2011 ALS RESEARCH. Integration i praksis - Inspiration fra etniske konsulenter i jobcentrene. - PDF\n2011 ALS RESEARCH. Integration i praksis - Inspiration fra etniske konsulenter i jobcentrene.\nDownload "2011 ALS RESEARCH. Integration i praksis - Inspiration fra etniske konsulenter i jobcentrene."\n1 2011 ALS RESEARCH Integration i praksis - Inspiration fra etniske konsulenter i jobcentrene.\n2 Titel: Integration i praksis Inspiration fra etniske konsulenter i jobcentrene Udgiver: Als Research Udgivelsesår: 2011 ISBN Elektronisk ISBN Oplag: 100 eksemplarer Foto: Emil Thomsen Schmidt Layout: Sine Jensen Den elektroniske publikation kan hentes på:\n3 INDHOLDSFORTEGNELSE 01 INDLEDNING... OPSUMMERING... SPROGLIG AFKLARING... VISITERING... SPROGLIG OPKVALIFICERING... VIRKSOMHEDSKONTAKT UFAGLÆRTE UNGE VARETÆGTSFÆNGSLEDE UNGE KVINDER MED PROBLEMER UD OVER LEDIGHED FAMILIEFORSØRGEDE... 25\n4 INDLEDNING 03 INDLEDNING Beskæftigelse er et vigtigt led i integrationen af borgere med etnisk minoritetsbaggrund. Der arbejdes derfor målrettet på, at borgerne i højere grad end i dag skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet. I dag står 58 pct. af indvandrere og efterkommere med ikke-vestlig baggrund i den erhvervsaktive alder til rådighed for arbejdsmarkedet, mens tallet for personer med dansk oprindelse er 79 pct. (www.nyidanmark. dk). Jobcentrenes indsats overfor ledige borgere med etnisk minoritetsbaggrund bidrager til at mindske denne forskel. Her spiller de etniske konsulenter en vigtig rolle. I dette katalog præsenteres otte eksempler på de etniske konsulenters arbejde. Ordningen vedrørende etniske konsulenter i jobcentrene er finansieret af satspuljemidler og har eksisteret siden Formålet med ordningen er at fremme ansættelse af borgere med etnisk minoritetsbaggrund på det ordinære arbejdsmarked. De etniske konsulenter arbejder primært med udviklingsorienterede opgaver og medvirker til at sikre en løbende udvikling, dokumentation og formidling af erfaringer vedrørende målgruppen. Under ordningen er der pt. ansat 23 etniske konsulenter i 13 af landets kommuner, nemlig København, Aarhus, Odense, Aalborg, Esbjerg, Albertslund, Brøndby, Helsingør, Roskilde, Hvidovre, Vejle, Frederiksberg og Sønderborg. Sådan er temaerne og eksemplerne udvalgt Temaerne er identificeret på baggrund af interview med de etniske konsulenter og statusrapporter og er drøftet på et netværksmøde med deltagelse af de etniske konsulenter i efteråret Eksemplerne i kataloget repræsenterer naturligvis kun et lille udsnit af mange gode initiativer rundt omkring i landet. Eksemplerne er udvalgt, så de bredt afspejler de etniske konsulenters faglige fokusområder og geografi. Als Research har interviewet de etniske konsulenter og repræsentanter fra initiativerne og har samtidig indhentet materiale og dokumentation for de enkelte initiativers resultater. Sådan læses metodekataloget Katalogets afsnit følger de otte hovedtemaer. De første fire temaer er eksempler på tværgående fokusområder, som de fleste etniske konsulenter arbejder med til daglig. De fire sidste temaer er mere målgruppespecifikke nedslag, som nogle af de etniske konsulenter har beskæftiget sig særligt med. Temaerne er opsummeret i det følgende afsnit. KORT INTRODUKTION TIL METODEKATALOGET De etniske konsulenter er eksperter på hvert deres område og bidrager på hver deres måde til et øget fokus på at få ledige med etnisk minoritetsbaggrund i beskæftigelse. Metodekataloget tager udgangspunkt i konsulenternes gode ideer og erfaringer og sætter fokus på nogle af de udfordringer, som konsulenterne har mødt i deres arbejde med målgruppen. Kataloget er målrettet konsulenter, sagsbehandlere, undervisere på sprogcentre, virksomhedsmentorer og andre, som arbejder med at få ledige med etnisk minoritetsbaggrund i beskæftigelse. Metodekataloget indeholder otte centrale temaer: Sproglig afklaring, Visitering, Sproglig opkvalificering, Virksomhedskontakt, Ufaglærte unge, Varetægtsfængslede unge, Kvinder med andre problemer udover ledighed og Familieforsørgede.\n5 OPSUMERING 05 OPSUMMERING Her opsummeres de otte temaer med fokus på konkrete udfordringer og eksempler på jobcentrenes løsninger herpå. er gode muligheder for ansættelse i virksomheden, hvis den ledige klarer sig godt i praktikforløbet. SPROGLIG AFKLARING Det kan være vanskeligt at få afklaret, hvilket forløb der er det rette for den enkelte ledige på grund af sproglige barrierer. I Aalborg Jobcenter har de derfor indført en sprogscreening, hvor de etniske konsulenter vurderer sager, hvor der skønnes at være sproglige barrierer. Sprogscreeningen er med til at sikre, at den ledige tilbydes netop det tilbud, som passer bedst til vedkommendes sproglige forudsætninger og kompetencer, hvorved fejlplaceringer undgås. UFAGLÆRTE UNGE Det kan være svært at motivere ufaglærte unge med etnisk minoritetsbaggrund til at tage en uddannelse, særligt når de unge ledige oplever, at det er svært at få en praktikplads. I Helsingør har man taget hånd om denne udfordring ved at kombinere et målrettet uddannelsesforløb med etableringen af elevpladser i kommunens egne forvaltninger. Eleverne er således garanteret en elevplads og løn, når de starter på uddannelsen, og det har mærkbart haft en positiv effekt. VISITERING Også i forhold til ledige med begrænsede formelle kvalifikationer kan det være svært at afgøre, hvilket beskæftigelsesrettet tilbud, der er det rette. Samtidig kan det være svært at skræddersy forløb, hvis deltagerne har meget forskellige forudsætninger. I København er Jobcenter Musvågevej i gang med at udvikle et nytænkende afklarings- og visitationsredskab, som skal gøre det nemmere for jobcentret at koble de lediges kompetencer med relevante beskæftigelsesrettede tilbud gennem konkrete borgerprofiler. SPROGLIG OPKVALIFICERING Ledige med dansk som andetsprog har ofte svært ved at følge undervisningen i de kvalifikationsgivende arbejdsmarkedsuddannelser på grund af sproglige barrierer. I Roskilde Jobcenter har et skræddersyet opkvalificeringsforløb med fokus på både sproglige og faglige kundskaber vist sig at være et effektivt redskab. VIRKSOMHEDSKONTAKT At få virksomheder til at beskæftige ledige med sproglige og i mange tilfælde også helbredsmæssige og sociale udfordringer kan være vanskeligt, fordi det ofte er forbundet med et ekstra tidsforbrug i forhold til oplæring, og fordi det kan være svært at få afstemt de gensidige forventninger. I Vejle Jobcenter har de opnået en god virksomhedskontakt gennem en såkaldt anden aktør, der blandt andet udfører døgnopfølgning, hvis der opstår akutte problemer i praktikforløbet. Den intensive opfølgning har vist sig at være godt givet ud, da der VARETÆGTSFÆNGSLEDE UNGE Etableringen af kontakt til dømte unge, når de bliver løsladt, er en stor udfordring, og der er ofte et stort tilbagefald blandt de unge. I København, hvor en relativ stor andel af målgruppen har etnisk minoritetsbaggrund, har Jobcenter Skelbækgade derfor rykket vejledningsindsatsen indenfor murerne og tilbyder samtaler om en uddannelses- og jobplan, allerede mens den unge sidder i fængsel. KVINDER MED PROBLEMER UD OVER LEDIGHED Det kan være vanskeligt at få skabt en arbejdsmarkedsidentitet blandt kvinder, som af forskellige årsager er langt fra arbejdsmarkedet. Esbjerg Jobcenter har imødekommet denne udfordring ved at etablere et afklaringsforløb, som bygger på tålmodighed, fleksibilitet og konsekvens koblet til en helhedsorienteret og koordineret indsats. Og det har vist sig at fremme kvindernes motivation og tilknytning til arbejdsmarkedet trods flere års ledighed. FAMILIEFORSØRGEDE Selv velkvalificerede og motiverede udenlandske borgere kan have svært ved at finde fodfæste på det danske arbejdsmarked. Erfaringer fra Jobcenter København viser, at individuel karriereplanlægning, praksisrelaterede øvelser med fokus på alternative veje til arbejdsmarkedet og en systematisk brug af beskæftigelsesrettede tilbud virker i forhold til at få de ledige familieforsørgede i beskæftigelse.\n6 06 SPROGLIG AFKLARING SPROGLIG AFKLARING Ledige med dansk som andetsprog har særlige sproglige vilkår. Nogle taler og forstår dansk så godt, at de uden problemer kan deltage i undervisning eller indgå på arbejdsmarkedet på lige fod med etniske danskere. Andre kan have svært ved at få tilstrækkeligt udbytte af undervisningen eller fastholde beskæftigelse på grund af manglende sproglige forudsætninger. At få ryddet de sproglige barrierer af vejen ses derfor ofte som et vigtigt skridt på vejen mod beskæftigelse. Det er dog ikke altid klart, hvorvidt det er de gode danskkundskaber, som fremmer beskæftigelseschancerne, eller om det er beskæftigelsen, som fremmer evnen til at tale og forstå dansk. Derfor er det også, som de etniske konsulenter fremhæver, en større udfordring at få afklaret, hvilket forløb der er det rette for den enkelte ledige. AFKLARING AF SPROG OG RELEVANT TILBUD I Aalborg peger de etniske konsulenter på den udfordring, der ligger i at skelne mellem de ledige med ringe danskkundskaber, som vil profitere af et forløb på sprogskolen, og de ledige, hvor behovet for opkvalificering af faglige kvalifikationer er vigtigere. Derfor har jobcentret indført en screeningsprocedure, hvor de to etniske konsulenter altid vurderer sager, hvor det skønnes, at sprog kan udgøre en barriere i forhold til den konkrete jobsøgning. På den baggrund handler det om at finde det rette tilbud, som passer til den enkeltes sproglige og faglige behov. Ledige som har modtaget danskundervisning Målgruppen er typisk ledige dagpengemodtagere med etnisk minoritetsbaggrund, som har opholdt sig længere tid i Danmark. Målgruppen har ofte tidligere modtaget danskundervisning på et sprogcenter og har derfor meget ringe udbytte af endnu en gang at blive henvist til almindelig danskundervisning. Undgå fejlplacering De etniske konsulenter har som fast praksis at vurdere hver enkelt sag i forhold til den lediges sproglige forudsætninger. Jobcentret undgår dermed fejlplaceringer, der ofte opstår som følge af, at det kan være meget svært for de øvrige konsulenter på jobcentret at foretage den korrekte visitering. Refleksen er som oftest at henvise ledige med mangelfulde danskkundskaber til sprogskolen uden at vurdere den enkeltes behov. Hvordan opstod ideen? De etniske konsulenter i Aalborg har tidligere arbejdet som sproglærere på sprogcentret og har derfor et indgående kendskab til sproglig afklaring og de barrierer, der kan være i forbindelse hermed. De oplevede, at mange ledige med etnisk minoritetsbaggrund per automatik blev henvist til sprogcentret, selvom de havde meget ringe udbytte af et sådant tilbud. METODER OG REDSKABER Erfaringerne fra Aalborg viser, at følgende metoder og redskaber har effekt i forhold til at få afklaret lediges sproglige kompetencer og dermed finde det rette tilbud til dem: Sprogscreening De etniske konsulenter screener de ledige i forhold til, hvor lang tid de har været i Danmark, hvor meget undervisning de har fået tidligere, hvad de i øvrigt har af baggrund fra deres hjemland, herunder arbejdserfaring og uddannelse, og endelig om de har nogle barrierer i forhold til det at lære et nyt sprog, fx om de er analfabeter. Hertil kommer selvfølgelig dét indtryk, de etniske konsulenter danner sig i forbindelse med screeningssamtalen, dvs. først og fremmest de mundtlige kompetencer. Indgående kendskab til relevante tilbud Det er afgørende, at den ledige bliver henvist til det rigtige tilbud. Med udgangspunkt i den sproglige afklaring visiterer de etniske konsulenter de ledige videre til enten sprogcenter, Jobklar eller AMU. Her er det ifølge de etniske konsulenter vigtigt at have et bredt kendskab til tilbuddenes karakter og relevans. I Aalborg vurderes relevansen af de forskellige tilbud således: Overordnet er sprogcentret relevant for ledige med behov for danskundervisning på Danskuddannelse 3. Hertil kommer ledige med behov for undervisning på Danskuddannelse 1 eller 2, og som ikke eller kun i begrænset omfang tidligere har fået danskundervisning på sprogcentret. Jobklar, der er et AOF dansk-undervisningsforløb kombineret med individuel vejledning og støtte til jobsøgning-\n7 SPROGLIG AFKLARING 07 saktiviteter, benyttes normalt til ledige, der har behov for undervisning på Danskuddannelse 1 og 2, men som tidligere har fået tilbud om almindelig undervisning på sprogcentret uden at gennemføre en afsluttende eksamen. Normalt vil det være sådan, at ledige, som befinder sig i Jobklar-forløbet, har en længere arbejdserfaring end dem, der går på sprogcentret. Det er yderst sjældent, at der tilbydes danskundervisning til ledige, der tidligere har bestået en afsluttende prøve i sådanne tilfælde kan der henvises til et fire ugers forløb på Jobklar med fokus på jobsøgning. AMU er primært relevant for ledige, som har behov for nogle helt konkrete faglige kvalifikationer, fx et truck- eller buskort, kompetencegivende uddannelse på særligt tilrettelagte hold eller et særligt AMU-tilbud om fagspecifik danskundervisning i op til 20 timer. I forbindelse med henvisning til AMU-forløb foretages screening/visitation af AMU s dansklærere. Konsulenternes kendskab til de relevante tilbud betyder, at mellem 40 og 50 pct. af de ledige med begrænsede danskkundskaber visiteres til Jobklar. Uden denne screening ville mellem 80 og 90 pct. blive henvist direkte til sprogcentret, selvom mange ifølge de etniske konsulenter i Aalborg, ville INSPIRATION TIL SPROGTESTNING Undervisningsministeriet har udarbejdet et inspirationskatalog, der hedder: Sprogtest i AMU inspirationsmateriale til sprogtest af personer med dansk som andetsprog ved optagelse på arbejdsmarkedsuddannelse. Find inspirationskataloget her på: LOVGIVNING VEDR. ARBEJDSMARKEDS- UDDANNELSER OG SPROGTEST BEK nr. 802 af 22/09/2003 8, stk. 3: En ansøger med dansk som andetsprog skal have opnået danskkundskaber på et niveau, hvorefter ansøgeren er i stand til at følge undervisningen på dansk. En ansøger kan blive pålagt at gennemføre en sprogtest forud for optagelse til arbejdsmarkedsuddannelse.\n8 08 SPROGLIG AFKLARING have været fejlplaceret. Den helt store gevinst er, at vi slipper for at få en masse fejlhenvisninger til sprogcentret det er spild af tid det er ikke et tilbud, der er målrettet til folk, som har været her i 15 år, udtaler en af de etniske konsulenter. Konsulenternes rolle Ud over at afklare og henvise de ledige til relevante forløb, er de etniske konsulenter også kontaktpersoner til sprogcenter, Jobklar og AMU. De sørger for løbende dialog om tilbud og kursusindhold, udarbejder evalueringer og står for videreformidling internt i jobcentret. De etniske konsulenter har dermed indflydelse på aktiveringstilbuddene. KONTAKT Etniske konsulenter Ole Olsson og Randi Hildebrand Mail: eller Aalborg Jobcenter: Tlf gode råd: Bryd vanetænkningen og reflektér over egen praksis. Sørg for en klar sagsgang i relation til den sproglige afklaring, da der ofte hersker berøringsangst, når det handler om sproglige barrierer. Sørg for et tæt samarbejde mellem jobcenter og samarbejdspartnerne med henblik på løbende at afstemme og udvikle forløbene og følge op på den enkelte lediges situation. Stil krav til leverandørerne med fokus på kvalitet og indhold af aktiveringstilbuddene.\n9 VISITERING 09 VISITERING Den rette visitering udgør et vigtigt element i jobcentrenes arbejde med at få de ledige i beskæftigelse. Det kan dog være en udfordring, hvis den ledige har begrænsede formelle kvalifikationer, idet det gør det sværere at matche ledige med relevante tilbud. De etniske konsulenter peger på, at kompetenceafklaringsforløb for ledige med etnisk minoritetsbaggrund og flere problemer end ledighed ofte er en særlig udfordring. Samtidig mangler der et formaliseret system i forhold til at dokumentere de færdigheder, som den ledige opnår via kommunens tilbud, herunder især gennem de mange eksterne aktørers tilbud. BORGERPROFILER I København er de i Jobcenter Musvågevej som led i et pilotprojekt i gang med at udvikle et nytænkende afklarings- og visitationsredskab, som skal gøre det nemmere for jobcentret at koble de lediges kompetencer med relevante tilbud. Erfaringerne viser, at det kan være en fordel at gruppere borgerne i forhold til deres kompetencer i nogle borgerprofiler både set ud fra et rationaliseringsperspektiv og ud fra et ligebehandlingsperspektiv. Jobcentret skal nemlig med udgangspunkt i redskabet fokusere på kompetencer og ressourcer frem for herkomst og tilbyde de ledige med samme kompetencer de samme tilbud. Ledige med meget forskellige uddannelseskvalifikationer VEJE TIL AFKLARING AF REALKOMPE- TENCER En borgers realkompetencer er personens samlede viden, færdigheder og kompetencer, uanset hvor og hvordan de er erhvervet. Med lov om udbygning af anerkendelse af realkompetencer inden for voksenog efteruddannelse fra 2007 kan en borger få vurderet og anerkendt sine realkompetencer, så det bliver lettere at få adgang til et relevant tilbud inden for voksen- og efteruddannelserne. Læs mere om realkompetencevurderingen på: KOMPETENCEKORT Kompetencekortet er udviklet til brug for vurdering og dokumentation af de reelle kompetencer i relation til en konkret jobfunktion. Kompetencekortet udstedes af jobcentret som myndighed. Specialfunktionen for den Etniske Beskæftigelsesindsats (SEBI) tilbyder undervisning og konsulentbistand i brugen af Kompetencekortet inden for rammerne af SEBI s årlige indsatsområder. Læs mere om kompetenceafklaring og kompetencekortet på: Målgruppen er både forsikrede og ikke-forsikrede ledige og dækker alle matchgrupper. Over halvdelen af de ledige i pilotprojektet har etnisk minoritetsbaggrund. Afklarings- og visitationsredskab I København arbejdes med udviklingen af syv typiske borgerprofiler med udgangspunkt i borgernes ressourcer. Disse borgerprofiler skal udgøre et afklarings- og visitationsredskab, der skal skabe en mere fokuseret og prioriteret indsats for at få flere ledige i de udsatte boligområder i job og uddannelse og væk fra offentlig forsørgelse.\n10 10 VISITERING Hvordan opstod ideen? Ideen om borgerprofiler opstod på baggrund af behovet for en bedre visitering af ledige med begrænsede formelle kvalifikationer. Derfor tog den etniske konsulent initiativ til udvikling af et afklarings- og visitationsredskab med et større fokus på realkompetencer. Organisatorisk har det betydet, at kontakten til de forskellige leverandører (andre aktører) nu er delt ud blandt medarbejderne i teamet. Formålet hermed er at skabe en bedre dialog mellem jobcentret og leverandørerne og derved skabe mere målrettede tilbud i forhold til de ledige, som jobcentret står for at visitere videre. KOMPETENCER I FOKUS Integrationsministeriets konsulentteam, Integrationsservice, rådgiver kommuner om integration, der virker på baggrund af gode erfaringer fra andre kommuner. Integrationsservice har netop udgivet en folder om kompetenceafklaring: Kompetencer i fokus. Inspiration og vejledning om kompetenceafklaring i praksis. Find folderen på: METODER OG REDSKABER Borgerprofilerne bygger på forskellige redskaber og metoder, der skal sikre en lettere og ensrettet afklaring og visitation af de ledige borgere: Systematiseret indsats med udgangspunkt i borgerprofiler Metoden handler om i praksis at få etableret hovedlandeveje frem til job eller uddannelse for veldefinerede borgerprofiler. Jobcentret foretager en individuel afklaring på baggrund af blandt andet uddannelse fra hjemlandet, uddannelse i Danmark og dansksproglige kompetencer. Borgerne bliver på den baggrund placeret inden for nogle forskellige borgerprofiler. Der er aktuelt udarbejdet syv profiler. Profilerne dækker borgere med lige fra mindre end tre års skolegang og begrænsede danskkundskaber til borgere med erhvervsuddannelse eller videregående uddannelse og gode danskkundskaber. Hovedlandeveje For alle profilerne beskrives konkrete forløb/ hovedlandeveje, der skal føre til selvforsørgelse. Når den ledige bliver afklaret til en bestemt borgerprofil, hører der automatisk et bestemt tilbud og en bestemt leverandør med. Der benyttes forskellige typer af leverandører og interne indsatser, og der benyttes forskellige typer af aktivering for de forskellige profiler. Et eksempel på en hovedlandevej for borgerprofil 5, der er defineret ved borgere med ni års skolegang og for utilstrækkelige danskkundskaber til deltagelse i uddannelse, er: Jobcenter Musvågevej samarbejder med VUC og et af Københavns beskæftigelsescentre, Center for Afklaring og Beskæftigelse (CAB). Forløbet kombinerer undervisning i dansk, matematik og IT leveret af VUC med beskæftigelsesafklaring og praktik leveret af CAB.\n11 VISITERING 11 En arbejdsplads, som fx et plejehjem der rummer muligheder for meget forskellige praktikpladser såsom kontorassistent, pedel, sosu-hjælper, sosu-assistent, rengøringsassistent, køkkenmedhjælper, chauffør etc. bliver det fælles omdrejningspunkt for undervisning og afklaring. Det giver mulighed for en bred afklaring af erhvervsrettede kompetencer inden for både det faglige og det uddannelsesmæssige område. Kompetenceafklaringen skal sikre, at de ledige kan synliggøre deres kompetencer overfor arbejdsgivere og forhåbentlig komme i beskæftigelse. KONTAKT Etnisk konsulent Lone Birgitta Nielsen Mail: Jobcenter København, Musvågevej: Tlf Aktiverende element Ideen bag redskabet er, at den ledige gennem de tilhørende aktiverings- og opkvalificeringstilbud kan flytte sig fra en profilgruppe til en anden. Jobcentret kan samtidig bedre synliggøre, hvad den ledige får ud af tilbuddene, så de selv kan vælge og engagere sig herefter. Den ledige kan i sidste ende bedre skilte med kompetencer, der er genkendelige på arbejdsmarkedet. Samtidigt bliver det nemmere for leverandørerne at profilere deres tilbud i forhold til de forskellige typer af ledige. En konsulent fra VUC, der er involveret i hovedlandevej for profil 5, udtaler: Det her har vi drømt om i mange år. Konsulentens rolle Den etniske konsulent sidder i følgegruppen for borgerprofilerne og er i kontakt med leverandørerne om udviklingen af hovedlandevejene. Den etniske konsulent arbejder til daglig med de ledige og har stor indsigt i de forskellige behov og kompetencer, som de ledige besidder, og er derfor med til at kvalitetssikre profilerne. 