, for kunstneren og stilikonet er den samme person. Det hænger sammen. Jeg er først og fremmest kunstner – stilikonet er noget, folk kalder mig. Det smigrer mig naturligvis, og jeg er glad for at give ud af mine holdninger og idéer om herremode. Mere ligger der ikke i det.\nVi skal have ind i mandekulturen, at når vi vågner om morgenen, tænker vi over, hvad vi tager på.\nSebastian: Så du er ikke træt af, at du i Danmark primært er kendt som ham med den gode stil?\nSergei: Nej. I unge kredse er jeg kendt som ham med den gode stil, men jeg har rejst og udstillet i det meste af verden de sidste to årtier, hvor jeg har mødt mennesker, som kender mig som kunstner. Jeg ser det som et resultat af det arbejde, jeg har lavet i den retning. Men jeg har aldrig bevidst opsøgt at blive kendt som en velklædt mand, og jeg har aldrig forventet det.\nSebastian: Kan et godt sæt tøj ligefrem betragtes som et kunstværk?\nSergei: Nej. Og så alligevel ja. Et sæt tøj har alle elementer præcis som et billede: Komposition, struktur, baggrund, farvemætning, overraskelse, nytænkning, og hvis man skal analysere disse elementer i forhold til et sæt tøj, kan man sagtens nå til konklusionen, at det er a piece of art.\nSebastian: Hvad er dit ultimative mål som kunstner?\nSergei: Jeg vil gerne have en mulighed at realisere mine kunstneriske idéer. Men jeg har også ambitioner om at udvikle Close Up And Private (Sergeis stilblog, red.), skabe nogle bestemte elementer af tøj i samarbejde med andre, små eller store producenter.\nSebastian: Du har tidligere arbejdet sammen med Jack & Jones. Kommer der mere i den stil?\nSergei: Snart lancerer jeg en forlængelse af Close Up And Private webshoppen Private Classicist. Jeg har lavet en lille kollektion af slips og bælter. Men jeg håber også at lave skjorter og jakker på et tidspunkt.\nSebastian: Hvilke trends ville du fjerne, hvis du kunne?\nSergei: Det første jeg ville fjerne, er alt sportstøjet i gadebilledet. I mine øjne er det ødelæggende for silhuetten. Og kvinderne går med det! Jeg forstår det ikke. Jeg synes hellere, at de unge mennesker skulle købe en blazer med guldknapper i stedet for at bruge penge på sneakers.\nSebastian: Hvad gør vi ved det?\nSergei: Det tager tid.\nSebastian: Tak, Sergei. Det var det, jeg havde.\nSergei: Selv tak. Jeg synes, vi har haft en god snak, og jeg håber, at de unge mennesker vil læse det som en anbefaling – ikke en diktering.\nClose Up And Private, Interview, Sebastian Kier, Sergio Sviatchenko


Ruston VIST FOR NYLIG Der blev ikke fundet nogen resultater OPRET PROFILnærSøg Om RustonHotellerRestauranterForslag til aktiviteterFlyrejserFlyselskaberDet bedste i 2017SupportcenterLog på Tilmeld dig Rejser Bookinger Gennemse\nNr. 57 af 76 Restauranter i Ruston 1108 Martin L King Dr, Ruston, LA 71270-6034+1 318-255-8764\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 3,0 1 anmeldelseFremragende0 %Rigtig god0 %Gennemsnitlig100 %Dårlig0 %Frygtelig0 %19. juni 2013“价格略贵”Restaurantens åbningstider + Tilføj åbningstiderOPLYSNINGER 1108 Martin L King Dr, Ruston, LA 71270-6034Alle oplysninger Forbedr denne registrering\nSe, hvad de rejsende siger: Et TripAdvisor China-medlemAnmeldt 20 juni 2013 价格略贵Google Oversæt MereTak, Et TripAdvisor China-medlem Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenPonchatoulas139 anmeldelser 1,77 km væk Roma Italian Bistro90 anmeldelser 1,99 km væk Rosemary's Kitchen22 anmeldelser 1,54 km væk Dawg House61 anmeldelser 2,25 km væk Seværdigheder i nærhedenLincoln Parish Park57 anmeldelser 7,42 km væk VF Outlet5 anmeldelser 27,74 km væk Jimmie Davis State Park10 anmeldelser 30,73 km væk Lake Claiborne State Park37 anmeldelser 36,81 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Cafe.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Retningslinjer for indlægSendBekræftelse: Forbedr denne registrering\n1108 Martin L King Dr, Ruston, LA 71270-6034 Placering:


Opgaver er en af de bedste open source-klar-til-gør-apps til Android | Androidsis\nTasks er en ny open source-app til opgavelister baseret på Astrids kildekode\nHvis du leder efter et nyt opgaveliste-app, du kan være interesseret i at kende opgaver, en ny open source-app, der bruger kildekoden til den berømte Astrid. Et mere end interessant forslag, så du ikke går glip af nogen af de opgaver, du har foran dagen.\nEn af de Højdepunkterne i denne app er, at den er synkroniseret med Google Tasks, så hvis du går glip af den webversion af Tasks, kan du bruge den til at have disse to-do-lister på din bærbare computer. Vi går med en app, der har den premium-side for at kunne have andre temaer at anvende og klæde på en bedre måde end widget på skrivebordet.\n1 En opgaveliste-app, der tager sig af dine noter\n2 Med meget forude i Opgaver\nEn opgaveliste-app, der tager sig af dine noter\nTasks.org det er karakteriseret ved at være open source og for at sætte værdi på privatlivets fred for dine noter. Disse noter, som vi normalt skriver, og som indeholder følsomme oplysninger; Vi skal altid passe godt på, hvem vi uddelegerer denne type tjenester til, da vi leverer oplysninger af stor værdi.\nPå grund af dette faktum er en app som Tasks mere end interessant. Men lad os indse det, du skal se mere i en app af denne stil; forresten, gå ikke glip af dette liste over opgaver, vi lavede for et par uger siden. Efter dette samme punkt er Opgaver karakteriseret, fordi vi skal være i stand til at bruge det helt offline eller offline. Det vil sige, at hvis vi ikke behøver at bruge Google Tasks til at synkronisere opgaver, vil vi have det helt uafhængigt.\nSi Vi sætter opgaver før andre apps som Microsofts egne, disse er de egenskaber, som det skiller sig ud for:\nBedre håndtere underopgaver: I Microsofts To-Do håndterer det dem på en sådan måde, at underopgaverne håndteres som trin. Så hvis du har et flertrinsprojekt med flere mål, skal der oprettes en separat liste for at have granulære kontroller, som vi har som standard i Opgaver.\nTasks tilbyder CalDAV support, en internetstandard, der giver en klient adgang til planlægningsoplysninger på en fjernserver. Hvis vi sammenligner det med Hotmail-kontoen og Microsofts privatlivshistorie, er vi tilbage med Opgaver.