3 gode råd: Sørg for, at der opbakning fra den politiske og administrative ledelse i jobcentret til at implementere metoden, da omorganisering er påkrævet. Start gerne med en enkelt profilgruppe. Få afklaret relativt hurtigt om det er muligt at gruppere borgerne i forhold til deres kompetencer, da det kræver en vis volumen, før det giver mening med en systematiseret indsats. Ved at uddelegere leverandørkontakten til de medarbejdere, som visiterer borgere til de pågældende leverandører, skabes bedre dialog mellem jobcenter og leverandør om indholdet af tilbuddene.\n12 12 SPROGLIG OPKVALIFICERING SPROGLIG OPKVALIFICERING Ledige med dansk som andetsprog kan have svært ved at få det fulde udbytte af at deltage i de erhvervsrettede voksenog efteruddannelser (AMU) på grund af sproglige barrierer. Uddannelse og kompetenceudvikling fremhæves samtidig som en forudsætning for en vellykket integration af borgere med etnisk minoritetsbaggrund. Sproglig opkvalificering er derfor afgørende for, at den enkelte får gode muligheder for at klare sig i uddannelsessystemet og dermed blive en attraktiv og velkvalificeret fremtidig arbejdskraft for virksomhederne. Udfordringen er ifølge de etniske konsulenter at finde en mellemvej for den gruppe, som på trods af en høj grad af motivation og et vist niveau af danskkundskaber ikke formår at fuldføre de ordinære arbejdsmarkedsuddannelser på grund af sproglige barrierer. Opkvalificeringsforløbet er derfor tilrettelagt således, at der tages udgangspunkt i deltagernes danskkundskaber og veksles mellem sprogundervisning og faglig oplæring. Hvordan opstod ideen? Snuseforløbet blev udviklet i 2009 i samarbejde mellem Roskilde Jobcenter og SOSU-skolen i Greve, fordi begge parter så en udfordring i, at mange deltagere med dansk som andetsprog enten ikke kunne fuldføre de ordinære forløb eller ikke fik nok udbytte af undervisningen. Derudover var der stor efterspørgsel på arbejdskraft inden for social- og sundhedsområdet. SOSU-SNUSEFORLØB I Roskilde Jobcenter har et skræddersyet opkvalificeringsforløb, der arbejdsmarkedsrettet forbedrer deltagernes sproglige og faglige kundskaber, vist sig at være den rette metode til at imødekomme udfordringen. Flere af deltagerne er efter endt forløb nu rustet til at gå videre i ordinær uddannelse som social- og sundhedshjælpere. Andre har tilegnet sig faglige, sproglige og sociale kompetencer, der gør dem i stand til at varetage arbejde hos private leverandører af omsorgsopgaver. PULJE: GRUNDKURSUS I ARBEJDS- MARKEDSDANSK Integrationsministeriets pulje til grundkursus i arbejdsmarkedsdansk er målrettet kommuner og udbydere af danskuddannelse, der ønsker at udvikle og tilbyde arbejdsmarkedsrettede grundkurser i dansk. Læs mere om puljen og ansøg løbende på Integrationsministeriets hjemmeside: Motiverede deltagere med manglende sproglige eller faglige kompetencer Målgruppen for sosu-forløbet er ledige med etnisk minoritetsbaggrund, som er motiverede og har et ønske om at uddanne sig inden for social- og sundhedsområdet. På grund af begrænsede dansksproglige kompetencer og/eller faglige kompetencer kan målgruppen ikke gennemføre et ordinært snuseforløb. De ledige har dansksproglige forudsætninger svarende til minimum en bestået prøve i Danskuddannelse 1. En skræddersyet opkvalificering Erfaringerne fra de tidligere ordinære snuseforløb var, at for mange deltagere med etnisk minoritetsbaggrund afholdt sig fra eller var forhindrede i at søge videre inden for området efter endt forløb. Begrundelsen var ofte, at lektiebyrden var for stor, og at undervisningen foregik på et sprogligt niveau, der var for komplekst for deltagerne. VEJLEDNING OM KURSER I ARBEJDS- MARKEDSDANSK Kataloget God praksis på kurser i arbejdsmarkedsdansk giver en køreplan for afholdelse af kurser for borgere med etnisk minoritetsbaggrund i arbejdsmarkedsdansk. Kataloget bygger på erfaringer fra projekter støttet af Integrationsministeriets pulje Grundkursus i arbejdsmarkedsdansk i Find kataloget på: om kurser i arbejdsmarkedsdansk\n13 SPROGLIG OPKVALIFICERING 13 METODER OG REDSKABER Erfaringerne fra Roskilde viser, at følgende metoder og redskaber har effekt i forhold til at få ledige med etnisk minoritetsbaggrund videre i uddannelse eller beskæftigelse: Motivation som udvælgelseskriterium Selve visitationen af deltagere til forløbet prioriteres højt. Deltagerne skal tage en sprogtest eller deltage i en visitationssamtale for at sikre, at deres sproglige kompetencer lever op til forventningerne. Denne procedure er sat i værk for at sikre et nogenlunde ensartet sprogniveau hos deltagerne. Det er vigtigt ikke kun at udvælge på baggrund af bestået danskuddannelse, men også vurdere den enkelte kandidat individuelt. Den enkeltes engagement og tilgang har også stor betydning for forløbets succes. Derfor bliver de enkelte kandidater også vurderet efter, hvor motiverede de er, vurderer den etniske konsulent i Roskilde. DANSK PÅ JOBBET Integrationsministeriet og Undervisningsministeriet har som led i en informationskampagne om arbejdsmarkedsrettede danskkurser udarbejdet pjecen Dansk på jobbet. Pjecen giver et overblik over udbuddet af danskkurser, der kan være med til at fremme arbejdsmarkedstilknytningen for ledige med etnisk minoritetsbaggrund. Find pjecen på: til mere dansk på jobbet Sproglige, faglige og sociale kompetencer i spil Forløbet, som de ledige visiteres til, består af syv AMU-uddannelsesmål og har en varighed på 13 uger. Gennem forløbet skal deltagerne tilegne sig både faglige, sproglige og sociale kompetencer, der gør dem i stand til at fortsætte i uddannelse eller som ufaglærte inden for området. Dansk integreres i undervisningen ved, at deltagerne sprogligt og begrebsmæssigt arbejder med at forstå de begreber, som indgår i de enkelte AMU-mål, så der er en høj grad af relevans i forhold til den arbejdsmæssige kontekst. Hvad er fx egenomsorg, og hvad er et ældreområde? Virksomhedspraktik Som et led i forløbet er deltagerne i en fire ugers virksomhedspraktik hos en privat leverandør eller i kommunalt regi. Kombination af opkvalificering af kompetencer og afprøvningen i praksis i forbindelse med virksomhedspraktik er metodens tyngdepunkt. Forløbet nedbryder den sproglige barriere ved at møde deltagerne i øjenhøjde og få aktiveret og afprøvet de kompetencer og den motivation, som de allerede besidder, udtaler den etniske konsulent. I forhold til det første afsluttede forløb, som er blevet gennemført, er der kun 2 ud af 25, som er faldet fra, og deltagerne skal nu til at lægge planer for deres videre forløb inden for social- og sundhedsområdet.\n14 14 SPROGLIG OPKVALIFICERING Konsulentens rolle Den etniske konsulent har deltaget i udviklingen af snuseforløbet specielt rettet mod ledige med etnisk minoritetsbaggrund. I forløbets opstartsfase er den etniske konsulent med til at rekruttere relevante deltagere til uddannelsen. Det sker blandt andet ved at udbrede kendskabet til forløbet blandt kolleger i jobcentrets relevante afdelinger. Den etniske konsulent har derudover gennem hele forløbet haft en tæt kontakt til kursusstedet, så forløbet løbende er blevet afstemt og rettet til. Dette er ifølge den etniske konsulent afgørende for projektets succes. KONTAKT Etnisk konsulent Helle Maj-Britt Møller Mail: Roskilde Jobcenter: Tlf gode råd: Et skræddersyet forløb kan være givet godt ud, da jobcentret dermed kan fastholde borgere, der har brug for sproglig opkvalificering. Sørg for at bygge videre på den viden og de erfaringer, der allerede eksisterer på området i organisationen. Opgaven kan ikke løses alene. Sørg for, at alle de involverede parter tager ejerskab for indsatsen.\n15 VIRKSOMHEDSKONTAKT 15 VIRKSOMHEDSKONTAKT Aktiveringstilbud i virksomhederne øger ledige borgeres muligheder for beskæftigelse uanset etnicitet. Det gælder også for borgere med andre problemer ud over ledighed. En mentor i virksomheden kan være en god støtte og være med til at introducere til både arbejdet, kollegaer og virksomhedskulturen. Fremover vil kommunerne få en høj refusion, når de giver ledige aktiveringstilbud på en virksomhed løntilskud eller virksomhedspraktik. Det er med til at øge fokus på, at samarbejdet mellem jobcentre og virksomheder bliver udbygget og intensiveret. Mange virksomheder er dog tilbageholdende i forhold til at tage borgere med etnisk minoritetsbaggrund og andre problemer ud over ledighed i aktivering. Der er stor usikkerhed omkring, hvordan virksomhederne skal håndtere de spørgsmål og udfordringer, der kan dukke op undervejs. I forhold til borgere med andre problemer ud over ledighed peger både virksomheder og de etniske konsulenter på, at der ofte er behov for en tættere opfølgning og støtte, hvis både virksomheden og den ledige skal have udbytte af forløbet. Forløbet er tilrettelagt i samarbejde mellem jobcentret og en anden aktør. Aktøren tilbyder kurser i blandt andet dansk handelskultur, personalepolitik, varehusdrift, salgsteknikker og markedsføring. Aktøren har samtidig et godt samarbejde med en større supermarkedskæde, hvor deltagerne kan komme i praktik og have mulighed for senere ansættelse. Deltagerne er i to praktikforløb af hver fire ugers varighed. Den første praktikperiode er tilrettelagt som en form for snusepraktik, mens den anden praktikperiode forsøger at placere deltagerne mere målrettet efter evner, og efter hvor virksomheden formoder at kunne tilbyde ordinær beskæftigelse efterfølgende. Hvordan opstod ideen? I Vejle stod man i 2007 med en stor gruppe af ledige i matchgruppe 1 og 2 med etnisk minoritetsbaggrund, som jobcentret havde svært ved at finde relevante tilbud til. Samtidig manglede der arbejdskraft inden for butiksområdet et område flere i gruppen af ledige var interesserede i. De fleste manglede dog faglige kvalifikationer og havde dårlige erfaringer med det danske arbejdsmarked blandt andet på grund af uoverensstemmelser med tidligere arbejdsgivere, udtaler den etniske konsulent. Vejle manglede derfor et forløb for denne gruppe af ledige, der kunne kvalificere dem til et job inden for butiksområdet. SÆRLIGT HÅNDHOLDT AKTIVERINGSFORLØB Vejle Jobcenter har udviklet en god model for virksomhedskontakt i samarbejde med en anden aktør. Her har et 28 ugers aktiveringsforløb med en særlig håndholdt indsats vist sig at bane vejen for et frugtbart samarbejde med flere virksomheder inden for butiksområdet. I det første forløb i 2007 var ni ud af ti deltagere kommet i arbejde, mens den sidste deltager var begyndt på et voksenlærlingeforløb. Ledige som har brug for et velfungerende afklaringsforløb GODE RÅD TIL BRUG AF MENTORER Mentorordninger er et effektivt redskab, når ledige nydanskere skal have hjælp til at få fodfæste på arbejdsmarkedet. Det viser erfaringer fra virksomheder og mentorer. Læs mere på Integrationsministeriets hjemmeside: I starten var målgruppen kun ikke-forsikrede ledige borgere med etnisk minoritetsbaggrund, som havde sproglige, faglige og helbredsmæssige barrierer. I kraft af forløbets succes omfatter målgruppen i dag også forsikrede og etnisk danske ledige. Anden aktør som bindeled til virksomhederne\n16 16 VIRKSOMHEDSKONTAKT METODER OG REDSKABER Erfaringerne fra Vejle viser, at følgende metoder og redskaber har effekt i forhold til at få skabt en god virksomhedskontakt og dermed få borgere med etnisk minoritetsbaggrund i beskæftigelse: Få kriterier for deltagelse Grundlæggende er der ikke ret mange kriterier for, hvad borgerne skal leve op til for at kunne blive visiteret til forløbet. Jobcentret ser ikke dårlige danskkundskaber som en barriere for deltagelse, da det har vist sig, at også ledige med begrænsede sproglige forudsætninger kan gennemføre forløbet. I samarbejdet med virksomheden er det også muligt at tilpasse praktikforløbene, så ledige, som af helbredsmæssige årsager har behov for at blive skånet, kan deltage. De fleste har selv en interesse for at arbejde i butik, men jobcentret anvender også tilbuddet over for ledige, som ikke er motiverede. På den måde anvendes forløbet også til at få afklaret de ledige, som ikke ved, hvad de vil. ETABLERING AF VIRKSOMHEDSCENTRE Virksomhedscentre er en aftale, der indgås mellem jobcentret og en virksomhed. Virksomhedscentrene har til formål gennem praktikforløb at motivere de svageste ledige til videre job eller uddannelse. I praktikforløbene etableres en mentorordning, og der arbejdes løbende med den lediges problemer. Læs mere om virksomhedscentrene på: Døgnopfølgning I aftalen med den anden aktør indgår, at projektdeltagerne skal kunne komme i kontakt med en kontaktperson 24 timer i døgnet, hvis der opstår et akut problem, som påvirker forløbet. Det kan fx være hvis der sker noget familiemæssigt, eller hvis en deltager har fået en regning fra et inkassofirma og ikke kan overskue at møde på arbejde. Kontaktpersonen hjælper borgeren med at få løst problemet, uden at det sker på bekostning af den kontinuerlige deltagelse. På den måde er det lykkedes at undgå, at personlige problemer spænder ben for aktiveringsforløbet og for den pågældendes beskæftigelsesmuligheder. Ambulancetjeneste I aftalen indgår også, hvad der kaldes en ambulancetjeneste, hvor repræsentanter fra anden aktør rykker ud på virksomheden med det samme, hvis der opstår uoverensstemmelser mellem praktikant og praktiksted. Den pågældende supermarkedskæde er meget tilfreds med ambulancetjenesten, fordi det aflaster virksomheden og gør, at de tør binde an med at etablere så mange praktikker.\n17 VIRKSOMHEDSKONTAKT 17 Efterværn I aftalen indgår endelig en forpligtelse til at yde efterværn for forløbets deltagere. Det betyder, at hvis deltagerne kommer i ordinær beskæftigelse kan både de og virksomheden trække på anden aktør i et år efter, hvis der opstår behov for ekstern hjælp. Dette er med til at øge chancen for at fastholde borgerne i ordinær beskæftigelse. Metoden med døgnopfølgning, ambulancetjeneste og efterværn har vist sig at være så succesfuldt, at jobcentret er begyndt at stille krav til de andre aktører, som jobcentret benytter, om også at inkludere disse redskaber i deres tilbud. VELLYKKET AKTIVERING I rapporten Vellykket aktivering for ledige i matchgruppe 4, som er udarbejdet af Beskæftigelsesregion Hovedstaden og Sjælland i samarbejde med RUC i 2008, kan du læse mere om aktivering gennem ni udvalgte cases. Hovedrapporten og casene kan downloades på hjemmesiden: Konsulentens rolle Den etniske konsulent deltager i styregruppemøde med den anden aktør hvert kvartal, hvor forløbet løbende justeres og tilrettes. Ved aktivt at stille krav til den anden aktørs tilbud har jobcentret formået at skabe et relevant tilbud til en stor gruppe ledige, som ellers har haft svært ved at opnå et ordentligt udbytte af aktivering. KONTAKT Etnisk konsulent Sri Sundarapilliai Mail: Vejle Jobcenter : Tlf gode råd: Stil krav til leverandørerne og prioritér et tæt samarbejde mellem anden aktør og jobcentret. Vær ikke bange for, at døgnopfølgning og ambulancetjeneste misbruges. Erfaringerne fra Vejle har vist, at de ledige kun anvender muligheden for at få hjælp hele døgnet, når det virkelig er nødvendigt. Efterværn er effektivt i forhold til at fastholde borgeren i ordinær beskæftigelse.\n18 18 UFAGLÆRTE UNGE UFAGLÆRTE UNGE I en situation med stigende ledighed er der en særlig risiko for, at flere unge ufaglærte kommer til at stå uden for arbejdsmarkedet. Derfor er der i disse år særligt fokus på, at flere unge starter på en kompetencegivende uddannelse, der vil øge deres muligheder for arbejde og selvforsørgelse. Unge ledige indgår også som en særlig målgruppe i beskæftigelsesministerens beskæftigelsespolitiske indsatsområder og mål for 2011: Jobcentrene skal sikre, at antallet af unge under 30 år på offentlig forsørgelse begrænses mest muligt. De etniske konsulenter fremhæver netop unge ufaglærte som en af de største aktuelle udfordringer for jobcentrene. Dette gælder især unge med etnisk minoritetsbaggrund, idet færre har en kompetencegivende uddannelse end etnisk danske unge. Dertil kommer, at det for mange unge med etnisk minoritetsbaggrund kan være svært at finde en praktikplads. UDVIKLING MED UDSIGT Helsingør Jobcenter har forsøgt at imødekomme udfordringen ved at kombinere et målrettet uddannelsesforløb med etableringen af elevpladser i alle kommunens forvaltninger. Erfaringerne viser, at kombinationen har stor betydning for de unges fastholdelse i uddannelsesperioden. 50 unge er kommet i gang med en uddannelse, og forløbet har særligt været en succes blandt unge mænd med etnisk minoritetsbaggrund, hvor det at gennemføre en uddannelse ellers ofte kan være en udfordring. Ufaglærte unge Målgruppen for forløbet er hovedsageligt unge, som er u- faglærte og er i matchgruppe 1 og 2. Omkring halvdelen af deltagerne i uddannelsesforløbet har etnisk minoritetsbaggrund. i udsigten til en elevplads har samtlige deltagere gennemført grundforløbet og bestået. 25 elever som ernæringsmedhjælpere på grundforløbet Mad til mennesker og 25 elever som ejendomsmedhjælpere på grundforløbet Bygnings- og Brugerservice. En af de unge har aldrig tidligere været til prøver, eksamen eller lignende. Han har nu bestået sin grundforløbsprøve med karakteren 12, fremhæver den etniske konsulent i Helsingør. Hvordan opstod ideen? På initiativ fra Erhvervsskolen Nordsjælland, som oplevede et stort frafald blandt deres elever, blev projektet Udvikling med Udsigt søsat i foråret 2009 i et tæt samarbejde med kommunerne Helsingør, Halsnæs, Gribskov og Frederikssund. Formålet med projektet har været, at flere unge i Nordsjælland bliver fastholdt i uddannelsessystemet og dermed får en kompetencegivende uddannelse. BRUG FOR ALLE UNGE Kampagnen Brug for alle unge under Integrationsministeriet tilbyder en bred vifte af værktøjer og aktiviteter for at sikre, at flere nydanske unge gennemfører en kompetencegivende erhvervsuddannelse. Blandt andet rollemodelbesøg, hjælp til etablering af lektiecaféer, væresteder for piger og drenge samt holdningsbearbejdende kampagner. Aktiviteterne er rettet mod de ældre klasser i grundskolen og ungdomsuddannelserne. Du kan læse mere om kampagnen på hjemmesiden: Motiverende uddannelsesforløb Metodens vigtigste tilgang er, at de 50 unge ufaglærte ledige, som gennemgår et 2½-årigt uddannelsesforløb, er garanteret en uddannelsesaftale inden for en af Helsingør Kommunes forvaltningsområder. Forløbet består af et grund- og et hovedforløb og virker, fordi flere af de unge igennem forløbet er blevet motiveret til yderligere uddannelse. Mange af de unge har haft problemer ud over ledighed og har ofte tidligere haft modstand i forhold til uddannelsessystemet, udtaler den etniske konsulent i Helsingør. Med udgangspunkt\n19 UFAGLÆRTE UNGE 19 METODER OG REDSKABER Erfaringerne fra Helsingør viser, at følgende metoder og redskaber har effekt i forhold til at få unge ufaglærte i beskæftigelse: Projektkoordination i jobcentret Projektet har sin egen koordinator, som er ansat og sidder i jobcentret. Jobcentrets rolle er at visitere og motivere de unge til uddannelse. De unge kan løbende optages på et uddannelsesforløb. Det vil sige, at allerede dagen efter, at et uddannelsesbehov er blevet identificeret, vil den unge kunne påbegynde uddannelse på det lokale uddannelsessted. Visitationen sikrer, at erhvervsskolerne får motiverede elever, og at fastholdelsesgraden dermed øges. Jobcentret skal derudover udbrede muligheden for uddannelsespraktik blandt kommunens virksomheder og sikre koordination internt i kommunen. Inddragelse af lokale virksomheder og kommunens egne forvaltninger Kommunen er partner i projektet og skal inddrage lokale virksomheder i forhold til at skabe muligheder for erhvervsuddannelsessamarbejde via lærepladsaftaler mellem erhvervsskolen og områdets private virksomheder. Derudover skal kommunen inddrage egne forvaltninger og få dem godkendt til praktikpladser, som kan modtage 50 elever årligt, inden for de uddannelser, som erhvervsskolen udbyder lokalt. BESKÆFTIGELSESRETTET INDSATS FOR UNGE MED ETNISK MINORITETSBAG- GRUND På SEBI s hjemmeside findes der links til forskelligt inspirationsmateriale om ungeindsatsen, herunder information om virksomhedscentre for unge: I SEBI s pjece Jobcentrene og unge ledige med etnisk minoritetsbaggrund beskrives de erfaringer, der ses i arbejdet med unge med etniske minoritetsbaggrund i landets jobcentre. Find pjecen på: UNGE HJÆLPER UNGE På en række erhvervsskoler landet over arbejder man med konceptet ungementorordning. Her agerer elever på erhvervsskolerne mentorer for deres medstuderende, der har brug for en ekstra hånd enten fagligt eller socialt. Læs mere om Unge hjælper unge på: Garanti af elevplads og løn under uddannelse Kommunen står selv for at etablere 50 elevpladser årligt, fordelt over alle kommunens forvaltninger, så når den unge starter på uddannelsesforløbet, er han eller hun garanteret en elevplads. Den ledige bliver i praksis ansat som elev i kommunen og får løn under uddannelsen. Garantien for elevplads og løn under uddannelse fremhæves af den etniske konsulent, som den primære årsag til, at så mange af de unge gennemfører uddannelsesforløbet. Konsulentens rolle Den etniske konsulent foretager en tæt opfølgning med de unge og deres fastholdelse i uddannelsesforløbet. Konsulenten står derudover for virksomhedskontakt og kontakt til kommunens forvaltninger vedr. uddannelsespraktikkerne. Her handler det for den etniske konsulent om at få virksomhederne og forvaltningerne til at opfatte uddannelsespraktikkerne som en gevinst for dem selv og for de unge.\n20 20 UFAGLÆRTE UNGE 3 gode råd: Det er vigtigt at kunne garantere de unge en elevplads. Brug kommunens egne forvaltninger til at skabe elevpladserne. Der er udgifter forbundet med forløbet til lønninger af de 50 elever og til en medarbejder, der koordinerer ordningen. Investeringen er dog givet godt ud set i lyset af de gode resultater. KONTAKT Etnisk konsulent Liselotte Christensen Mail: Helsingør Jobcenter: Tlf