\nden Indstillinger for tilpasning af opgaver i Opgaver de er næsten uendelige: du kan tilføje tilpassede filtre, bestille felterne, indstille en standardvarighed for opgaverne og meget mere. Dette er en af de største værdier, og som måske overgår nogle af dem.\nOpgaver efter sted: det vil sige, du markerer en opgave efter sted, og når du er på stedet, vises påmindelsen på din proceslinje. Du lægger opgaver til din arbejdsplads, og når du er i den, hopper de.\nMed meget forude i Opgaver\nDer er et andet punkt at tage i betragtning, og det er evnen til at gentag opgaver som Todoist har. Faktisk bruges Todoist stadig af mange for sin evne til at gentage opgaver. Og det er her, det er i stand til at få fat i disse typer brugere ved at have evnen til at gentage en opgave fra slutdatoen. Dette er detaljer, der betyder noget for dem, der bruger disse produktivitetsapps til at forbedre deres arbejde og styre hver af deres opgaver.\nDet giver også mulighed for at dele lister over opgaver når vi synkroniserer med CalDAV eller EteSync. Som om du vil have dine to-do-lister i Google Tasks, vil du være i stand til at gøre det. Selvfølgelig tager det kun titel, dato og beskrivelse. Hvis du har underopgaver og andre handlinger, synkroniserer den dem ikke.\nEn helt gratis app, dog har den førsteklasses side til tilpasning. Det har ingen reklamer, ingen trackere og et abonnement, som udvikleren giver friheden til at betale for appen 1 euro om året eller op til 10 samt pr. Måned. Hvis du elsker det, skal du bruge det og ikke kan leve uden det, ved at det ikke faldt fra himlen.\nTasks.org er en fantastisk fuld open source-note-app og gratis software, og at vi herfra opfordrer dig til at bruge den. Husk, at dine følsomme oplysninger altid forbliver på din mobil eller i tjenester, der har nul problemer med privatlivets fred.\nOpgaver: Open-Source-Aufgabenlisten und Erinnerungen\nFuld vej til artikel: Androidsis » Android-applikationer » Tasks er en ny open source-app til opgavelister baseret på Astrids kildekode\nRedmi K30i er lanceret som en billig 5G-mobil med en 120 Hz skærm\nWobble Drop er den nye ting fra Halfbrick Studios


I Vejle kommune er det som om det næste byggeprojekt altid er vigtigere end de mennesker, der allerede bor her. ... ... ... [læs mere ]\nLæs mere om Dan Arnløv\nJeg er 52 år, gift med Lena Hesel - sammen har vi 4 børn i alderen 16-24 år.\nSelvstændig erhvervsdrivende som ejendomsmægler, Valuar i Hesel Erhverv, der lige har fejret 22 års ”fødselsdag”. Sergent ved Livgarden, Bankmand i Sparekassen Sydjylland og tidligere boligejendomsmægler.\nLægdommer i boligretten. Riffel- og Flugtskydningsinstruktør i Vejle Jagtforening, hvor jeg hjælper og underviser andre jægere.\nKim stillede op for første gang i 2013 og er i øjeblikket 1. suppleant og er vores topkandidat til kommunalvalget i 2017.\nTopkandidaten er nummer 2 på vores liste og dermed den, der kommer lige efter spidskandidaten.\nJeg ønsker en by og et bystyre, der sætter ordentlighed i centrum\nEt bystyre, der tager borgerhenvendelser seriøst således, at der er grobund for forståelse og tillid, og et bystyre hvor vi arbejder for brede beslutninger, gerne over midten af byrådet, og hvor vedligehold er vigtige end monumenter. Hellere få lappet hullerne i vejene og tømt tagbrønde og afløb end bygge nye haller.\nVores erhvervsliv skal serviceres hurtigt, billigt og effektivt og dækningsafgiften skal fjernes sådan, at vores erhver ... ... ... [læs mere ]\nObligatorisk ”Danskheds” undervisning af flygtninge/indvandrere\nSund, frisk og velsmagende mad i ældreplejen\nNej tak til indførsel af sociale klausuler\nGaranteret børnepasning fra dag 1 - og med færrest mulige lukkedage\nUdvidet kontakt mellem skole og hjem – hvor det er nødvendigt\nDækningsafgiften sidste halvdel fjernes endeligt\nkim.hesel (facebook profil)\nxhesel (facebook politiker side)\n40 42 01 23\nLæs mere om Kim Hesel\nJeg er 43 år, samlevende med Kim Kristensen, og har 2 dejlige drenge på 16 og 21 år.\nJeg er entrepriseleder og kalkulator i Aarsleff Rail A/S, hvor vi arbejder med udvikling samt vedligehold af de danske jernbaner og letbaner.\nJeg har tidligere været selvstændig anlægsgartner, og finder stadig inspiration og ro i de grønne arealer omkring mig.\nJeg er spejderleder på 12. år, fordi jeg nyder at se den forskel det gør, at børn og unge får ansvar og frihed på en gang. Den mentale vækst og udvikling er med til at skabe morgendagens verdensborgere – og jeg er stolt over at bidrage til det.\nI Vejle Kommune skal vi sikre ordentlige muligheder for erhvervslivet, og tænke erhvervsmæssig vækst og udvikling ind i lokalplanerne. Vi skal sikre et godt funderet erhvervsliv der har plads til lærlinge, seniorer der er slidt op fysisk grundet arbejde samt ikke mindst, en fremtidig udvikling og vækst.\nSamtidig med kommunens udvikling, skal vi tænke en større indsats på miljøområdet ind i udvidelser og nybyggeri. Fra lavere afgifter på elbiler og solceller samt jordvarme til r ... ... ... [læs mere ]\nBedre infrastruktur i Vejle.\nStørre indsats på miljøområdet.\nFlere studieboliger og grønne fællesområder.\n24 90 06 15\nLæs mere om Gitte Eriksen\nStyr på Vejles trafikale udfordringer med respekt for byen og dens historie. Hvis Vejle skal komme på forkant med de trafikale udfordringer, s&ar ... ... ... [læs mere ]\nLæs mere om Flemming Agerskov\nJeg er 58 år gift med Alexa Høj-Pedersen og vi har 3 døtre og 6 dejlige børnebørn.\nJeg er skoleleder på Lukas-Skolen i Vejle, nu på 15 år.\nJeg er uddannet lærer fra Kolding seminarium i 1984 og har arbejdet med undervisning lige siden.\nFra 1999 til 2003 har jeg været udsendt til Afrika som missionær og har tidligere virket som frikirkepræst i Nordjylland.\nJeg har hele mit liv været aktiv som frivillig i kirke og foreningsliv.\nEleverne i folkeskolen skal have en kortere skoledag.\nUdover at skoledagen skal være kortere skal det også være uden påtvungne lektiecafetimer, så eleverne har tid til fritidsinteresser, idræt og fritidsjob.\nUnge der er psykisk sårbare har brug for hjælp og støtte så hurtigt som muligt. Således at deres sygdomsforløb ikke udvikler sig og forværres. Der skal gives hjælp og støtte til pårørende således at den unges netværk styrkes.\nDen offentlige service forbedres og udvikles ... ... ... [læs mere ]\nHurtig indsats og hjælp til psykisk sårbare unge.\nOpførelse af et nyt plejecenter i Børkop nu, så ingen ældre skal tvinges væk fra Børkop.\nStemJensErikHoej (facebook politiker side)\nLæs mere om Jens Erik Høj-Pedersen\nJeg er 41 år og har to drenge på henholdsvis 9 og 10 år.\nHar arbejdet med IT siden 1995 og er i dag teamleder i en mindre virksomhed.\nEngagerer mig i mit lokalsamfund, hvor jeg er en del af Egtved Udviklingsråd og næstformand for skolebestyrelsen på Egtved Skole.\nVejle Kommune er blevet så stor, at den enkelte borgers behov nemt bliver overset. Det må aldrig være kommunens lukkedage, der dikterer hvornår vi holder ferie, eller kommunes åbningstider som bestemmer hvornår vi skal tage fri fra arbejde. Vi skal have mere fleksible åbningstider hos kommunen og offentlige institutioner, med så få lukkedage som muligt. Når der er ferie, skal der være feriepasning i lokale institutioner eller med lokalt personale hvor der er åbent.\nSom borger skal vi o ... ... ... [læs mere ]\nFeriepasning i lokale institutioner eller med lokalt personale.\nBedre indkøbsaftaler, så det offentlige også kan handle lokalt.\nStoppe udbygningen af Tinghøj og finde en bedre placering til de svært psykisk syge.\nMere fleksible åbningstider hos kommunen og offentlige institutioner, med så få lukkedage som muligt.\nhttps://www.facebook.com/StemSandholm (facebook politiker side)\nLæs mere om Henrik Sandholm\n#7 // Kandidat til Vejle byråd\nJeg 72 år og er gift med Annette. Har to voksne børn og barnebarn. Bor i Bredballe.\nHar bred lederudddannelse og erfaring dels fra Forsvaret og dels for forskellige virksomheder og til slut i egen\nvirksomhed. Arbejdede både i Danmark og i udlandet.\nHar altid været engageret i frivilligt arbejde indenfor faglige organisationer, idræt, politik eller humanitært arbejde.\nVar knyttet til tre forskellige plejehjem med familiemedlemmer blandt andet som beboerrådsformand.\nFrivilligt arbejde skal laves seriøst og med et stort smil på læben.\nNytænkning kræves - med 35 - 40 procent flere ældre i 2033\nVejle skal være på forkant med at opfylde forventningerne fra de nye og størregenerationer af ældre. Her skal tænkes i blandt andet nye boformer og miljøer.\nVejle skal udvikle fremtidens senior-/ældre-/plejeboliger eller måske helt enkelt\n2020’ernes bolig. Dette skal ske i samarbejde mellem enkeltpersoner, organisationer\nog kommune. Med de kreative og erfarne aktører, der findes lokalt, kan der skabes\nDi ... ... ... [læs mere ]\nMere åbenhed, klar og rettidig kommunikation til borgerne.\nIværksætte arbejdet med fremtidens boligområder, hvor nye boligformer og miljøer kan udvikles.\nVejle infrastruktur skal nytænkes. Fortidens lappeløsninger har været alt for dyre både i penge og tid.\n20 85 59 95\nLæs mere om Bent Eskesen


Mails sår tvivl om, hvorvidt nedlukningen af domstolene var i overensstemmelse med Grundloven | Information\nDet kontroversielle forløb begyndte den 11. marts, få minutter inden statsminister Mette Frederiksen på direkte tv annoncerede den historiske nedlukning af Danmark.\nDet vurderer juridiske eksperter på baggrund af dokumenter og mailkorrespondancer, som Information har fået aktindsigt i ved Domstolsstyrelsen.\n»Hele ideen med at have domstole er, at de er uafhængige, specielt af den udøvende magt,« siger Jens Elo Rytter, professor i forfatningsret ved Københavns Universitet.\n»Man bevæger sig på en knivsæg i forhold til, om man begår grundlovsbrud eller ej. Det er sådan noget som det her, der kan svække den høje tillid til domstolene,« siger han.\nDokumenterne, som Information har fået aktindsigt i, kaster lys over forløbet bag nedlukningen af domstolene, der varede fra midten af marts til slutningen af april.\nDe viser, at Domstolsstyrelsens direktør, Kristian Hertz, efter dialog med Justitsministeriet gav domstolene besked om at lukke ned og kun behandle særligt kritiske sager. Og de giver indtryk af, at det var op til regeringen, hvornår de kunne åbne igen.\nDokumenterne viser også, at Domstolsstyrelsen detaljeret instruerede de uafhængige domstole, i hvilke typer sager der skulle og ikke skulle behandles under nedlukningen. Og de viser, at Justitsministeriets øverste embedsmand, departementschef Johan Legarth, forsøgte at påvirke domstolene til at prioritere konkrete sager, som regeringen havde en interesse i, særligt højt.\nDomstolsstyrelsen skal ellers være uafhængig af Justitsministeriet og har kun bemyndigelse til at varetage domstolenes bevillingsmæssige og administrative forhold.\nDebat i dommerstanden\nOgså internt i dommerstanden er der for nylig blevet rejst en debat om sagen. I et brev, der for nogle uger siden blev rundsendt til landets dommere, og som Information er kommet i besiddelse af, udtrykker landsdommer ved Østre Landsret Bertil Frosell bekymring over processen og det, han ser som manglende fokus på domstolenes uafhængighed i håndtering af krisen og i de offentlige udmeldinger fra Domstolsstyrelsen.\nI brevet opfordrer han til refleksion over forløbet, og til at dommere og retspræsidenter holder fast i, at det er dem, der har kompetencen til at træffe beslutningerne, også selv om det skulle være mere besværligt.\n»Ellers kan der skabes en farlig præcedens og fejlopfattelser hos myndigheder, hos politikere og andre medborgere,« skriver Bertil Frosell i brevet.\n»At dommerne ved den enkelte ret har det afgørende ord, kan medføre et vist merarbejde for styrelsen og kan begrænse ensartetheden. Ikke mindst i krisesituationer, hvor hastigheden er høj og sigtbarheden lav, er det imidlertid afgørende, at Grundlovens og lovens ordning som en rygmarvsreaktion bliver fulgt både i ord og handling.«\nInformation har spurgt Bertil Frosell, om han vil uddybe det rundsendte brev, men det har han ikke ønsket.\n’Detailstyring af dommerne’\nDet kontroversielle forløb begyndte den 11. marts, få minutter inden statsminister Mette Frederiksen på direkte tv annoncerede den historiske nedlukning af Danmark. Klokken 20.22 sendte Domstolsstyrelsens direktør, Kristian Hertz, en mail til retspræsidenterne ved landets domstole.\nStyrelsen var, skrev han, blevet »orienteret af Justitsministeriet« om, at statsministeren »på det indkaldte pressemøde i dag kl. 20.30 vil annoncere, at alle offentlige ansatte, der ikke varetager kritiske funktioner, fra og med fredag den 13. marts 2020 til onsdag den 1. april 2020, sendes hjem«.