 Den eneste adelige heks\nNormalt er det ikke i samfundets øverste lag, at troldkoner skal findes. Men der er én undtagelse. Christenze Kruckow er den eneste adelige, der er henrettet for trolddom.\nDe begivenheder, der førte til, at jomfru Christenze Axelsdatter Kruckow blev anklaget og dømt som heks lå i begyndelsen af 1580´erne. Hun var dengang ganske unge, og boede på Nakkebølle hos den fornemme og veluddannede Eiler Brockenhuus og hans kone, Berte Friis. I overklassen var det almindeligt, at unge kvinder opholdt sig en tid hos slægt og venner, fx for at få større erfaring i husførelse og selskabelig adfærd.\nI 1582 døde fru Berte i en alder af 33 år. Christenze blev på Nakkebølle efter fru Bertes død og havde måske håbet at blive hendes efterfølgerske? Sådan gik det imidlertid ikke, for søndag den 9. august 1584 holdt Eiler bryllup med den tyveårige Anne Bille. Hun var ældre end Christenze, men alligevel så ung, at man måtte håbe på mange arvinger. Det kom der også, men ingen overlevede. I løbet af de kommende år fødte fru Anne i alt 17 børn, men alle var enten for tidligt fødte, dødfødte eller døde kort efter fødslen. Der blev bekostet udenlandske doktorer og baderejser, men intet hjalp. I 1696 havde Anne været gift i 12 år - og havde alligevel ikke en eneste levende arving.\nFru Anne havde en kusine, der netop havde fået en søn, som var død kort tid efter fødslen. Kusinen var blevet melankolsk, og mente, at hun var forgjort. Man havde fundet frem til de skyldige, og de var blevet brændt. 3 uger efter henrettelsen gik Anne i gang med at undersøge, om der også skulle være trolddom med i spillet i hendes tilfælde. Først faldt hendes øjne på den gamle Åse Lauridses fra Fåborg, som blev forhørt den 6. august 1596. Og Åse tilstod, at hun havde ”målt” brudesengen i forbindelse med Anne og Eilers bryllup. Sengen blev målt med en snor, hvorpå der blev knyttet knuder. Derefter var den sendt til en mere kyndig kvinde, der kunne lave den egentlige forgørelse. Bortset fra Åse selv, havde en kvinde ved navn Gunder Kældersvends og en hjælpedjævel også deltaget. men den, som havde taget initiativ til det hele og blev udlagt som den fjerde i komplottet - det var jomfru Christenze. Åse havde også set, at Christenze havde givet fru Anne noget mælk, og i mælken havde hun lagt en stor edderkop, som deres hjælpedjævel var kommet med. Som om alt dette ikke var nok, havde jomfuren også båret et voksbarn under armen i 40 uger. Barnet fik fru Annes navn og de haft det med i kirke. Til sidst blev det begravet til ordene "Nu sætter vi al fru Annes lykke og velfærd ned".\nKors under sengen\nDen næste troldkone, som blev forhørt var Johanne Jenses. Hun kunne fortælle, at hun og Christenze havde været på Bloksbjerg to gange. Der havde været dans og musik, og Djævelen havde sørget for, at de havde vin nok at drikke.\nJohanne havde også været med til at lave trolddom med fru Annes seng. Sammen med Åse og Christenze havde hun pakket tre stålkors ind i papir med en sort tråd om, og korsene var blevet sat under sengen. I pakkerne havde der også været hårtotter fra de tre troldkoner. Johanne bekendte, at jomfru Christenze havde været med i al den trolddom der var lavet mod fru Anne.\nJohanne endte på bålet, men Christenzes bror lagde sag an. Beskyldningerne var æreskrænkelse, og den eneste sandhed der var, handlede om at Christenze havde målt sengen. Men kun fordi broderen ville have én der holdt de samme mål. Christenze slap for videre tiltale og flyttede til Ålborg sammen med sin søster.\nTalende svin på kirkegården\nNogle år senere, i oktober 1619 var Ålborg plaget af større trolddomsaffære. Mystiske ting var foregået gennem de seneste 8 år. Vidner kunne berette om forgørelse, uforklarlige sygdomme og bekymrende ting som talende svin og katte på kirkegården. En gruppe troldkoner blev dømt og brændt, og de udlagde jomfru Christenze Kruckow som én af deres medskyldige. Og så begyndte anklager og indicier at vælte frem: sognepræsten mente, at Christenze havde været med til at forgøre hans kone på grund af et skænderi om noget rendestensvand. Peder Poulsen berettede, at han en Sct. Lucie aften ved seks-tiden havde set nogle kvinder der "fødte" en "trold" eller et voksbarn i en kendt troldkones hus. Han råbte op, kvinderne flygtede og blandt den havde han genkendt Christenze. Søren Tømmermand var blevet overfaldet af en sindsforvirret mand med en kniv. Kort før havde Christenze lovet ham en ulykke. Hun havde også for 8 år siden givet Søren Lauritzen på Egholm ni stykker oblat med "nogen bogstaver på", som middel imod "Den Kolde Syge".\nEn ærlig henrettelse\nChristenze tilstod nogle af de ting, hun blev anklaget for. Nemlig, at hun havde målt fru Annes brudeseng, og brugt oblater som helbredelsesmiddel. Skænderiet med præstefruen havde tilsyneladende også bund i virkeligheden.\nSagen endte med at hun blev fundet skyldig og dødsdømt. Christian den Fjerde, der selv var heksetroende, stadfæstede dommen, og i 1621 blev den ca. 63-årige jomfru henrettet, dog med visse formildende forhold. I modsætning til andre danske hekse blev hun halshugget med sværd. Dette blev regnet som en ærlig henrettelse, hvorfor hun også kunne blive ordenligt begravet – og måske endda komme i himlen.\nDen halshuggede jomfrus legat\nFør henrettelsen ordnede Christenze sine forhold, og stiftede bla. et legat. Hun testamenterede ti tusinde rigsdaler til fattige studenters underhold.


Billigt autoværksted Lemming: Find et billigt autoværksted i Lemming\nBilligt autoværksted i Lemming\nOverblik over autoværksteder i Lemming\nHer kan du finde et autoværksted i Lemming, hvis du har brug for en mekaniker til fx at lave service på din bil. Nogle værksteder er autoriseret til at servicere bestemte mærker, mens andre værksteder tager imod alle service- og reparationsopgaver uden at skelne til bilmærket. Vil du gerne finde et billigt autoværksted i Lemming, kan du prøve at indhente nogle tilbud via AutoButler, som vi reklamerer for.\nNisset Bygade 32\nTelefon: 20 99 40 23\nTelefon: 86 85 91 96\nFind et autoværksted i Lemming\nEt autoværksted i Lemming kan hjælpe med både stort og småt som fx\nHvornår skal du bruge et autoriseret værksted i Lemming?\nDerfor står det dig i vid udstrækning frit for at vælge det autoværksted i Lemming, som du har mest tillid til.\nBilligt autoværksted giver dig overblik over mekanikere, autoværksteder og værksteder i Lemming.


Varmepumpe Håred ⇒ Indhent 3 tilbud nemt og hurtigt! | 3-tilbudonline.dk\nSidder du og mangler en varmepumpe i Håred? Så er du kommet til det helt rigtige sted at finde en. Vi har jo, det største netværk af varmepumpe i hele Danmark, og derfor kan vi også finde en til dig i Håred. Faktisk kan vi finde op til 3, og videre sende dig de tilbud de kommer med. Derefter skal du blot bestemme dig for, hvilken en af de varmepumpe installatører i Håred, som du ønsker at benytte. Vi ved du vil blive glad for vores gratis og uforpligtende service.\nNår du skal indhente tilbud på billig varmepumpe i Håred, skal du bare trykke dig ind på vores indhent-tilbuds knap. Derefter vil du blive ført videre til vores indhent-tilbuds side. Det er her, du får muligheden for, at beskrive din opgave. Det tager dig cirka 60 sekunder, og bagefter, skal du lade læne dig tilbage. Det er kan da ikke blive mere nemt, hva? Så hvad venter du på? Indhent tilbud på varmepumpe Håred allerede i dag!\nDerfor skal du indhente tilbud på varmepumpe Håred\nDer er mange grunde til, at du burde indhente tilbud på varmepumpe i Håred. For det første kan du spare en masse tid og penge. For det andet er du forsikret en god kvalitet på det arbejde, som du skal have udført. Vi bruger nemlig kun de absolut bedste varmepumpe i Danmark, og derfor har vi også kun dygtige varmepumpe installatører Håred. Derudover falder prisen jo naturligvis, da alle varmepumpe installatører gerne vil have, at du vælger dem fremfor alle deres konkurrenter.\nNyt køkken Tårup Guldborgsund\nEntreprenørfirma Roskilde Roskilde\nGulvafslibning Sibirien Faxe\nBlikkenslager Nylukke Vordingborg\nMalermester Kastrup Haderslev\n← Varmepumpe Bramdrupdam Kolding\nVarmepumpe Sønderhede Hjørring →