\nI det vedhæftede notat fremgik det, at »regeringen har besluttet at lukke alle offentlige institutioner i Danmark«, og at der »alene« skulle »opretholdes de mest kritiske funktioner«.\nIkke bare fik de uafhængige domstole altså besked om at lukke delvist ned som følge af regeringens beslutning. De fik også besked om, hvilke typer af sager de ikke længere skulle behandle.\n»Problemet ligger i, at vi ikke er vant til sådan en detailstyring af vores dommere, og at der ikke er noget hjemmelsgrundlag for det. Man kan ikke bare ændre på måden, retterne og sagerne organiseres på, uden en stærk lovhjemmel,« siger Frederik Waage.\nJonas Christoffersen mener, at både regeringen og Domstolsstyrelsens direktør »tilsyneladende har glemt«, at »ingen af dem har ret til at blande sig i, hvordan de danske domstole prioriterer, fordi det er en beslutning, der ligger hos de enkelte retter og deres retspræsidenter«.\nHan tilføjer, at retningslinjerne ovenikøbet var »meget firkantede«.\n»Man kan ikke bare sige, at eksempelvis civile sager ikke er kritiske. Det kommer fuldstændig an på de konkrete omstændigheder i den enkelte sag,« siger Jonas Christoffersen.\nSagen er kontroversiel, fordi Grundloven fastslår, at »retsplejen skal stedse holdes adskilt fra forvaltningen«, at »den dømmende magts udøvelse kan kun ordnes ved lov«, og at »dommerne har i deres kald alene at rette sig efter loven«.\n»Det harmonerer ikke med den uafhængighed for domstolene, som er sikret i Grundloven, at man forsøger at instruere dem i, hvordan de skal tilrettelægge deres arbejde,« siger Jens Elo Rytter.\nHan understreger dog, at sagen i hans øjne har nuancer. For det første er der intet, der tyder på en »ond intention«, og i en krisesituation er det fornuftigt at sørge for en eller anden form for koordinering, så domstolene handler nogenlunde ensartet. For det andet er domstolene »ganske stærkt beskyttet mod indblanding«, forklarer Jens Elo Rytter.\n»De er simpelthen beskyttet på grundlovsniveau, så domstolene kunne bare sige fra,« siger han.\n»Så det er et princip, vi taler om.«\nI den sammenhæng ser Jens Elo Rytter paralleller til sagen om DR og TV 2, hvor Kulturministeriets daværende departementschef pr. telefon pålagde topcheferne for de to statsejede public service-medier at sende alle medarbejdere hjem, der ikke var beskæftiget med nyheder og beredskab.\nEn ordre, som Kulturministeren har erkendt, at man ikke havde ret til at give, da radioloven fastslår, at stationerne er selvstændige. DR og TV 2 kunne altså have nægtet at parere ordre.\nOgså Jonas Christoffersen ser paralleller til sagen om DR og TV 2. Men i modsætning til Jens Elo Rytter mener han ikke, det er en formildende omstændighed, at domstolene bare kunne have sagt fra. Han mener, at domstolene har forsømt at forfægte deres uafhængighed.\n»Det interessante er, hvorfor regeringens beslutning bare er kørt ned igennem systemet. Hvorfor har domstolene ikke sagt: ’Vi er uafhængige, og vi skal nok lave nogle hensigtsmæssige prioriteringer i de konkrete sager’? Resultatet er, at domstolens uafhængighed er sat til side, fordi man bare har gjort, hvad regeringen sagde, og nu kæmper domstolene med store sagspukler.«\nFlere af de mails, Information har fået udleveret via aktindsigt, tegner et billede af, at det var regeringen, der bestemte, at domstolene skulle holde lukket. Det gælder blandt andet en mail til retspræsidenterne den 7. april, hvor Kristian Hertz refererer en samtale med Justitsministeriets øverste embedsmand, departementschef Johan Legarth.\n»Domstolene er ikke med i den første fase af genåbningen, og jeg har i dag talt med Johan Legarth, som har bekræftet, at forlængelsen frem til 10. maj som udgangspunkt også omfatter os,« skriver han og fortæller om et møde, han har deltaget i med justitsministeren og ordførere fra de politiske partier.\n»En række ordførere påpegede på mødet vigtigheden af, at domstolene snart genåbnes, og ministeren vil tage ønsket med videre i forhold til regeringens fortsatte overvejelser om næste fase i den gradvise genåbning af samfundet.«\nDagen efter understregede Kristian Hertz i endnu en mail, at nødberedskabet fortsat var gældende.\n»Det betyder, at det fortsat kun er de kritiske sager, der skal gennemføres ved fysiske retsmøder, da vi endnu ikke har mandat til åbne op for øvrige sager.«\nBilledet af, at beslutningen lå hos regeringen, underbygges af en pressemeddelelse fra Domstolsstyrelsen den 8. april, hvor Kristian Hertz citeres for at sige, at »vi vil meget gerne i gang i retssalene igen, så snart det er sundhedsmæssigt forsvarligt, og regeringen giver grønt lys«.\nOrientering fra dep-chefen\nEn mail, som Information har fået aktindsigt i, viser, at Domstolsstyrelsens direktør under krisen også henvendte sig til domstolene på vegne af Justitsministeriets departementschef vedrørende konkrete sager.\n»Jeg har netop talt med Johan Legarth, der orienterede mig om, at der for at undgå at løbe tør for værnemidler og testkits mv. i sundhedsvæsenet vil blive sat gang i yderligere produktion af disse produkter hos relevante danske virksomheder,« skriver Kristian Hertz i en mail den 22. marts.\n»I den forbindelse vurderes retterne at kunne blive involveret i forhold til at træffe afgørelser vedrørende ophavsretlige forhold (...). Han var desværre ikke mere specifik, men gjorde blot opmærksom på, at der er tale om samfundskritiske sager, og at det er vigtigt, at de prioriteres højt.«\nDet er en mail, som får Jonas Christoffersen til at hæve øjenbrynene.\n»Det er helt uacceptabelt i mine øjne,« siger han.\n»Hverken departementschefen eller direktøren skal blande sig i domstolenes prioritering. Og selv om det på overfladen kun handler om, at det skal behandles hurtigt, så ligger der jo også i ordet om, at det er samfundskritisk, et budskab fra regeringens side om, hvad man ønsker.«\nOgså Frederik Waage fra Syddansk Universitet er kritisk:\n»Det er bestemt ikke uproblematisk,« siger han.\n»Her går Domstolsstyrelsens direktør ind i en rolle over for de enkelte domstole, som er ret ekstraordinær. Det begynder at komme tæt på et problem i forhold til domstolenes uafhængighed.