Sult | Røde Kors\nMaduddeling i Malawi\nI det sydlige Malawi lever størstedelen af befolkningen som småbønder, og en god høst er afgørende for den daglige mad, børnenes muligheder for at gå i skole og for et vist indtægtsgrundlag.\nDa høsten i 2016 slog fejl i det meste af Malawi på grund af tørke, var fødevarereserverne allerede opbrugt for de fleste familier, fordi landet året inden havde været ramt af både voldsomme oversvømmelser og tørke.\nDa sulten bredte sig, erklærede landet katastrofetilstand. Børnene holdt op med at gå i skole, da de ikke havde energi til at tilbagelægge afstanden til skole eller følge undervisningen, og mange af dem blev sendt ud for at arbejde for føden eller finde mad. De fleste familier overlevede på maksimum ét måltid om dagen.\nI samarbejde med Malawi Røde Kors har Dansk Røde Kors derfor startet et skolemad-program i Malawis sydlige region. Målsætningen med skolemad-programmet er dels at skabe fødevaresikkerhed for børnehave- og skolebørn og dels at støtte de mange tusind børn i deres daglige skolegang, som bliver forsømt pga. sult og manglende energi.\nMaduddeling kan mindske de negative konsekvenser af den sultkatastrofe, som den langvarige tørke har skabt, og er en livsvigtig hjælp til børnene, da et måltid mad om dagen både sikrer dem en bedre ernæring og forbedrer deres evne til indlæring. Uddelingen af mad som sker via skoler og børnehaver, vil også forhindre familier i at tage deres børn ud af skolerne, fordi der derved bliver et særligt incitament for familierne til at sørge for, at børnene kommer i skole hver dag.\nRøde Kors’ arbejde har især kunnet lade sig gøre ved hjælp af donation fra Dronning Margrethe og Prins Henriks Fond som har valgt at støtte Røde Kors’ uddeling af mad via skoler i Malawi. Ligeledes har Fonden af 17-12-1981 og Augustinus Fonden valgt at støtte Røde Kors’ arbejde med maduddeling til udsatte og sultende børn i Malawi.\nIndsatsen som fondene har støttet har finansieret mere end 100.000 måltider til børnene i skolemadsprojektet – og dermed været med til at sikre både deres ernæring og skolegang. Det har betydet at mere end 10.000 børn har modtaget et dagligt måltid mad lavet af frivillige fra Røde Kors. Desuden har børnenes forældre samtidig lært om hygiejne, sundhed og ernæring.\nCash-uddeling i Zimbabwe\nI 2015 oplevede Zimbabwe den værste tørkeperiode i mange år og flere millioner mennesker i landet blev ramt.\nRegnen stoppede for tidligt det år og i 2016 udeblev regnen helt – derfor blev der landet erklæret katastrofetilstand.\nOp mod 4 millioner mennesker har ikke været i stand til at brødføde sig selv frem til maj 2017.\nDet har bl.a. betydet at børn i skolealderen har haft svært ved at koncentrere sig om undervisningen, på grund af sult. I værste fald kom børnene slet ikke i skole, fordi det var uoverskueligt for dem at gå den lange vej til skolen uden at få mad hele dagen.\nRøde Kors ønsker at kunne yde hjælp til så mange som muligt i forbindelse med sultkatastrofen, med fokus på de grupper, der har størst behov, hvilket vil sige underernærede børn og særligt udsatte børnefamilier.\nDerfor hjælper Røde Kors gennem direkte økonomisk støtte til madindkøb til børnefamilier i Zimbabwe.\nTakket være Augustinus Fonden, som har valgt at bidrage til Røde Kors’ katastrofearbejde i Zimbabwe har Røde Kors kunne uddele direkte økonomisk hjælp, (cash) til udsatte børnefamilier i Zimbabwe. Donatonerne er gået til akut nødhjælp til særligt udsatte og underernærede børn og børnefamilier i katastroferamte områder i Zimbabwe.\nStøtten fra Augustinus Fonden har betydet, at Røde Kors har kunnet uddele kontantbeløb til særligt udsatte familier, så de har, kunne købe de nødvendige fødevarer.\nDesk Officer – Vestafrika, International Afdeling


FAKTURERINGS-, SALGS- OG LEVERINGSBETINGELSER FAKTURERINGS-, SALGS- OG LEVERINGSBETINGELSER Fakturerings-, salgs- og leveringsbetingelser\nI dokumentet herunder er beskrevet de vilkår og betingelser, der gør sig gældende, når du indgår en aftale med HEF. Har du spørgsmål, eller er der noget, du ønsker at få uddybet, er du mere end velkommen til at kontakte os.\nFAKTURERINGS-, SALGS- OG LEVERINGSBETINGELSER Elektronisk faktura\nAlle HEF-koncernens selskaber er overgået til integreret OIOUBL-fakturamodtagelse. Dette medfører, at koncernen kun modtager elektroniske fakturaer, og fakturaer, der ikke er elektroniske, vil derfor blive returneret.\nHar din virksomhed ikke mulighed for at sende elektronisk faktura til HEF, kan viste tjeneste fra Evenex benyttes: https://online.evenex.com/supplierworkflow/Login.aspx.\nVejledning til brug af denne tjeneste kan hentes her: Opret faktura ved Evenex. Alle fakturaer skal have påført rekvisitionsnummer, hvilket forudsætter, at dette oplyses ved bestilling.\nFor generelle formkrav og opsætning henviser vi til "Bekendtgørelse om information i og transport af OIOUBL elektronisk regning til brug for elektronisk afregning med offentlige myndigheder". Bekendtgørelsen kan findes på www.retsinformation.dk eller på http://oioubl.info/Classes/da/Invoice.html.\nDu kan fremsende en OIOUBL-testfaktura til OIOtest@hef.dk samt kontaktoplysninger med telefonnummer og mailadresse.\nFakturaen skal fremsendes som *.xml-fil og ikke som *.pdf-fil. Hvis du selv ønsker at teste fakturaen, kan det gøres på http://www.oioubl.net/validator\nListe over selskab og EAN/GLN-nummer:\nHEF Fibernet A/S


Nye tal: Stadig stor forvirring om det blå kort på ferien | AVISEN\n21:00 - 14. maj 2019\nDet viser en ny undersøgelse, som Kantar Gallup har foretaget for Gjensidige Forsikring og Gouda Rejseforsikring. I undersøgelsen svarer hver fjerde dansker, at de tror det blå kort dækker behandling på privathospitaler, mens 41 procent siger, at de slet ikke ved det. Endnu værre står det til med hjemtransport, hvor kun 27 procent af de adspurgte er klar over, at det blå kort ikke giver ret til at blive transporteret hjem til Danmark med et ambulancefly eller med lægeassistance.\n“Derfor er det vigtigt at understrege, at det blå kort ikke skal ses som et alternativ til en rejseforsikring men som et supplement,” lyder det fra Dan Kjølhede Laursen, der er direktør i Gouda.\n“Hvis uheldet er ude og du kun rejser med det blå sygesikring, kan du ende med at skulle betale rigtig mange penge, hvis du skal lægge ud for behandling på privathospital og receptpligtig medicin samt, i værste tilfælde, hjemtransport,” siger Dan Kjølhede Laursen, der opfordrer til at tage kontakt til sit forsikringsselskab, hvis man er i tvivl om, hvordan man er dækket inden rejsen.


Nyt spil får børn fra computeren til legepladsen\nTre ingeniørstuderende fra AU Herning har med fokus på børns trivsel og motion udviklet et spil, som kombinerer børnenes fascination for de virtuelle spil med underholdende, fysiske aktiviteter. Opdelingen mellem computerspil og fysisk leg for børn er i dag for sort-hvid, mener de.\n01.07.2012 | Andreas G. Jensby\nKan man gøre fysisk aktivitet så sjovt, at børn slet ikke kan lade være? Og det uden at forbyde dem computerspil eller smartphones?\nDet mener tre Business Development Engineer-studerende fra Aarhus Universitets institut i Herning, som de seneste to år har arbejdet på et såkaldt interaktivt aktiveringspil, LuxBox, som kombinerer den virtuelle computerverden med sjove fysiske aktiviteter. Ifølge de studerende gør spillet op med den sort-hvide tilgang til leg, hvor computerspil er én ting og fysisk leg er en anden.\n- Børns leg er i dag meget opdelt i enten-eller: ”nu skal du slukke computeren og gå ud at lege”. Vi vil gerne bygge bro, så det virtuelle spil motiverer de unge til at være fysisk aktive, så det hele ikke bliver stillesiddende aktiviteter online, fortæller Rasmus Ærthøj Velling, som er en af de tre udviklere af spillet og virksomheden Activation Factory, hvis erklærede mål er at arbejde for børns trivsel gennem fysisk aktivitet.\nSkal inkludere alle børn\nLuxBox, som består af mange forskellige spilmuligheder, går ud på, at man på f.eks. en legeplads, i skoven eller indenfor opsætter trådløse enheder, som kan lyse i forskellige farver. Børnene får individuelle trådløse armbånd, som de kan ”scanne” enhederne med.\nEksempelvis skal man i spillet ”Fang farven” hurtigst muligt finde den/de enheder, som lyser med deres individuelle farve. Men netop fordi at Luxbox skal være et spil for alle børn og ikke kun de hurtige, har de tre studerende udviklet spil, hvor f.eks. hukommelse og udholdenhed er i centrum.\n- Vi har forsøgt at udvikle spillene på en måde, så der er brug for forskellige kompetencer på hvert hold. På den måde tilgodeses børnenes forskellige styrker, og der skabes et godt socialt mix, som kan fortsætte online bagefter. Og ikke mindst er alle fysisk aktive, fortæller Rasmus Ærthøj Velling.\nAlle data fra de trådløse enheder overføres automatisk til spillets online platform, hvor børnene før spillet kan lave deres egen profil, danne hold, udfordre hinanden osv. og efterfølgende se resultaterne, dele og chatte på Facebook mm.\nAttraktivt for institutioner\nSom en del af produktudviklingen har Rasmus Ærthøj Velling og makkerne Lasse Hylleberg Sørensen og Peter Jæger Johansen undersøgt markedet for interaktive aktiveringsspil til institutioner. Ifølge dem består markedet lige nu på den ene side af konsol-spil som Nintendo Wii eller Playstation Move, hvor man står foran skærmen, og på den anden side store forkromede legepladsløsninger, som koster mange penge at anlægge. Det giver håb for LuxBox, mener de.\n- Vi kommer forhåbentlig til at kunne sælge vores produkt til en pris, som almindelige institutioner og skoler kan betale uden at skulle tænke så meget over budgettet. Men det afhænger naturligvis af efterspørgslen og introduktionen på markedet, siger Rasmus Ærthøj Velling.\nLuxBox findes stadig kun som prototype, men det er håbet, at Activation Factory inden alt for længe kan sætte produktionen i gang. Rasmus Ærthøj Velling, Lasse Hylleberg Sørensen og Peter Jæger Johansen er alle på 6. semester på Business Development Engineer (BDE) på AU Herning og skal efter sommerferien fortsætte på kandidatuddannelsen i Tecnology Based Business Development i Herning.\nActivation Factory er dedikeret til at gøre fysisk aktivering mere attraktiv og sjov ved at udvikle nytænkende produkter, hvor moderne teknologi, computerspil og motion kombineres.\nPå verdensplan er 50 % overvægtige (OECD-landene)\nOvervægt medfører bl.a. type 2-diabetes, forhøjet blodtryk, åndedrætsbesvær og mobning\n66 % af danske børn og unge dyrker ikke de anbefalede 60 minutters motion om dagen. (11-15 år)\n75 % af danske børn og unge bruger over 3 timer om dagen ved computeren, spillekonsoller osv.\nRasmus Ærthøj Velling, BDE-studerende\nTelefon: 29 82 43 83\nWeb: Activation Factory


Min og mit teams daglige ledestjerne er at hjælpe IBMs Software Partnere med at realisere deres fulde potentiale. Det indbefatter fx også at lave en skræddersyet salgsuddannelse, der understøtter partnernes behov for at kunne sælge løsninger og værdi for dermed at skabe tilfredse kunder. Man skal kende sine egne begrænsninger, og derfor outsourcede vi opgaven til Inspired Communication, som løste opgaven på fremragende vis. Det ved vi, fordi vi naturligvis løbende målte og evaluerede på forløbet.\nJeg blev positivt overrasket, da en af deltagerne viste mod og omsatte undervisningen i praksis overfor en ny kunde. Resultatet var umiddelbart positivt – og der findes jo intet så motiverende for en adfærdsændring, som når man får umiddelbar positiv respons fra en kunde. Personligt er jeg ikke i tvivl om, at der pt ikke findes bedre salgsuddannelse for Business Partnere i Danmark, der ønsker at træne i løsningssalg – og vi har allerede sælgere på venteliste til næste hold.\nLæs mere om Salgsuddannelse\nUdfyld dine kontaktdetaljer hvis du vil i kontakt med Inspired Communication og høre mere om deres uddannelser.


Hvad er GDPR og konsekvenserne af at ignorere den? - LogPoint\nEt overblik over GDPRMorten Dalgaard2021-01-21T13:04:45+01:00\nEt overblik over the General Data Protection Regulation (GDPR)\nHvis du driver virksomhed i den Europæriske Union (EU), så er the General Data Protection Regulation noget, du bør kende til – eller blive fortrolig med. GDPR vil give dig en række guidelines for, hvordan virksomheder og offentlige enheder skal opbevare og behandle personlige identificerende data af EU borgere, uanset om virksomheden er inden- eller uden for EUs grænser.\nMåske er du i tvivl om GDPR er relevant for dig? Hvis din virksomhed har midlerne til at få adgang til personlige data, og et af følgende udsagn gælder for din virksomhed, så skal du fortsætte med at læse:\nDin virksomhed er til stede i et EU land\nDin virksomhed er ikke fysisk til stede i et EU land men behandler personlig data fra EU borgere\nDin virksomhed har mere end 250 ansatte\nDin virksomhed har færre end 250 ansatte, men jeres databehandling påvirker de registreredes rettigheder og friheder eller inkluderer visse former for personlige og følsomme data\nLad os nu kaste et blik på hvem, hvad, hvornår og hvordan med en fuld opsummering af GDPR.\nHvem er interessenterne for GDPR?\nDer er fire nøgle GDPR interessenter, som du bør kende til:\nPrivate borgere, hvis personoplysninger behandles af en registeransvarlig eller en databehandler.\nJuridisk person, offentlig myndighed, agentur eller en anden organisation, der er ansvarlig for at gennemføre passende foranstaltninger, der sikrer, at databehandlingen er lovlig og kompatibel.\nRapporterer til den dataansvarlige og følger instruktioner angående hvilke data, der skal behandles.\nEn ekspert på GDPR privatliv, som arbejder uafhængigt for at sikre, at en virksomhed overholder GDPRs politikker og procedurer.\nHvis du indsamler eller behandler personlig data fra EU borgere, er der GDPR krav, der sikrer, at din virksomhed beskytter borgernes personlige data og privatliv. Den forretningsmæssige fordel ved at have reguleringen er betydelig: Du vil have et klart lovligt miljø at føre virksomhed i. Samtidigt bør tilliden til den digitale økonomi forbedres i takt med, at databeskyttelsesloven er identisk på hele EU markedet.\nSå hvad er personlig data egentlig? GDPRs egen definition af personlig data er “Alle oplysninger der vedrører en person, uanset om de vedrører personens private, professionelle eller offentlige liv. Det kan være alt fra et navn, et foto, en e-mail-adresse, bankoplysninger, indlæg på sociale netværkswebsteder, medicinske oplysninger eller en computers IP-adresse.\nLad os tage et nærmere kig på nogle af GDPRs nuancer\nDen registrerede skal udføre en bekræftende handling – f.eks. klikke i et felt eller vælge bestemte indstillinger – for at give samtykke til, at deres personlige data må behandles. Den dataansvarlige skal efterfølgende føre et register over dette samtykke.\nDen registrerede kan bede om afklaring fra den dataansvarlige vedrørende deres rettigheder i forbindelse med behandling af deres personlige data\nDin virksomhed vil nu blive bedt om at fremstille information, der dække hele processen for behandlingen af data. Her inkluderes:\nDen dataansvarliges kontaktinformationer\nGrund til behandling\nBevis for lovlighed\nPeriode for processen\nMulighed for at klage til en tilsynsmyndighed\nIndikation af om behandlingen er en del af profileringen af den registrerede\nDen registrerede har ret til at få slettet deres information. Hvis der anmodes om dette, er den dataansvarlige forpligtet til at flette personens personlige data og sikre, at andre databehandlere gør det samme.\nDette omhandler den registreredes ret til at få udleveret deres informationer af den dataansvarlige. Data bør være i et struktureret, maskinlæsbart format. Dette giver den registrerede et nemt overblik over deres informationer og muligheden for at flytte dem til en anden udbyder, hvis det er ønsket.\nRetten til ikke at blive profileret\nDette sikrer, at registrerede ikke bliver profileret til handlinger som e-rekruttering eller kreditvurderinger. Men med deres samtykke er profilering tilladt af markedsføringsformål og af andre grunde.\nGDPR bøder er ikke ubetydelige. For eksempel kan noncompliance med den dataansvarlige eller behandlerens opgaver resultere i en bøde på 2% af virksomhedens globale årlige omsætning eller €10 millioner, alt efter hvad der er højest. Der er også en straf på 4% af den samlede årlige omsætning eller €20 millioner for manglende overholdelse af principperne, de registreredes rettigheder og dataoverførsler til lande uden for EU uden retsgrundlag eller manglende overholdelse af ordrer fra tilsynsmyndigheden.\nGDPR lovgivningen trådte i kraft den 25. maj 2018. Hvis du ikke allerede er kompatibel, er det derfor tid til at komme igang. Kontakt os og find ud af, hvordan vi kan hjælpe dig med at møde de nye krav.\nKontakt LogPoint for at finde ud af hvordan vi kan gøre din virksomhed mere GDPR klar.\nHvordan kommer du på rette spor med GDPR?\nGDPR kan virke skræmmende, så det kan være nyttigt at opdele den i mindre komponenter for at få en fuldstændig GDPR oversigt. Compliance tjeklisten burde hjælpe dig med at komme på rette spor:\nEr GDPR relevant for din virksomhed?\nHvilke kategorier af personoplysninger ønsker din virksomhed at behandle?\nSpiller din virksomhed rollen som dataansvarlig eller behandler?\nHar din virksomhed et lovmæssigt udgangspunkt for at behandle personlig data?\nKan din virksomhed behandle information på en mindre påtrængende måde og stadig opnå de samme mål?\nEr din virksomhed i stand til at redegøre for samt have den korrekte dokumentation og bevis for lovlig behandling af personoplysninger?


Gateau marcel - nem og smuk kage for chokoladeelskere - Sabrina Hørup\nDenne uge har været helt crazy! jeg har ingenting nået, har været en del mere social end vanligt, har slet ikke lavet mad og har generelt bare været lidt rundforvirret. Denne uge har stået på ikke mindre end to bogreceptioner. Både sødeste Maria og min favorit mandlige madblogger Thomas har udgivet de fineste bøger. Jeg kender altså nogle virkelig seje mennesker, og er virkelig imponeret over hvad de opnår. Maria havde også fødselsdag i torsdags, så da vi havde været forbi Thomas blev hun fejret med masser af vin og mad fra Lele street kitchen. Virkelig hyggelig dag.\nFredag var jeg virkelig bombet efter flere dages alkoholindtag og festivitas, det eneste fornuftige jeg foretog mig var derfor at handle ind til de kager jeg skulle lave til i går. Jeg skulle lave fødselsdagskage til min mindste brors kæreste. De havde bestilt chokoladeoverdosis – det behøver man ikke at sige to gange til mig! Det blev derfor til en helt klassisk Gateau marcel, som jeg jo passende heller ikke har en opskrift på herinde.\nGateau marcel kagen er virkelig nem at lave, meget nemmere end den ser ud og så smager den så fantastisk. Det er en god kage at imponere gæster med, fordi den netop er ret så nem og med få ingredienser. Man kan også sagtens tilsætte smag hvis man er til den slags. Kaffe, appelsin, saltkaramel, mint og bær er alle oplagte muligheder. Brug gerne en god chokolade, fordi at halvdelen af dejen er ubagt smages det noget mere end i en helt bagt kage.\nJeg dryssede den færdige kage med lidt bladguld, skovsyre og et par chokoladespåner. Helt simpelt.\nServes: 10-12 pers\nNem og smuk dessert for chokoladeelskere\n7 æggehvider (ca 200 g)\nHæld det smeltede smør over chokoladen til det er helt smeltet\nPisk æggeblommerne med 2/3 af sukkeret til en luftig æggesnaps\nPisk æggehviderne stive med resten af sukkeret\nVend chokolademassen sammen med æggesnapsen\nRør forsigtigt hviderne i\nFordel ca halvdelen af dejen i en springform på 22 cm og bag den i ovnen ca 30 min\nStil resten af massen på køl imens kagen bager\nLad kagen køle lidt af og fordel resten af dejen over den bagte kage\nStil på køl i mindst 4 timer, gerne natten over\nDrys evt med lidt kakaopulver inden servering\nJeg sendte et glas havtornpure og et glas saltkaramel med til servering, friske bær vil også være rigtig godt\n2 Comments · Labels: Chokolade, kage, Opskrifter Tagged: dessert\nHavtorn-puré - With love & Sugar siger:\n12/10/2015 kl. 08:52\n[…] lille og ultra nemme sag blev sendt med kagen fra i går, lidt syre er ikke nogen dårlig ting når kagen er en heftig sag – så er der […]\n7 x chokoladelækkerier på en gråvejrsdag - With love & Sugar siger:\n15/11/2015 kl. 10:46\n[…] Gateau marcel […]


Vægttab Tips: Tag En Kostpause For At Tabe Sig Mænds Helbred 🚑 Fitness-N-Health.com\nVil du tabe sig? Tag en to ugers pause fra din kost\nVigtigsteErnæring & Fitness: Vil du tabe sig? Tag en to ugers pause fra din kost\nEr nøglen til at tabe kaste din diæt til siden? Det kan bare være - i hvert fald for en lille pause, det vil sige som en ny undersøgelse i International Journal of Obesity antyder.\nI undersøgelsen blev 51 overvægtige mænd opdelt i to vægttabgrupper: Man tog 16 uger med kontinuerlig slankekure og spiste 33 procent færre kalorier end det ville være nødvendigt for at opretholde deres vægt. Andet tog "kostpause." De holdt fast i den samme diæt i to uger og brød derefter diætet i to uger, hvor de spiste det antal kalorier, der var nødvendige for at opretholde deres vægt. De holdt dette mønster op, så de havde 16 samlede uger af slankekure også.\nSeks måneder efter at deres slankekompetence sluttede, endte de diætcyklere omkring 18 pund lettere end dem, der diætede lige igennem.\nSå hvordan fungerede dette? Når du taber, går din krop igennem en proces kaldet adaptiv termogenese, siger fedmeekspert Spencer Nadolsky, D.O., forfatter af Fedt tab recept.\n"Din metabolisme (hvilende metabolisk hastighed) forventes at sænke, fordi fedt og muskel forbrænder kalorier i ro. Din hvilemetabolisme er baseret på din vægt. Så når du taber, bør den falde, "forklarer Dr. Nadolsky.\nEnkelt sagt betyder det, at dit stofskifte sænker endnu mere end forventet for at kompensere for, at du giver det mindre energi, hvilket gør det sværere at tabe sig.\nDenne metaboliske proces, kaldet adaptiv termogenese, reduceres, når diætbrud opstår. Det kan skyldes leptin niveauer, hormonet der er ansvarlig for at hæmme sult og fortælle din krop, du er fuld.\n"Hvis du sænker dit kalorieindtag, går leptin ned. Når du taber, går leptin niveauerne ned. Så hvis du regelmæssigt stopper slankekure og øger dine kalorier, går leptin op uden at genvinde, "siger Dr. Nadolsky.\nOg ved at reducere den adaptive termogenese proces, kan det holde din metabolisme revving, og hjælpe dig med at tabe mere vægt.\nAlligevel er der et par forbehold med den undersøgelse, du bør vide. For det første måler undersøgelsen ikke fysisk aktivitet, så det er muligt, at de mænd, der brød deres kost var mere aktive, hvilket selvfølgelig kan føre til større kalorieforbrænding. (Ønsker du en træningsplan, der brænder dit fedt og bygger blymuskel? Prøv 21-dages Metashred fra Mænds helbred.)\nFor det andet blev deltagerne givet deres måltider, som blev omhyggeligt udvalgt for at sikre, at de ramte kaloriebehovet. Det er ikke sådan det virker i den virkelige verden, hvor du er tilbage til at klare sig selv og lave madvalg hver gang du spiser.\nSå det er muligt, at når du tager en "pause" fra din kost, kan du ende med at spise mere end din vedligeholdelses kalorieindhold.\nMen det kan også hjælpe med at forklare, hvorfor diætpause kan være et godt valg til bæredygtigt vægttab, siger Dr. Nadolsky.\n"Det er muligt, at diætbrudene ville muliggøre mere adhærens i restriktionsperioderne, hvilket tillader mere vægttab i sidste ende," siger han. (Disse 12 enkle mad swaps kan hjælpe dig med at tabe sig.)\nSkal du bruge kostpause til at hjælpe dig med at tabe dig?\nMens denne undersøgelse blev gjort på overvægtige fyre, er det muligt, at mænd, der ikke er overvægtige, men som ønsker at tabe nogle få pund, stadig kan nyde godt af denne tilgang.\n"Du ser lignende tilgange med fyre, der går ind i fysikkonkurrencer, de kalder det kalorierykling. Så længe energiforbruget er der, skal det fungere," siger Dr. Nadolsky.\nFørst bestemme, hvor mange kalorier du vil skære til din "slankekurefase." En god tommelfingerregel er 33 procent - det samme beløb, der bruges i undersøgelsen, siger han. Så beregne hvor mange kalorier en dag du normalt spiser, når du holder vægt og trækker 33 procent af det.\nFølg dette i to uger til tiden. Derefter spiser din normale mængde kalorier i løbet af din "kostpause". Din "kostpause" skal vare i to uger, hvorefter du gentager cyklussen.\nBare et par påmindelser for din "pause:" Det bør ikke være en gratis-for-alle "snyde" periode. Husk, at hvis du vil modellere din plan efter studiet, skal du spise ved din vedligeholdelse i dine "break" dage. Det giver dig ikke fri tømmer at spise alt i sikte.\n"Må ikke tænke på det som en" refeed "eller Total kostpause. Du vil være på et lavere kalorieindholdsniveau efter hver vægttabscyklus, så du bør ikke spise så meget som du var før vægttabet, "siger Dr. Nadolsky. "Det vil bare være en pause fra den hårde opskæring, men ikke overordnet."\nSå selvom du "bryder", skal du stadig gøre sunde valg, som masser af magert protein, fuldkorn og grøntsager, mens du skære ned på forarbejdede fødevarer. Men det er ikke, at du ikke kan have en lille sjov-bare planlægge i overensstemmelse hermed. (Denne vanilje muskelis vil ramme din søde tand og fodre dine muskler.)\n"Du kan have godbidder i denne pausefase, så længe den ikke går meget over dit nye beregnede vedligeholdelsesniveau," siger Dr. Nadolsky.\nSpis maven flad.\nIntersexualitet er en del af den sociale mangfoldighed\nConor McGregor hævder, at han kunne have slået Floyd Mayweather, hvis han havde bedre kondition\nLys DB bryst træning


Vores bier har brug for pollen og nektar, men hvor kommer det fra. Kan vi selv plante optimalt for at give bierne bedre vilkår, eller hvor skal bierne stå for at finde mest at leve af og opbygge forråd med. Disse spørgsmål blev godt belyst ved mødet d. 6. marts.\nMarianne Folling, der har planteskolen Tidens Stauder ved Rønnede, lagde for med en flot gennemgang af biplanterne blandt de godt 600 arter hun har i sin planteskole. Gennemgangen blev godt illustreret med flotte billeder, der i øvrigt kan findes på hendes hjemmeside www.tidensstauder.dk.\nAlle planterne skal ikke nævnes her, men vil man selv skabe lidt fornyelse i haven, så var der mange gode råd om at skabe variation med formerne og farverne på planterne. På hjemmesiden kan man så finde de over 100 planter der betegnes som bi- og sommerfugleplanter. Dem hørte vi om og fik oplysninger om hvilke jordbundsforhold der var optimale samt krav til lys/skygge.\nDer blev skabt et godt grundlag for omplantning. Rådet i den forbindelse var undgå dem der bliver foræret væk, det er som regel dem der pludselig tager over i hele haven. Plant tæt for at undgå ukrudt. Endelig er det en god ide at plante mange af hver slags i mønstre. Gentagelser er en god ting i en have.\nTapani Ranta er Stadsgartner under Slots og Ejendomsstyrelsen. Han øste af sin store viden om hvor vi har de gratis biplanter i Hovedstaden. Hans bedste råd til den enkelte biavler om hvordan man finder sine nektarkilder, er at bruge sin spadserestok eller sin cykel. Er der noget inden for 500 m fra bigården, så finder man det bedst på denne måde.\nTapani Ranta gennemgik derpå måned for måned, hvad der er af store nektar/pollenkilder, og hvad der er af specielt spændende ting.


Ny undersøgelse: Få kunstnere kan leve af deres kunst | Billedkunstnernes Forbund\nAt være billedkunstner er ikke noget, man vælger for pengenes skyld. Og det vil også være en dårlig idé, viser forskningsprojektet ’Billedkunstens økonomiske rum’, der dels beskriver billedkunstneres arbejds- og levevilkår, dels kortlægger kunstmarkedet. Undersøgelsen viser, at billedkunstnere tjener mindre end andre kunstnergrupper med lave indkomster, f.eks. forfattere. Selvom markedet for billedkunst er vokset de seneste 20 år.\nHer er den gennemsnitlige danske billedkunstner:\nHun tjener 242.000 kr. om året før skat, heraf kommer under halvdelen fra det kunstneriske virke. For at kunne betale husleje har hun et lønmodtagerjob, der ikke er relateret til kunsten. Jo yngre hun er, desto mindre tjener hun, og desto mere sandsynligt er det, at hun er økonomisk afhængig af sin partner. Om hun har en formel billedkunstuddannelse eller ej har ingen betydning for, hvordan hun klarer sig økonomisk.\nHun vil gerne bruge flere timer på arbejdet med kunsten, men har ikke tid, fordi hun er nødt til at passe sit ’brødjob’, der skaffer penge til huslejen. Jo mere tid, hun bruger på kunsten, jo lavere er hendes samlede indkomst. Hun får måske først økonomisk mulighed for at dedikere sig fuldt ud til sin kunst, når hun bliver folkepensionist. For de allerfleste billedkunstnere gælder nemlig, at de er aktive langt op i alderen: 70 procent af de ældre billedkunstnere arbejder med kunsten på fuldtid, og står for 16 procent af det samlede værksalg.\nSådan tegner billedet sig i Billedkunstens økonomiske rum, som et forskerhold fra Copenhagen Business School (CBS) under ledelse af professor Trine Bille offentliggjorde 22. november.\nForskningsprojektet består af to delundersøgelser: Dels en undersøgelse af billedkunstneres arbejds- og levevilkår, dels en undersøgelse af kunstmarkedets samlede størrelse.\nRapporterne er en opfølgning på Billedkunstens økonomiske rum fra 1998, som Trine Bille også var medforfatter af, og som i sin tid dannede grundlag for den politiske proces, der førte til vedtagelsen af Lov om Billedkunst i 2001. Den nye udgave af Billedkunstens økonomiske rum afspejler således de forandringer, billedkunstområdet har gennemgået de seneste 20 år. Den er finansieret af Statens Kunstfond, Ny Carlsbergfondet og Bikubenfonden.\nDe 3.028 kunstnere, der indgår i undersøgelsen om billedkunstneres arbejds- og levevilkår, består af:\nBilledkunstnernes Forbunds medlemmer\nModtager af legater fra Statens Kunstfond i årene 2006-16\nDimittender fra et af de tre kunstakademier i Danmark de seneste 15 år.\nDeres økonomiske vilkår er kortlagt ved at analysere tal fra Danmarks Statistik og SKAT, samt ved at sammenfatte besvarelser på en spørgeskemaundersøgelse, som forskerne i 2016 udsendte til samtlige kunstnere. Desuden har forskerne foretaget 21 kvalitative interviews med udvalgte billedkunstnere.\nBetegnelsen SKF/AKR betyder, at kunstnerne i denne gruppe er medlemmer af Kunstnersamfundet, udvalgt af Akademiraadet (AKR) og/eller har modtaget legater fra Statens Kunstfond (SKF) i perioden 2006-16.\nGennemsnitsalderen blandt kunstnerne herhjemme er 54 år, fremgår det af undersøgelsen.\n57 procent er kvinder, og 58 procent bor i hovedstadsområdet.\n36 procent af kunstnerne har en formel billedkunstuddannelse og hele 62 procent af kunstnerne er medlemmer af Billedkunstnernes Forbund.\nBilledkunstneres organiseringsgrad ligger således på samme høje niveau som andre højtuddannede faggrupper, f.eks. arkitekter.\nBag den lave gennemsnitsindkomst på 242.000 kr. gemmer sig en endnu mere forstemmende økonomisk virkelighed: Langt hovedparten af kunstnerne tjener endnu mindre. De få kunstnere, der tjener meget, trækker gennemsnittet betydeligt op, skriver forskerne.\nSåledes har ca. en femtedel af billedkunstnerne en indkomst på under 100.000 kr. Og halvdelen af billedkunstnerne tjener under 200.000 kr. Langt de fleste, to tredjedele, tjener mindre end 300.000 årligt.\nBilledkunstnere udgør dermed en absolut lavindkomstgruppe, både set i forhold til deres høje uddannelsesniveau og i forhold til andre kunstnergrupper med lave indkomster.\nTil sammenligning tjener skønlitterære forfattere 267.000 årligt. Gennemsnitsindkomsten blandt voksne danskere generelt er på 350.000 kr.\nUd af den i forvejen meget lave samlede indkomst, udgør indtægterne fra kunstnerisk virke kun 101.000 kr., altså under halvdelen. Det kan de færreste leve af, og hertil kommer, at indtægterne fra kunstnerisk virke er meget skævt fordelt blandt kunstnerne:\nDen såkaldte medianindkomst fra kunstnerisk virke er således kun 16.000 kr., hvilket betyder, at over halvdelen af kunstnerne tjener 16.000 og derunder på deres kunst om året.\nSelv hos den lille gruppe af kunstnere, der tjener mest på deres kunst, er det kun ca. halvdelen af deres samlede indkomst, som kommer fra arbejdet som billedkunstner. Der er her tale om kunstuddannede kunstnere, der enten er medlem af Kunstnersamfundet eller har modtaget et legat fra Statens Kunstfond i perioden. De udgør 15 procent af standen og står for en tredjedel af markedet.\nGennemsnitsindkomsten fra udstillingsvirksomhed er på 27.000 kr. for alle billedkunstnere, medianindtægten herfra er på 0 kr. Det samme mønster gør sig gældende hvad angår honorarer, ophavsret mv. Det viser tydeligt, skriver forskerne, at der er få, der tjener ganske meget herfra, mens halvdelen ikke tjener noget på udstillingsvirksomhed, honorarer og ophavsret.\nForskerne skelner mellem:\n• Arbejde som billedkunstnere (fremstilling af kunstneriske værker, research, administration, legatansøgninger, markedsføring m.v.)\n• Arbejde, hvor der er brugt kompetencer fra arbejdet som billedkunstner (som kunstnerisk konsulent, underviser, foredragsholder, kurratering, iværksætter m.v.)\n• Arbejde uden relation til arbejdet som billedkunstner.\nYngre og ældre kunstnere fattigst\nDe yngre kunstuddannede billedkunstnere er den gruppe, der tjener mindst. De har en gennemsnitsindkomst på 199.000 kr. Pensionsmodtagerne tjener næstmindst med en gennemsnitsindkomst på 223.000 kr.\nCa. en tredjedel af alle kunstnerne angiver, at de er afhængige af deres partners indkomst. For yngre kunstuddannede gælder det 21 procent af mændene og 38 procent af kvinderne.\nTil gengæld stifter billedkunstnere ikke gæld, viser undersøgelsen – sandsynligvis fordi de ikke har økonomi til overhovedet at få et banklån: Kun seks procent har lån med sikkerhed i fast ejendom, fremgår det af undersøgelsen. Billedkunstnere ejer således typisk ikke deres egen bolig.\nPatchworkøkonomi og brødjob\nLangt de fleste af kunstnerne i undersøgelsen, 86 procent, har solgt værker indenfor de seneste ti år. Men de færreste kan leve af deres kunst alene.\nDe fleste sammensætter derfor deres indkomst fra mange forskellige indtægtstyper: Salg af værker, indtægter fra egen kunstneriske virksomhed og ikke mindst lønmodtagerjobs, som typisk ikke er relateret til billedkunstner-erhvervet. For næsten tre fjerdele af de kunstnere, der har et lønmodtagerjob, gælder det, at under 40 pct. af deres lønindkomst relaterer sig til deres kunstneriske virke.\nKunstnerne har såkaldte brødjob i mange forskellige erhverv for at tjene til huslejen og få smør på brødet:\n32 procent af de kunstnere, der har lønindkomst som hovedkilde, arbejder med undervisning, 14 procent indenfor sundhedsvæsenet, 11 procent indenfor kreative aktiviteter, kunst og kultur. 42 procent arbejder inden for andre brancher.\nI alt har 55 procent af kunstnerne i undersøgelsen lønindkomst i en eller anden udstrækning, mens 38 procent har egen kunstnerisk virksomhed.\nUndersøgelsen viser, at Statens Kunstfonds legater går til de yngre og fattigste blandt kunstnerne:\nHalvdelen af dem, der modtog et legat fra Statens Kunstfonds Legatudvalg for Billedkunst i 2014-15, er 39 år eller derunder. De har en gennemsnitlig indkomst på 212.000 kr., hvilket er lavere end dem, der ikke modtog legater i perioden.\nDet tyder på, at legaterne udgør en væsentlig indkomstkilde for yngre kunstnere med lave indkomster. Kunststøtten udgør således en væsentlig økonomisk forskel der, hvor den gives, konkluderer forskerne.\nCirka en femtedel af kunstnerne i undersøgelsen udgøres af det, forskerne kalder ’fattige professionelle’. Deres arbejdstid er hovedsageligt dedikeret til kunstnerisk arbejde og/eller arbejde relateret til kunst, f.eks. undervisning. Men de kan ikke leve af kunsten alene og må derfor supplere med andet arbejde.\nDe ’fattige professionelle’ findes i alle aldersgrupper (undtagen pensionsmodtagerne) og har den laveste indkomst af kunstnerne i undersøgelsen:\nMere end en femtedel af dem tjener under 100.000 kr. om året, 87 procent tjener under 300.000 kr.\nDe, der bruger mest tid på deres kunst, har lavest indkomst, viser forskernes analyse: Jo større andel af ens samlede arbejdstid man bruger på arbejdet som billedkunstner, jo lavere gennemsnitlig indkomst har man.\nUddannelse har ikke afgørende betydning for, hvordan kunstneres arbejdsliv former sig, fremgår det af forskernes analyser. Til gengæld ser det ud til, at medlemmer af Kunstnersamfundet samt de kunstnere, der har modtaget legater fra Statens Kunstfond, klarer sig bedst: De tjener mest på deres kunst og kan bruge mest tid på arbejdet som kunstner.\nOmvendt er gruppen af øvrige kunstuddannede den gruppe, der bruger den mindste andel af deres arbejdstid på kunst. I denne gruppe opfatter færrest sig som fuldtidskunstnere, og de får den laveste andel af deres indkomst fra kunstnerisk virke. Gruppen udgør 15 procent af undersøgelsens analyseudvalg og her finder man både den største andel, som har arbejde uden relation til kunst, og den største andel af lønmodtagere. De har fået en formel billedkunstuddannelse, men har ikke fået etableret et økonomisk bæredygtigt arbejdsliv som kunstnere og arbejder i høj grad med andre ting.\nEn kunstner går aldrig på pension\nEn af rapportens tydeligste konklusioner er, at billedkunstnere er aktive højt op i alderen, og at mange først sent i livet får økonomisk mulighed for at dedikere sig helt til kunsten.\nSåledes er billedkunstnere over 67 år den gruppe i undersøgelsen, der bruger allermest tid på at arbejde med deres kunst:\n71 procent af pensionsmodtagerne opfatter sig selv som fuldtidskunstnere, og de står for 16 procent af det samlede salg af værker i undersøgelsen. Det vidner om en usædvanlig høj aktivitet blandt ældre billedkunstnere i forhold til jævnaldrende i andre fag, påpeger forskerne.\nBKF: Styrk billedkunstneres mulighed for at leve af kunsten, klik her…\nRapporterne er udgivet af Copenhagen Business School november 2018 og støttet af Statens Kunstfonds Projektstøtteudvalg for Billedkunst, Ny Carlsbergfondet og Bikubenfonden.\nFotos øverst fra publikationen Billedkunstens Økonomiske Rum, Copenhagen Business School 2018:\nAl Masson, Et Tusind År Gammelt Træ Finder Vi Smukt, Ikke et Gammelt Menneske, 2015. Nakskov Gymnasium & HF.\nLasse Krog Møller, Værket Atlas UCC [-Mnemosyne you see see], 2016. UCC Campus Carlsberg.\nBegge fotos fra Statens Kunstfonds arkiver.\n« Ny undersøgelse: Markedet for billedkunst vokser\nStyrk billedkunstneres mulighed for at leve af kunsten »


Leder du efter Hovedstaden kvinder? Søg gennem de sidste medlemmer nedenfor og find din perfekte partner. Start en samtale og aftal en date i denne uge. Vores hjemmeside har tusindvis af medlemmer der altid har ønsket sig et hookup med nogen ligesom dig! Opret din helt gratis konto her\nJeg er en 45 -årig Kvinde der søger Mand fra Vanløse. Kigger lige Hvis du gerne vil høre mere om mig Skriv til mig. Jeg ser frem til at høre fra dig


Posted on 30.11.2015 01:09 by gratis porno historier diamantpigerne 1 Comment\nStor tak til Kaptajn Bligh, for at berige articlesubmission.eu med sine historier. I dag har han udgivet nr. , så et kæmpestort tillykke og tak herfra. Gå til Kaptajnens. Klik på den kategori du ønsker at læse historier fra. Du kan se hvor mange historier, der er i de forskellige kategorier og hvor mange kapitler der er i de enkelte. Nyeste og kommede sexhistorier. På denne side finder du, de nyeste og de kommede sexhistorier. Der vises de sidste 25 historier som er udgivet, og de.\nChat Wwwdating: Gratis porno historier diamantpigerne\nMandeparfume abc i holsted Frække snaps dk bauhaus tyskland flensburg\nBLID SEX SEX AARHUS 280\nGratis porno historier diamantpigerne 591\nGratis porno historier diamantpigerne - TorbensenRobert\nNår vennerne i dag sidder på risteriet i Rødovre og taler om paletten af kaffesucceser, vækker det minder om massage escort Lolland Falster brothel on østerbro, da det var gode basket- eller tennisresultater, de fejrede. I andet afsnit tager hun op til Master efter at have fået adressen. Kategori oversigt Historier og noveller opdelt efter kategorier. Stor Kilometertakst Ventetid kr. Historier hvor personer har sex med begge køn.\nGratis porno historier diamantpigerne - sidst knaldede\nTranny luder bliver kneppet Mary I VIBORG - KJELLERUP - SILKEBORG. Mikkel Haslund blev journalist for at erobre de kvinder, der ventede. Historier hvor politi, minister eller anden magt haver misbruger sin position til sex.\nFyn escort dogging kbh\ngratis porno historier diamantpigerne on Gratis porno historier diamantpigerne


Rødglødende betalingsvinduer: Danskernes Black Friday-shopping nåede nye højder | AVISEN\n23:00 - 2. december 2019\nSammenlignet med sidste års Black Friday steg antallet af handler med hele 57 procent viser tal fra DIBS, en del af Nets, som leverer betalingsløsninger til mere end 30.000 webshops. Holdt op imod en normal fredag i 2019, blev der på Black Friday foretaget 151 procent flere onlinekøb, men i de senere år har Black Friday-shoppingen ikke begrænset sig til blot den oprindelige amerikanske “shopping-helligdag”.\n– Selve navnet “Black Friday” er nærmest ikke dækkende længere. Selvom nogle butikker fastholder, at tilbuddene først gives fri, når vi går fra torsdag til fredag, så tyvstarter et stigende antal butikker og kører med tilbud hele ugen – og ofte også lørdag og søndag efter Black Friday, forklarer Tanja Oda Sørensen, marketing manager i DIBS, og henviser til, at mange webshops i år har lagt et stort arbejde i markedsføringen op til Black Friday.\n– Sidste år så vi, at danskerne tidligt købte sig “trætte”, men i år har der været godt gang i købene igennem hele Black Friday-døgnet. Vi så det højeste peak i onlinekøb kl. 15:32 – så danskerne har helt sikkert holdt øje med de gode tilbud i arbejdstiden og har købt noget, inden de er gået på weekend.\nFør Black Friday spurgte DIBS, gennem analyseinstituttet YouGov, et repræsentativt udsnit af danskerne om deres shoppingplaner for Black Friday. Her svarede 51 procent af danskerne, at de havde planer om at foretage køb på Black Friday, mens hver fjerde udelukkende havde til hensigt at shoppe online.I tråd med tidligere år, så levede kønsstereotyperne i bedste velgående ift. hvad flest mænd og kvinder forventede at købe. For kvindernes vedkommende svarede 65 procent, at de havde i sinde at købe tøj, sko eller accessories på Black Friday, mens 57 procent af mændene svarede, at de havde planer om at købe elektronik.\nFik en overraskelse på Mr. Juice & Bagel, måske årets frækkeste smagskombination


Coca-cola Delicious Refreshing - Emaljeskilt - 20x30 Cm → Køb billigt her\nCoca-Cola Delicious Refreshing - Emaljeskilt - 20X30 Cm\nSkab lidt spændende indretning med fine emaljeskilte på væggene, der giver et hyggeligt, interessant og retro-look. Dette skilt minder om et gammeldags reklameskilt med motiv af en klassisk... Læs mere.\nDette skilt minder om et gammeldags reklameskilt med motiv af en klassisk Coca Cola flaske, et logo samt teksten "Delicious, refreshing". Skiltet vil egne sig perfekt til at pryde en væg i køkkenet, spiserummet eller eventuelt en cafe/restaurant.\nVi prioriterer sikkerheden utrolig højt, for det er noget af det aller vigtigste at sørge for er i orden, når det drejer sig om nethandel. Der er garanti for betalingssikkerheden, når du handler hos Gucca.dk, for vores løsning for online betaling er godkendt af NETS. Handel og betaling er derfor altid 100% sikkert.\nNår vi siger 30 dages fuld returret, så mener vi det selvfølgelig på alle vores produkter. Så hvis du af en eller anden grund fortryder dit køb, og ikke måtte ønske at beholde varen, kan du returnere varen tilbage til os uden dårlig samvittighed, og herefter sørger vi for, at dine penge bliver refunderet. Inden du sender returvaren tilbage, er det en fordel, hvis du først tager kontakt til os.\nFor os er det vigtigt, at du får leveret dit produkt så hurtigt og sikkert som muligt. Såfremt varen er på lager, modtager du den indenfor 1-2 hverdage. Du kan altid se den nøjagtige lagerstatus på det enkelte produkt. Vi sidder klar på e-mail og ved telefonen, hvis du er i tvivl om leveringstid og lagerstatus.\nI vores webshop har du mulighed for at vælge blandt flere forskellige betalingsmetoder. Der er selvfølgelig frit valg blandt vores betalingsmetoder - du vælger den, der passer lige til dig. Du handler altid sikkert og trygt, uanset hvilken betalingsmetode du vælger. Se de betalingsmuligheder du har hvis du klikker på førnævnte link. Bemærk at pengene først hæves fra din konto, når vi sender varen til dig.\nStøder du på problemer når du besøger Gucca.dk, eller har du spørgsmål, er du selvfølgelig velkommen til at skrive eller ringe til os. Du kan sende e-mail eller ringe til os på hverdage mellem 10-15, og vi er altid parat til at give dig kvalificeret assistance med smil på læben og godt humør.\nHvis du ønsker det, så har du mulighed for at følge din forsendelse, fra det sekund vi sender din forsendelse, til den er dig i hænde. Når du fuldender dit køb, kan du efterfølgende besøge din egen ordreside. På din ordreside vil du kunne se, hvornår vi sender dine produkter. Når forsendelsen forlader vores lager og er på vej, får du en mail med leveringsinformation fra os.\nDin anmeldelse af Coca-Cola Delicious Refreshing - Emaljeskilt - 20X30 Cm.\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_ path__forside path__andreafdelinger path__tilboligen path__skilte path__nostalgicart path__cocacoladeliciousrefreshingemaljeskilt20x30cm.\n119,95 krGenius At Work - Emaljeskilt - 30X40 Cm


Uforbindende pris 2.616,00 kr. 1.995,00 kr.\nDet faste anhængertræk med det påskruede kuglehoved fra producenten Brink udmærker sig ved at være robust og have en lav pris. Det passer til din ALFA ROMEO 156 og er et prisgunstigt valg, der udmærker sig ved sin holdbarhed.\nKendetegnet for dette anhængertræk er, at det kan klare et kugletryk på 60 kg og en anhængerlast på op til 1450 kg. Brink har angivet D-værdien til 8.66 kN.\nDette ALFA ROMEO 156 anhængertræk er beregnet til at bære en cykelholder. Tilbud på dette finder du i kategorien "Cykelholdere". Vi anbefaler anhængertræk af det anerkendte mærke Brink, der står for OEM-kvalitet til en rimelig pris.