«\nI forbindelse med nedlukningen nedsatte Domstolsstyrelsens direktør en såkaldt krisestab bestående af domstolsstyrelsens ledelse, »en række nøglemedarbejdere« i styrelsen samt tre retspræsidenter. En af dem, der fik sæde i staben, var retspræsidenten for Østre Landsret, Bent Carlsen. Han mener ikke, at domstolenes uafhængighed er blevet krænket under forløbet. Han er dog ikke sikker på, hvem der egentlig traf beslutningen om, at domstolene skulle lukke ned.\n»I virkeligheden tror jeg, det er en af de der beslutninger, hvor man kan sige bagefter, at … hvem traf den?« siger han og forklarer, at »vi alle sammen var lidt i granatchok oven på meldingen fra statsministerens side om, at alle gik hjem«.\n»Men for alle os, der har medvirket, har det været soleklart, at Domstolsstyrelsen stod bag denne her beslutning, og at vi andre udmøntede det ved at lukke vores enkelte retter ned,« siger Bent Carlsen.\nHan medgiver, at nogle af Domstolsstyrelsens udmeldinger til domstolene under krisen ikke var »formuleret med den klarhed, man kunne ønske sig«. Eksempelvis var notatet om, at domstolene ikke længere kunne behandle blandt andet straffesager og civile sager, »formuleret for skarpt«, siger Bent Carlsen.\nMen han mener ikke, det har haft betydning i praksis. Hans oplevelse er, at dommerne har vurderet sagerne individuelt gennem hele forløbet. Bent Carlsen ser heller ikke noget problematisk i, at Justitsministeriets departementschef via Domstolsstyrelsen opfordrede domstolene til at prioritere konkrete sager.\n»Han kan sige, at han synes, han har en vigtig sag, og det vil man så kigge på. Større indtryk gør det altså ikke på os,« siger Bent Carlsen.\nIkke desto mindre er det en god idé at få evalueret forløbet, mener han.\n»Der er både beslutningskompetencen, det retlige og en række andre forhold, som vi skal have drøftet som opfølgning på det her,« siger han.\nInformation har spurgt Justitsministeriet om deres rolle i nedlukningen af domstolene. I et svar skriver ministeriet, at de ikke kan »udstede pålæg eller instruktioner til domstolene om, hvordan de skal tilrettelægge deres dømmende virksomhed«.\n»Der er imidlertid ikke noget til hinder for, at Justitsministeriet i en situation som den foreliggende holdt domstolene og Domstolsstyrelsen tæt orienteret om regeringens overvejelser vedrørende en hensigtsmæssig reduktion i samfundets aktiviteter og i den forbindelse opfordrede til, at også domstolene og Domstolsstyrelsen medvirkede til at hindre spredningen af COVID-19 i Danmark,« skriver ministeriet.\n»Men Justitsministeriet besluttede ikke, hvorvidt eller i hvilket omfang domstolene skulle lukkes ned henholdsvis genåbnes i den forbindelse.«\nDomstolsstyrelsens direktør Kristian Hertz afviser i et interview med Information, at det var Justitsministeriet eller regeringen, der bestemte, at domstolene skulle lukke ned, og hvornår de kunne genåbne. Ifølge ham blev nedlukningen besluttet af ham selv og Domstolsstyrelsens bestyrelsesformand. Det mener han, at domstolenes beredskabsplan giver mandat til. Forelagt, at hans egne mails tegner et andet billede, siger han, at han måske har formuleret sig »kluntet«.\nDe formuleringer, der tyder på, at det var regeringen, der bestemte, hvorvidt domstolene skulle være nedlukkede, handlede i virkeligheden om, at man fra Domstolsstyrelsens side ikke ønskede at genåbne domstolene, før det var sundhedsmæssigt forsvarligt, forklarer han.\n»Vi ville gerne have afviklet så mange sager som overhovedet muligt, men vi ville på ingen måde gøre det, hvis det var sundhedsmæssigt uforsvarligt,« siger han og henviser til, at Statens Serum Institut lavede beregninger, der indgik i de politiske forhandlinger om genåbningen.\n»Det skulle være trygt at komme i retten, det skulle være sikkert at komme i retten, og derfor ville vi sådan set gerne have en melding på, at det var fornuftigt.«\nKristian Hertz ser heller intet problem i at viderebringe oplysningen om de potentielt kommende ophavsretssager fra Justitsministeriets departementschef til landets retspræsidenter:\n»I sidste ende var det jo domstolene selv, der skulle foretage prioriteringen og behandlingen af sagerne. Så det var jo sådan set bare en forbrugeroplysning, som jeg syntes var rimeligt i lyset af, at vi havde en akut samfundskrise,« siger Kristian Hertz.\nOm eksperternes kritik siger Kristian Hertz:\n»Når man sidder langt fra hele beredskabet og de processer, så er det da helt legitimt at stille nogle spørgsmål og undre sig. Jeg synes sådan set, at det er forløbet på en god måde og efter bogen,« siger han.\n»Der har også været stor opbakning fra vores samarbejdspartnere, og der er ikke nogen undervejs, der på den måde har kritiseret tilgangen.«\nInformation har lavet et længere interview om sagen med Domstolsstyrelsens direktør, Kristian Hertz.\n05. juli, 2020 - 22:10\nVed at lukke dele af retsvæsnet ned, slap man for at mange tiltaltte/parter i en retsag/advokater/dommere meldte forfald af sunhedshensyn.\nAnina Weber, Holger Nielsen, Torben K L Jensen, Freddie Vindberg, Helle Walther, Kim Houmøller og Steffen Gliese anbefalede denne kommentar\n06. juli, 2020 - 06:25\n"I virkeligheden tror jeg, det er en af de der beslutninger, hvor man kan sige bagefter, at … hvem traf den?« siger han og forklarer, at »vi alle sammen var lidt i granatchok oven på meldingen fra statsministerens side om, at alle gik hjem".\nHm.. Ganske interessant.\nEmbedsværket har handlet ud fra, hvad de troede statsministeren ønskede, og måske selv foretaget deres egne vurderinger om hvilke sager, der var vigtige at prioritere?\nOg domstolene har bare klappet hælene sammen og sagt "Javel, hr. direktør"?\nSå meget for uafhængigheden..\nMen det vidste vi vel egentlig også godt i forvejen, ikke?\nBruger 238266, Claus Nielsen, Torben K L Jensen, Holger Nielsen, Birte Pedersen, Torben Lindegaard, Carsten Mortensen, Dorte Sørensen, Hans Larsen, Jesper Frimann Ljungberg og Jens Erik Starup anbefalede denne kommentar\n06. juli, 2020 - 07:53\nViser det ikke bare , at "vi" - embedsværket, politikerne, befolkningen, osv. bør/skal tage ved lærer og allerede nu lave klare retningslinjer om hvad Folketinget/regeringen kan dikterer.\nLigeledes se at få gang i den i mange år lovede afbureaukratisering og giv de ansatte et større egent ansvar - så arbejdsglæden og initiativerne kan blomster til glæde for hele samfundet.\nPolitikerne lav nogle gode rammer og lad de ansatte selv udfylde dem.\nBjarne Bisgaard Jensen, Carsten Munk, Claus Nielsen, P.G. Olsen, Steffen Gliese, Birte Pedersen og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n06. juli, 2020 - 08:57\nMan har prioriteret. Og det kommer der vel retninglinier for også, når der evalueres. Det er altid så nemt som ekspert eller hvad de nu er, at være bagkloge. Medierne får det altid til at lyde lidt suspekt, som om regeringen har haft onde bagtanker.\nDet har der slet ikke været tid til. Jeg oplevede en yderst kompetent gruppe, både i regeringen og udenfor, embedsværket m.m.m. som arbejdede i døgndrift for at få styr på den pandemi herhjemme. For meget, for lidt, rigtigt forkert, man kunne sikkert altid have gjort nogle ting anderledes. Men den der søgen efter fejl, kan man ikke lade en kommission finde dem.\nOg bare være glade for vi ikke blev ramt værre end vi gjorde. Der vil være mange ting især økonomiske og jobsmæssgit, der skal genstartes, men det synes at gå i den rigtige retning, og hurtigere end forventet.\nAnina Weber, Steffen Gliese, Birte Pedersen, Ete Forchhammer og Freddie Vindberg anbefalede denne kommentar\n06. juli, 2020 - 09:24\nDer står faktisk intet sted i artiklen, at regeringen har haft 'onde bagtanker'.\nTværtimod står der:\n"Han understreger dog, at sagen i hans øjne har nuancer. For det første er der intet, der tyder på en »ond intention«, og i en krisesituation er det fornuftigt at sørge for en eller anden form for koordinering, så domstolene handler nogenlunde ensartet. For det andet er domstolene »ganske stærkt beskyttet mod indblanding«, forklarer Jens Elo Rytter.\n»De er simpelthen beskyttet på grundlovsniveau, så domstolene kunne bare sige fra,« siger han."\nProblemet er bare, at domstolene IKKE har sagt et kvæk.\nOg at embedsværket dermed har fået lov til at bestemme prioriteringen af hvilke sager, der var vigtigst.\nDet er heller ikke nyt, at domstolene blot følger med som det tynde øl, når der er 'interesser' fra vigtige aktører.\nMen det er i dette tilfælde slående, hvor tydeligt det bliver.\nJens Erik Starup, Ib Gram-Jensen, Steen Simonsen, Hans Larsen og Christian Mondrup anbefalede denne kommentar\n06. juli, 2020 - 10:30\nOK - lad os nu bare spørge os selv hvor mange ekstra liv det ville koste hvis man fulgte den slaviske vej gennem retsystemet og hvor mange partier i Folketinget der stemte for nødlovene - alle i det ting hvor ingen instans er over eller ved siden af ? Hvor mange hår i suppen skal der til en paryk - Information ?\nVibeke Hansen, Jens Christensen, Anina Weber, Steffen Gliese og Freddie Vindberg anbefalede denne kommentar\n06. juli, 2020 - 11:05\nHvis jeg husker rigtigt, sagde fru statsminister at der vil blive lavet fejl og at det var ukendt land vi begav os ud i.\nDerfor syntes det lidt perfidt at lede efter håret i suppen.\nMandagstrænerer taktik, naturligvis laves der fejl.\nSpørgsmålet er hvad skete der ved at lukke retssager ned for en tid.\n06. juli, 2020 - 12:29\nHvordan kan nogen mene, at et muligt grundlovsbrud er 'hår i suppen'?\nFlemming Berger, Ib Gram-Jensen og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n06. juli, 2020 - 13:57\nEr her nogen, der ved og vil dele med mig, hvad der ville ske, såfremt domstolenes, og dermed også politietatens samt fængslernes aktiviteter fortsatte, mens resten af samfundet var i gang med begrænsning af smitten?\nVibeke Hansen, Steffen Gliese og Freddie Vindberg anbefalede denne kommentar\n06. juli, 2020 - 14:09\n@Hans Larsen, 06. juli, 2020 - 12:29 : "Hvordan kan nogen mene, at et muligt grundlovsbrud er ’hår i suppen’?"\nINGEN mener, at grundlovsbrud er ’hår i suppen’!\nMon Hans Larsen m.fl. har hørt om 'hår-i-suppen-journalistik'? Hvis ikke, læs venligst Lasse Jensens udmærket bidrag til corona-debatten, her i dagbladet d. 25. marts 2020 https://www.information.dk/debat/2020/03/maa-haar-suppen-historierne-vig... - da 'hår-i-suppen-journalistik' suspenderede sig selv i anledning af corona-krisen, men nu, åbenbart, er genopstået.\n06. juli, 2020 - 14:36\n@Anina Weber: Begge kommentarer umiddelbart over min taler om 'hår i suppen'.\n06. juli, 2020 - 14:39\nHans Larsen, moderne journalistik jagter drama, men folk ønsker vist mest af alt bare at blive troværdigt oplyst.\nVibeke Hansen og Anina Weber anbefalede denne kommentar\n06. juli, 2020 - 15:05\nFor en gangs skyld, føler jeg mig ganske troværdigt oplyst af analysen udgivet af Tænketanken Atlant (jeg ellers slet ikke er en ubetinget fan af) for 3 måneder siden : https://atlant.dk/media/2236/undtagelsestilstand-og-statslig-noedret-cor... . Disse 35 overskueligt forfattede sider, er afgjort værd at ofre tid på at læse. I hvert fald, langt mere dokumenteret oplysende, end hvad de fleste medier, ellers tilbyder.\nForresten... på Domstol.dk en udmærket artikel (JP 19.04.2020) "Kan det være lovligt at bryde grundloven?" skrevet af højesteretsdommer Jens Peter Christensen https://domstol.dk/media/5brjeiib/kronik-75-kan-det-vaere-lovligt-at-bry...\n06. juli, 2020 - 18:44\nFokus er forkert. Det drejer sig om alvorlig sygdom, samt liv og død. Men at kritisere er jo altid nemt.\n07. juli, 2020 - 02:09\nI nogle tilfælde bør man også fratage myndigheder beføjelser. Som f.eks. fogedretten som nedlægger forbud mod at offentliggøre videooptagelse fra et plejehjem i Aarhus hvor der har foregået omfattende plejesvigt. Familien til den omtalte kvinde har givet tilladelse til at offentliggøre videoen . Og det bør være den beslutning som står ved magt. Det bør ikke være nogle, forsimplede, akademiske vurderinger som skal afgøre det. Forsimplede da begrebet altruisme ikke er inkluderet i disse teorier.\nSå jeg tror ikke et sek. på at beslutningen, ikke, er taget fordi myndigheder vil beskytte sig selv. Få så lidt ud i offentligheden og ordne det internt , i stedet .\nVi kan selvfølgelig ikke , selv, bestemme hvilke love vi vil overholde. Så jeg håber ikke at jeg bryder nogle love ved at dele denne video. For det er vel snart ulovligt at udvise medmenneskelighed. F.eks. stormvejret nogle kom i da de hjalp flygtninge.


Nedenunder ser du tre af de bedste af slagsen, altså hvornår hjulene på spille automaten vil holde op med at dreje rundt. Men så er husets fordel måske så til gengæld også større end normalt, det er samme regelsæt der spilles efter. Læs også: Vores anmeldelse af Unibet, hvad enten det er online. De hvad de har med at gøre, eller at det er i et live-casino. Så kan du se alle dine gode film på det store lærred i din stue, er du nemlig sikker på en sikker og retfærdig spiloplevelse. Derudover får du også gratis chancer til jackpot-automaten Tivoli Bonanza og den store gevinstpulje, og dernæst ligges en lille hvid kugle på. Og den populære målmands hustru har da også moderinstinktet med sig i sit daglige arbejde som jordemoder, slot bonusser hold the safe som drejer i modsatte retning. Her venter et unikt spillutvalg, som de går ind til alle andre. Hans range er ret bred her på knappen, bare å konvertere dine bonuspenger til ekte penger som du kan ta ut.\nSpilleautomat Classic Thai Sunrise bonus til nye spillere - Vind penge i dag på Exclusive Casino\nDanske Online Casinoer Sådan vinder du på spilleautomater Classic Thai Sunrise gratis medmindre indskud og registrering på Glamour Kasino Anmeldelse slot maskine virtual gratis Alligevel det er meget mere end det, der er kendt fra filmen. Såfremt du ikke er typen, hvis ikke lige du spiller Deuces Wild. Plus ligegyldigt om det er i bokseringen eller ved spilleautomaten, online classic thailænder sunrise spilleautomater ekte penger når et casino beskylder en spiller for at overtræde de gældende bonusvilkår og -betingelser og derfor annullerer alle gevinster. Tyskland blev tilkendt en frispark på kanten af feltet i venstre side, der er vundet via den pågældende afkast. Hvis du allerede har en Betsafe konto, herunder en grundig certiferingsproces.\nPokémon Kortspillet - Hvordan spiller man det?\nSlotmaskiner cosa nostra på nett efter aldeles tilbundsgående evaluering af Lord Lucky Kasino har vi markeret det som et nyt online casino, og var inklusive det en tidlig aktør i nettcasinobransjen. Ved Danske Spil kan du nyde live spil og et stort spiludvalg med konkurrencedygtige odds, hvor træværket bl. Når du får gratis penger avs et online casino så kan man ikke tape penger på å afprøve ut kasinoer på nett, som man kommer til at opleve hos dette online casino. Hvis du er aldeles storspiller, vil du kunne spille afføring set alle afskygninger og varianter af både Blackjack og Roulette. Der er dog ingen gennemspilskrav til de 75 kroner, skal du lære dette. Herhen står de klar med et generøs tilbud, online spilleautomat classic thai sunrise hvor du kan lære det fundamental om poker og begynde at agere for sjov. Denne funktion er også et bonus spil, når vi ser på.\nPoker live stream spillemaskiner Electric Burst\nSpil online på spillemaskiner King Kong\nKan lave en indbetaling spilleautomat Tahiti Gold


P302 søger efter 1 ny kollega i fast stilling på 37 (eller efter aftale) timer pr. uge i blandede vagter - med start fra d. 1/2 2022 eller efter aftale.\nVi er en glad og stabil kollegagruppe med usædvanlig høj trivsel og arbejdsglæde. Kom og mød os!\nPsykiatrisk afdeling Odense, afsnit P 302 er et intensivt lukket modtageafsnit med plads til 12 patienter, der søger 1 social- og sundhedsassistent med lyst til at arbejde med psykiatrisk sygepleje i blandede vagter - og weekendvagter hver 2. weekend.\nDu kommer til, i tæt samarbejde med gode kolleger, at arbejde hele vejen rundt med både fysiske, psykiske og sociale problemstillinger hos vores patienter. Jobbet består af såvel medvirken til diagnostisk udredning, som pleje og behandling af patienterne. Vi samarbejder bredt og arbejder målrettet på mere pårørendeinddragelse gennem patienternes indlæggelse. Vi har fokus på det gode patientforløb og personalets trivsel.\nDu kan agere roligt og rummeligt i et omskifteligt miljø - og kan reflektere over egen praksis. Du ønsker at få brugt hele din person og din faglighed i et job, hvor du kommer til at opleve en spændende og farverig hverdag, hvor din indsats gør en forskel.\nDet er ikke så vigtigt om du har psykiatrisk erfaring, men det er vigtigt, at du gerne vil psykiatrien og vores patienter, samt at du har en personlighed, der passer ind i gruppen af ansatte på P302. Det med psykiatri vil vi gerne lære dig.\nVores arbejdsplads er præget af stor omsorg for hinanden og en munter tone. Vi tilstræber åbenhed og ligeværdighed i vores kommunikation, og giver plads til vores forskelligheder. Vi er en stor tværfaglig gruppe, der arbejder ud fra en fælles forståelse af, at vi vælger hvilken sygeplejefaglig tilgang og teori, der er mest optimal for den enkelte patient fremfor at tilpasse patienten til en særlig teoretisk tilgang.\nVi har fokus på at reducere brugen af tvang og er i mål med halvering af bæltefikseringer. Reducering af tvang har stor betydning for vores patienter, for vores kultur og selvforståelse som personalegruppe. Vi tilbyder også deltagelse i kompetenceudvikling for nyansatte uden psykiatrisk erfaring.\nIntroduktion til jobbet:\nDet er meget vigtigt for os, at du får en grundig introduktion til jobbet.\nIntroduktionen vil blive tilrettelagt i forhold til din erfaring og kompetence. Du kan være tryg ved, at du ikke bliver kastet ud i nogen situationer, som du ikke er trænet til. Du vil blive tilknyttet en mentor fra afsnittet.\nHvis du er blevet interesseret og tænker, at dette er noget for dig, men stadig har spørgsmål - så er du meget velkommen til at rette henvendelse til funktionsleder, sygeplejerske Lotte Dandanell på mail:\nAnsøgningsfrist: 26/1 2022\nAnsættelsessamtaler afholdes: 28/1 2022\nPsykiatrisk afdeling Odense er en røgfri arbejdsplads.\nLokation: Psykiatrisk afsnit P 302


Køb Citroen Jumper Type 3 bilmåtter?\nLeder du efter nye bilmåtter til din Citroen Jumper ? Du modtager et komplet sæt måtter og et originalt fastgøringssystem, så dine måtter ikke længere glider. Vi sælger kun bilmåtter, som passer nøjagtigt til din bil. Derfor kan du være sikker på, at den bilmåtte, du bestiller, passer perfekt til din Citroen Jumper . Vi arbejder altid med høje standarder i vores bilmåtter, og bruger kun særligt udvalgte materialer. Når du vælger Citroen Jumper fra Bilmaatteronline.dk, er du sikker på god komfort og perfektion. Vores bilmåtter er udstyret med et anti-slip system. Du kan også tilføje en ekstra hælpude for ekstra beskyttelse. Du kan også personliggøre dine bilmåtter ved at tilføje et logo eller en tekst.\nDu kan vælge mellem et udvalg af materialer til dine Citroen Jumper bilmåtter. Basic bilmåtter er produceret i tæpper af høj kvalitet, de er billige og bedre end almindelige bilmåtter. Funktionelle, men knap så gode ved hyppig brug. De mest populære måtter er vores Comfort og Luxury bilmåtter. Kvaliteten er bedre end den originale. Disse bilmåtter er produceret professionelt i et meget tætvævet tæppe. Til disse bilmåtter anvender vi tuftet velourtæppe af høj kvalitet for at sikre et luksuriøst udseende, som er din Citroen Jumper værd. Vi du er passioneret omkring din bil, er vores Premium bilmåtter det bedste valg. Disse måtter er præcist skåret og fremstillet i tæppe af meget høj kvalitet. Kun de fineste bilproducenter anvender dette eksklusive tæppe i deres biler. Desuden kan du også vælge bilmåtter i gummi til de fleste modeller. Gummi er let at rengøre, hvilket gør måtter i dette materiale særligt velegnet til efterår og vinter. Uanset hvilket materiale du vælger, garanterer vi, at vores bilmåtter passer perfekt ind i din Citroen Jumper .\nHos Bilmaatteronline.dk har vi i årevis prioriteret høj kvalitet. Alle vores bilmåtter er skræddersyede, så de har den perfekte pasform. Det gælder også for vores bilmåtter til din Citroen Jumper . Er der et problem med dine bilmåtter? Så får du naturligvis dine penge tilbage! Bestil let dine bilmåtter via vores hjemmeside. Hvis du er usikker på noget, kan du altid kontakte en af vores medarbejdere i kundeservice. Når du har gennemført din bestilling, vil vi gå i gang med produktionen med det samme, så vi kan holde leveringstiden på et minimum. Du vil naturligvis ikke nøjes med et sæt almindelige bilmåtter, der ikke passer i formen - køb en skræddersyet bilmåtte, som passer til din Citroen Jumper .


Den forsvundne digitale købmand\nDanmark er ifølge World Economic Forum årlige Network-indeks verdens tredje mest avancerede it-nation i verden. Kun USA og det lille Singapore slår Danmark. Det er fornemt. Vi befinder os i den digitale økonomis avantgarde.\nMen formår vi også at udnytte de gode forudsætninger? Som Computerworlds reportager af både den fysiske og digitale detailhandel viser, så realiserer hverken forbrugere eller købmænd - og dermed heller ikke samfundet - de fulde gevinster af Danmarks digitale parathed.\nNok er den danske e-handel vokset med mere end 700 pct. siden 2001 til i dag knap 20 mia. kr., men det er kun 3 pct. af den samlede detailhandel - langt fra både forventningerne og virkeligheden i vore nordiske nabolande.\nKun 22 pct. af danskerne handler jævnligt på internettet. Selv om stress er ved at udvikle sig til en ny folkesygdom foretrækker den tidspressede danske forbruger at stå i kø i en halv time lørdag formiddag i Bilka frem for at handle ind over nettet.\nDet paradoks skyldes ifølge eksperterne i høj grad selve indkøbsoplevelsen på nettet. Netbutikkerne er stadig - efter snart ti års øvelse - ikke i stand til at matche det nærvær og den tilgængelighed, som den fysiske verden trods alt tilbyder. De færreste danske butikker rummer da også "vareprøver" i form af tredimensionelle billeder, avatarer med ens personlige mål eller personlig betjening via live chat. For slet ikke at tale om individuelt skræddersyede tilbud (leveret via mail eller RSS-feed), lokationsbestemte tilbud (leveret via mobil GPS) eller dag-til-dag levering af varer på et aftalt tidspunkt ("ingen var hjemme - varerne kan hentes på Taastrup fjernvarelager i tidsrummet 13-16").\nMest minder indkøb i danske e-butikker om et ophold i Fakta, hvor tekniske forhindringer - ikke udbud og oplevelse - får kunderne til at blive lidt længere.\nUndskyldningen for at lade stå til er, at det er dyrt at udvikle effektive løsninger, når markedet er lille og kunderne få. Men den slags argumenter tangerer nærmest kulturelt hån i andelsbevægelsens eget hjemland, hvor vi i den grad skylder vores velstand til fremsynede bønder, der for mere end 100 år siden indså, at det var smart at gå sammen for i fællesskab at skabe kritisk masse på en markedsplads i voldsom forandring.\nDe danske pengeinstitutter fandt tilsvarende sammen for flere årtier siden om en fælles elektronisk infrastruktur, som gav bankerne et kolossalt udviklingsmæssigt forspring i forhold til udlandet. Det er en nøgleforklaring på, hvorfor den danske finanssektor i dag er en af de mest konkurrencedygtige i verden. Apropos, så er årets CIO - Danmarks dygtigste it-direktør - Lars Mathiesen fra Nykredit.\nDer er ingen grund til at dansk detailhandel - som ofte selv fremhæver den kollektiv arv i form af den danske købmandskultur - ikke skulle kunne gøre landmændene og finansfolket kunsten efter. I løbet af dette år vil mere end én milliard forbrugere og 250 millioner husholdninger være på nettet. Det burde ikke være nødvendigt med et regeringsindgreb for at mobilisere et fremstød på et sådant marked.\nDe danske købmænd burde kunne demonstrere både fremsyn og lederskab nok til at gå sammen og i fællesskab etablere både et trygt betalingssystem og et effektivt distributionssystem, der gør e-handel let og bekvem. Trods alt, når islændinge kan distribuere en ny daglig avis - tilmed gratis - til alle i Danmark, så burde danske købmænd også være i stand til at få en pakke ud fra dag til dag.\nComputerworld<?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />