USA beskylder Kina for slyngelagtig fremfærd i havet | BT Udland - www.bt.dk\n18. apr. 2020 - 17.03 | Opdateret 18. apr. 2020 - 17.52\nEn atomdreven kinesisk ubåd i det sydkinesiske Hav, hvor der i en årrække har været stærke spændinger mellem USA og Kina. (Arkivfoto). China Stringer Network/Reuters\nSpændinger mellem USA og Kina tager til i det sydkinesiske hav.\nUSA siger i en skarpt formuleret erklæring lørdag, at Kina må stoppe sin "slyngelagtige fremfærd" i Det Sydkinesiske Hav.\nAmerikanerne udtrykker også bekymring over rapporter om "provokerende handlinger" fra Kina vendt mod udvinding af gas og olie i omstridte farvande.\n- USA er bekymret over rapporter om gentagne provokerende handlinger fra kinesisk side, som er rettet mod selskaber og lande, der søger efter olie og gas, hedder det i en mail fra det amerikanske udenrigsministerium.\n- Kina bør indstille en brutal og bølleagtig og destabiliserende fremfærd, hedder det.\nTre sikkerhedskilder i regionen sagde fredag, at et overvågningsskib fra den kinesiske regering overvåger og følger et fartøj, som Malaysias statslige olieselskab, Petrona, har sendt til farvandet.\nTidligere på ugen, da overvågningsskibet "Haiyang Dizhi 8" var ud for Vietnam, beskyldte en talsmand for Kinas udenrigsministerium USA for at bagtale og tilsværte Kina.\nKina, der har bygget baser på på meget små øer og klippeskær, gør krav på næsten hele det ressourcerige Sydkinesiske Hav, som også omfatter mange handelsruter.\nFilippinerne, Brunei, Vietnam, Malaysia og Taiwan har også en række overlappende krav i regionen.\nKina er efter USA størst i verden med hensyn til forsvarsudgifter.\nI den amerikanske præsidentvalgkamp har Kina fået en større rolle i den seneste tid. Præsident Donald Trump har i annoncer skærpet sin kritik af Kina. Dette har til formål at mindske fokus på coronapandemien og er samtidig et angreb på demokraten Joe Biden.\nMed over 35.000 døde i USA og med rekordfald i alle økonomiske tal kan Trumps chancer for at blive genvalgt blive afhængigt af om, han kan få Kina på den politiske dagsorden, siger medlemmer af præsidentens stab.\nSituationen er også vanskelig for Biden, som også skal lægge afstand til Kina uden at dæmonisere det.\nI en ny video siger, at Biden, at de kinesiske myndigheder ikke har været ærlige om coronakrisen, men han kritiserer først og fremmest Trump.\n- Den ubehagelige sandhed er, at Trump ikke gør nok, og at han lod USA ligge sårbart og udsat, da denne pandemi kom. Han ignorerede alle advarsler fra sundhedseksperter og efterretningstjenester, siger han.


Gør' rent - det ' da farligt! - Trosfrihed.dk\ntrosfrihed.dk » Forum » Samfund » Seksualitet, sundhed og sygdom » Gør' rent - det ' da farligt!\nEt andet syn 1140318\nAngst – Tro – Håb – Kærlighed 883262\nJesu ord 793553\nSpirituel omsorg 758025\n1 registreret (1 usynlig), 94 gæster og 20 søgemaskiner online.\n#3746 - 02/09/2008 06:15 Gør' rent - det ' da farligt!\nNår klokken nærmer sig fem om aftenen, er det ved at være tid til at overveje hvad der skal serveres til aftensmad. Min kone spørger pænt, om der er nogle der har lyst til at hjælpe hende, og min datter på 8 år svarer som regel altid " Ok mor" mens mine 2 drenge på 5 år, der sidder fordybet i et playstion 2 spil, ikke engang reflekterer over mors venlige forespørgsel.\nJeg gentager venligt mors spørgsmål overfor drengene, men får som regel svaret " Far, vi er lige midt i en vigtig bane"! Jeg spørger dem, om det ikke er vigtigere at få noget at spise, end at spille playstation, hvortil svaret lyder " Nej, for nu hjælper Anna (min datter) jo mor, så hvorfor skal vi hjælpe til?"\nHerefter opgiver jeg som regel den videre dialog, da jeg af erfaring ved det ikke bringer noget konstruktivt med sig. Det samme gør sig gældende når der skal ryddes op. Så er det altid min datter der melder sig, medens drengene fylder luften med forklaringer og undskyldninger for ikke at rydde op.\nNu ved jeg ikke hvor mange af jer der har børn, men nogle gange føler jeg afmagt. Jeg har forsøgt at argumentere; at være venlig og uvenlig. Jeg har forsøgt med trusler og bestikkelse, men lige meget hjælper det. Jeg kan ikke få mine drenge til at rydde op eller hjælpe til med at lave mad.\nNogle gange føler jeg at jeg er en dårlig far, fordi jeg ikke kan få mine drenge til at høre efter. Er der nogle der har nogle bud på hvad jeg skal gøre? Er der noget jeg gør forkert?\n#3747 - 02/09/2008 06:33 Re: Gør' rent - det ' da farligt! [Re: Admin]\nNu er jeg ikke selv far, men da jeg håber på at den velsignelse ikke ligger for langt ude i tiden, tænker jeg da tit over hvordan jeg skal være som far..\nJeg ved ikke hvad jeg ville gøre, men en mulighed er vel at lade dem mærke konsekvenser af deres handlinger (og her tænker jeg ikke på fysisk afstraffelse).. Eventuelt ikke lade dem spille på playstation, før de har hjulpet deres moder og lignende..\nNu kan man selvfølgelig også sige, at 2 år måske er tidligt nok til at lade et barn begynde reflektere over konsekvenser af ens handlinger, men din anden søn er vel ved at være i den alder, hvor man kan begynde det?\nJeg skal endnu engang erklære min uvidenhed på området, men jeg har da oplevet at børn i den alder nogle gange er mere rationelle end børn i en ældre alder:o)..\n#3748 - 02/09/2008 07:31 Re: Gør' rent - det ' da farligt! [Re: Borad]\nJeg er glad for at du ikke billiger vold. Jeg er også selv pacifist og bryder mig heller ikke om vold. Jeg har prøvet at fjerne playstationen, med det resultat at den ene smed en tilfældig nærliggende træsko i hovedet på mig samtidig med ordlyden " Dumme far" hvorefter de begge forsvandt. Herefter ville de hverken spise eller tale med mig. Selv dagen efter ville de end ikke være i stue med mig.\nJeg aftalte så med dem, at de kun fik playstationen tilbage hvis de ryddede op, hvilket de dog så gjorde. Men desværre har de en temmelig kort hukommelse, så når situationen gentager sig, så kan man begynde forfra med skrig, skrål og ballade...\nDer burde jeg måske være hård og konsekvent, men nogle gange magter jeg det ikke, så der lader jeg dem være for husfredens skyld.\n#3922 - 07/09/2008 11:38 Re: Gør' rent - det ' da farligt! [Re: Admin]\nGu' er det da farligt at gøre rent, vaske op og tilberede varm mad. De få gange jeg har haft hænderne dybt begravet i sådanne mystiske aktiviteter er jeg ofte kommet til skade, både fysisk og psykisk. I erkendelse af, at jeg ikke fra naturens hånd er skabt til sådanne huslige sysler anskaffede jeg mig i første omgang en hustru, idet jeg bildte mig ind, at det lige måtte være noget for hende.\nTil min overraskelse viste det sig, at den kære hustru var lige så lidt interesseret i sådanne huslige sysler som jeg var, hvilket afstedkom en hel del diskussioner som jeg gerne ville have været foruden. Min konklusion var derfor, at det måtte være den kvinde jeg havde indgået kontrakt med der var skruet helt forkert sammen. Men da de næstfølgende to hustruer til min store fortvivlelse også udviste de selv samme træk med afsky for madlavning, rengøring, opvask og indkøb af fornødenheder, så jeg mig tvunget til enten at forblive mandig mand, eller revidere min opfattelse omkring naturlige kønsstrategier og kønsroller, anskaffe mig et værtindeforklæde og melde mig på et husholdningskursus.\nEfter at have overvejet sagen en del valgte jeg at blive en slags professionel autonom barnløs "ungkarl". Kvinder som end ikke formåede at leve op til den kønsrolle som naturen havde indprogrammeret i hende, men i stedet havde hovedet fuldt af ligeretsideologi, feminisme, seksuel frigørelse og andet ævl, kunne jeg ganske enkelt ikke have tillid til ville kunne løfte opgaven med at opdrage fællesbørn på fornuftig og forsvarlig vis. Hvem ønsker at være far til identitetsforvirrede misfostre af ubestemmeligt køn?\nNu har jeg ingen skænderier omkring madlavning, opvask, indkøb, rengøring eller børneopdragelse. Det er muligt, at jeg her i Andalusien ikke får så meget sex som jeg kunne ønske, men da behovet heldigvis er blevet mindre med årene klarer jeg mig med det lidt jeg kan få, og i øvrigt er løsningen på problemet jo altid lige ved hånden.\nJeg spiser som regel ude på en af restauranterne her på strandpromenaden og klimaet gør, at man kan indtage sine måltider udendørs praktisk taget hele året.\nEn lille fiks senorita som jeg har entreret med, tager sig af rengøringen et par gange om måneden. Jeg overvejer at ansætte en mandlig butler fra et u-land, for på den måde også at bidrage til at afhjælpe nøden og elendigheden i verden samtidig med, at min egen økonomi ikke bliver overbelastet.\nNår jeg så sidder ved mit stambord ved vandkanten og ser hvordan folkelivet udfolder sig blandt de fastboende udlændinge fra Nordeuropa, priser jeg mig lykkelig over, ikke at være tvunget til at leve sammen med noget der måske engang var en smuk kvinde. Nu ligner disse væsener mest af alt havtasker eller skrubber og anvender en tone over for deres sagtmodige skaffedyr, der kunne gøre en kommander-sergeant misundelig.\nDe lokale middelhavsmennesker har endnu ikke fået fyldt hovederne helt op med ligeretsideologi og andet feminismefims. Andalusiske kvinder er selvbevidste feminine væsener der klæder sig udfordrende, udstråler glød og sex på en helt naturlig og charmerende måde. Og mændene er stolte mænd af ære, der behandler kvinderne med respekt, men også stiller krav om, at de udfylder den naturlige kvinderolle som hjemmets opretholder, mor og primære børneopdrager.\nMen også her går det den forkerte vej, især efter at Socialisterne overtog regeringsmagten ved valget et par dage efter den jihadiske terrorbombning af Madrid. Spanierne er nok blevet mere plydrede og det traditionelle familiemønster og kønsrollerne er under forandring, ikke mindst takket være presset fra EU der vil ensrette befolkningerne til den nye ligerets- og antidiskriminationsideologi.\nDet er faktisk blevet forbudt i Spanien at revse børn og kvinder. Men det har nu aldrig været særligt udbredt blandt spaniolerne, der forguder deres børn og giver dem frihedsgrader som er ukendte nordpå. Især drengebørn selvfølgelig. Så det er mest de endnu mere traditionelle herboende muslimske mænd, der havner i spjældet for at have udøvet deres Koranfæstede rettigheder over for kvinder og børn.\nEn foretagsom Imam begik den fejl at skrive en bog med gode råd om, hvordan muslimske mænd kunne revse deres ulydige kvinder uden at efterlade mærker. Det fik Imamen et halvt år i spjældet for, men efter en måned forbarmede dommeren sig over han, hvorefter han slap ud igen mod at deltage i en foredragsrække om spansk familie- og strafferet leveret af en rødglødende feminist.\nJeg havde nu nok valgt at forblive i spjældet tiden ud frem for at skulle lægge øre til feministens prædikener om det nye ligestillings-evangelium. Må jeg så be' om Paulus' formaninger til kvinderne - det er da naturret man ka' forstå!\nMen hvis det skulle blive alt for slemt her, kan jeg jo altid smutte over på den anden side af havet til Marokko, hvor den hvide mands lov endnu ikke gælder og hvor kvinderne stadig kender deres plads. ;)\n#3928 - 07/09/2008 13:42 Re: Gør' rent - det ' da farligt! [Re: Ipso Facto]\nFremragende Ipso Facto,, du spænder vidt\njeg tildeler dig årets Schopenhauer pris,\njeg kender kun Schopenhauer der kan skrive så levende og fængslende på en spydig, sarkastisk, pessimistisk, misantropisk, men også dybt humoristiske måde, ved et veldækket bord i sydens sol.\nPS: tak for dit lange historiske indlæg (Islams krig mod Amerika), jeg tror det var i går her på Trosfrihed, fremragende og igen meget fængslende og kanongodt skrevet.\n#3929 - 07/09/2008 14:16 Re: Gør' rent - det ' da farligt! [Re: Ipso Facto]\nTak for dit svar. Jeg undrer mig lidt over at du har haft 3 hustruer, der ingenlunde interesserede sig for huslige sysler. Kunne man ikke finde ud af hvor hinanden stod i sådanne spørgsmål, inden man blev gift?\nAnyway, jeg er enig i, at børn ikke må opdrages til at være kønsløse misfostre, meeeen en minimum deltagelse i husholdningen for drenge synes jeg heller ikke der er noget i vejen for. Det er jo ikke alle drenge/mænd der sådan lige flytter til varmere himmelstøg, for at slippe for de mest basale huslige sysler.\nHvad ville der så blive af det danske samfund, hvis alle mænd gjorde som dig?\nJeg synes at kønsrollemønsteret er en vigtig diskussion, netop fordi som du nævner, at EU vil ensrette befolkningerne med ligerets og antidiskrimininations idelologi.\nHer er en sang der ka' få rødstømper og ligesindede til at krumme tæer.\n#3931 - 07/09/2008 18:53 Re: Gør' rent - det ' da farligt! [Re: Ipso Facto]\nMå tilstå at du fik smilet frem på mine læber:o).. Det var endda et af dine bedre og mere fængende skriverier.. Ikke at det ikke plejer at være det, men de er lange, og så skal man altså skrive RIGTIG godt for at holde folks opmærksomhed.. Det her var RIGTIG godt.. Så kan man jo vælge at være mandschauvinist eller rødstrømpe, det ændrer jo ikke på det..\nNogle kvinder bør dog lære, at de ikke bliver mindre mænd af at være rigtige kvinder..\n#3932 - 07/09/2008 19:07 Re: Gør' rent - det ' da farligt! [Re: Admin]\nEfter at være tildelt Schopenhauer-prisen af Kristus-Spøgelset for mine menneskekærlige reflektioner over det kønslige uvæsen, må du nok forvente et spydig, sarkastisk, pessimistisk, misantropisk svar på dine humoristiske spørgsmål. Man bør jo ikke skuffe godtfolks forventninger.\nDet er nu engang således, at i forelskelsesfasen bliver manden både blind og dum. Det er vel den eneste metode naturen har kunnet frembringe for at få mænd til at hoppe på sirener og andre galajer. Den forelskede kvinde tænker derimod mere langsigtet pragmatisk og strategisk. Det er nu engang hendes natur. Hun drømmer om at ændre manden så han kommer til at svare til hendes idealbillede af en vatpik, tøffelhelt, en servicefunktion og skaffedyr, mens han drømmer om, at hun aldrig bliver anderledes. Og hun er faktisk helt perfekt i denne første fase, virkelig enhver mands hedeste drøm.\nHun er verdensmester i madlavning, opvask og rengøring. Den helt perfekte, lydhøre og enige samtalepartner om litteratur, politik og filosofi. En sådan perfekt sammensmeltning af ånd og materie er en præstation man må tage hatten af for.\nMen for kvinden er denne perfekte symbiose blot et slags erotisk forspil inden fælden klapper i og han er spundet hjælpeløst ind i hendes garn. Hendes strategi synes beslægtet med visse edderkoppearter, der napper hovedet af den handlige partner så snart hunnen har sit på det tørre og befrugtningen er sket. I edderkoppeverdenen er det hunnens større fysiske størrelse som muliggør, at hun kan suge marven ud af ham, mens det hos os er kvindens psykologi, kønsstrategi og illusoriske ydre attributer, der muliggør kunststykket.\nSå manden opdager ingenting mens han bliver spundet ind i hendes net, for nu at besvare dit spørgsmål om, hvorfor jeg ikke opdagede, at de huslige talenter manglede hos hyænerne.\nNu er jeg ikke så prætentiøs, at jeg vil holde mit eget eksempel op som et til almindelig efterfølgelse. Der er ikke tale om et kantiansk kategorisk imperativ, en maxime som bør gøres til en almen lov, men blot om min private vilje til ikke at skulle finde sig i noget, ingen mand bør finde sig i.\nEn eksklusiv Madame, der havde studeret anatomi, som jeg engang ydede professionel rådgivning for at skabe mere trivsel i hendes lille sado-masokistiske virksomhed, forklarede mig, at i hendes univers faldt mændene i een af to mulige kategorier: slaver og herskere. Hun kunne med usvigelig sikkerhed i en menneskevrimmel udpege og identificere hvilke mænd der var af slavenatur og hvem der var herskere. Af Madames åbenhjertige beretninger om sin lille nichevirksomhed fremgik det, at der findes mægtige mænd, som ligefrem ofrer store summer for helt frivilligt at blive spundet ind i en kvindes garn, mens hun ydmyger dem verbalt. Iført lak og læder pisker og manipulerer hun dem derefter til en himmelsk tilfredsstillelse. Hun betroede mig også en lille forretningshemmelighed. Mange af hendes klienter indtog store magtfulde stillinger i samfundet. De ankom i limosiner med privatchauffør, der pænt ventede mens chefen blev gennemhejlet og ydmyget af den driftige Madame. Og deres allerhedeste drøm var, at blive hængt op på et kors og forhånet på enhver tænkelig måde. Som hun sagde: Mit store massive trækors er den bedste investering jeg nogensinde har foretaget.\nJeg var så fræk at spørge Madame om, hvordan hun som enlig selvforsørgende kvinde fik det huslige arbejde fra hånden. Hun smilede og forklarede mig, at hun havde en mandlig husslave ansat til den slags gøremål. Jeg var så dum og naiv at spørge Madame, hvor meget hun betalte slaven. Da lo hun så hjerteligt at alle lænker brast, som det hedder i hyldesten af vort MODERSmål. Det var selvfølgelig slaven der betalte for at få lov til at gøre alt skinnende blankt og pletfrit. Denne husslave var iført værtindeforklæde og små trusser mens han vimsede rundt, og hvis den strenge Madame fandt blot det mindste støvfnug så vankede der pisk.\nDet er vel klart, at sådanne og andre personlige erfaringer, også med de såkaldte hustruer var medvirkende til, at gøre mig til inkarneret ungkarl med tilbagevirkende kraft så at sige. Schopenhauer fablede om frigørelse fra viljen, mens jeg realiserede min egen vilje. Han forblev inkarneret ungkarl og kvindehader, mens kvinders list og færdigheder altid har affødt min dybe beundring og en fascination iblandet skræk.\nTak for videoen med lidt hyggelig mandschauvinisme som næppe får ægte feminister til at krumme tæer, men blot til at trække på smilebåndet i erkendelse af, at slaven og pjokket også skal have lidt afløb for aggressionerne hvis han ellers skal kunne fungere som skaffedyr i mange år fremover uden at bryde sammen eller ud.\nDet onde dyr i åbenbaringen er selvfølgelig EU der for alvor har sat kvinderne griller i hovedet med snakken om at elske muslimer og ligeret mig her og der. I foregangslandet Sverige er det i dag således, at samtlige politiske partier repræsenteret i det nationale parlament alle bekender sig til feminismen som del af deres politiske program. Så tror da Fanden at det svenske samfund er i total opløsning, mens muslimerne slikker sig om munden og gør sig parate til at tage over efter at have dhimmiseret de feje og gule svenske slapsvanse, som ikke nåede at flygte herned i tide.\nMen her har feministerne og deres mandlige tøffelhelte for een gang skyld forregnet sig. Når muslimerne kommer til magten så er det atter hjem til kødgryderne hvor de holdes gravide og barfodede. Hvis ikke jeg var så menneskekærlig som jeg er, er det lige før jeg ville ønske, at muslimerne snart fik sat skik på kvinderne, når nu vore egne domesticerede tøffelhelte og skaffedyr helt har opgivet ævret.\nJeg nyder livet hver dag i fulde drag. Her er strålende sol, blåt hav, palmer og uendelig stor frihed så man bliver helt oceanisk hovedet derved. Og eksotiske kvinder der slår smut med øjnene og frækt vrikker med røven, selv om jeg nu mere er til de kulinariske glæder efter at brændt fingerne et par gange. Vin, kvinder og sang er i orden, blot man nøjes med kun at synge om det svage stærke køn. Hvad mere kan en sand epikurer ønske sig i denne verden?\n"De fremmede de tænkte at volde hende sorg,\nde bød hende trældom i hendes egen borg,\nmen just, som de mente, hun var i bånd og bast,\nda lo hun så hjerteligt, at alle lænker brast.\nda lo hun så hjerteligt, at alle lænker brast." - Vort modersmål er dejligt, Edv. Lembke, 1859.\nPape bestilte redegørelse om Dan-Bunker..\nBørn ud af Sjælsmark: 'Forældrene er ..\nMuligt internationalt narkonetværk: Pol..\nPolitiet ændrer teori: Norsk milliardæ..\nLISTE 7 svar fra Mette Frederiksen i nat..\nSøgning udført på 0.042 sekunder for hvilket 0.024 sekunder blev anvendt til 21 forespørgelser.


2010 Tri Nations Series, formel, resultater, klassifikation\n13-12-2017 Erik Drescher 0-9\nI 2010 Tri Nations serien er den femtende udgave af den årlige turnering i rugby union, der finder sted blandt de tre bedste landshold i den sydlige halvkugle, Australien, New Zealand og Sydafrika.\nBegyndelsen af turneringen, som finder sted i vinteren den sydlige halvkugle, er juli 10, 2010 i Auckland mellem New Zealand og Sydafrika; lukningen er to måneder senere, stadig i New Zealand, Australien modstander.\nTvist hvert hold 6 møder, tre pr halve. Til gengæld en national tvist to kampe hjemme mod en modstander og to ud mod hinanden. I udgaven pågældende, var det newzealandske åbnede turneringen med to hjem vinder med Sydafrika: den første i Eden Park i Auckland 32-12 i slutningen af et møde om, hvor vi oplevede den sydafrikanske Bakkies Botha bortvist et hoved til newzealænder Jimmy Cowan, og af denne grund, forbudt for ni uger og effektivt udelukket fra resten af turneringen; den anden på Westpac Stadium i Wellington på 31-17.\nPointsystemet giver, for hvert møde, 4 point for en sejr, 2 point hver for en uafgjort og 0 point for et tab; Desuden er et ekstra punkt tildeles det hold, der markerer mindst 4 mål i mødet; andet ekstra point gives til den tabende hold, der bringer en forskel på mindre end 8 point end vinderen.\nHan vandt turneringen holdet rapporterer den højeste endelige score.\nFor første gang i turneringens historie, arbitrage nordlige halvkugle er flertallet, 6 af 9 møder: lede blev kaldt Alain Rolland, Alan Lewis og George Clancy fra den irske forbund, Nigel Owens fra den walisiske og Wayne Barnes fra engelske; yderligere til en forringelse af nogle store navne, såsom den sydafrikanske Marius Jonker, beregnet for den følgende sæson til arbitrage i EM, er den sydlige halvkugle kun repræsenteret ved newzealænderen Mark Lawrence og den sydafrikanske Craig Joubert og Jonathan Kaplan; ingen australske er blevet inviteret til møderne i 2010.\nTiderne fra møderne er udtrykt i lokal tid. Tidsforskellen mellem sommer Centraleuropa og New Zealand, østlige Australien og Sydafrika, henholdsvis 10 timer, 7 timer, og en time; UTC-tid svarer til Greenwich Mean ingen ændringer for sommertid.\nForrige artikel 101 Dalmatinere - denne gang den magiske er reel\nNæste artikel 2014 Seattle Seahawks sæson


Kørekort - Mariagerfjord Kommune\nDu kan få udstedt kørekort ved at henvende dig personligt til et hvilken som helst borgerservicecenter i Danmark, der udsteder kørekort. I Mariagerfjord Kommune kan man få lavet Kørekort hos Borgerservice i Hadsund, Himmerlandsgade 9, 9560 Hadsund og hos Borgerservice Hobro, Adelgade 30 B, 9500 Hobro.\nNår du skal have kørekort for første gang, skal du henvende dig til en køreskole, som kan vejlede om hele forløbet vedrørende undervisning, køreprøve og ansøgning.\nDu kan med fordel starte din ansøgning op inden første kontakt med kørelære ved at oprette dig digitalt på nedenstående link til køreprøvebooking.\nHer kan du oprette dig som i elev i køreprøvebooking\nHvis din ansøgning skal behandles i Mariagerfjord Kommune, skal du udfylde lægeattesten digitalt her inden besøg ved lægen.\nHer kan du læse mere om dit første kørekort\nEt gyldigt pasfoto eller du tage foto i Borgerservice mod betaling.\nDet kræver normalt ikke lægeattest, når du skal forny kørekort til kategorierne AM, A1, A2, A, B og B/E samt til traktor/motorredskab.\nDu skal have en lægeattest med hvis:\nDu ønsker at forny et stort kørekort og/eller erhvervskørekort (Gruppe 2, kategori C, CE, D, DE samt kode 425).\nHvis din ansøgning skal behandles i Mariagerfjord Kommune, du udfylde lægeattesten digitalt her\nHer kan du læse mere om fornyelse og ændring af kørekort\nHvis du vil generhverve dit kørekort, eller dit kørekort er betinget frakendt, skal du møde personligt op i Borgerservice.\nHer kan du læse mere om frakendelse og generhvervelse af kørekort\nHar du mistet dit kørekort, er det meget slidt eller ønsker du et kørekort af kreditkorttypen skal du henvende dig til Borgerservice med legitimation samt et gyldigt pasfoto, foto kan tages i Borgerservice mod betaling.\nHer kan du læse mere om mistet kørekort\nHvis du har et kørekort udstedt enten på Færøerne, et EU-land eller et EØS-land (Island, Norge og Liechtenstein), kan du bruge det i Danmark. Du kan vælge at få det byttet til et dansk EU-kørekort uden at komme til kontrollerende køreprøve, hvis du har bopæl i Danmark.\nHer kan du læse mere om ombytning fra udenlandsk til dansk kørekort\nDit danske kørekort gælder i hele EU. I lande uden for EU kan det anbefales også at medbringe et internationalt kørekort.\nHer kan du læse mere om kørekort i udlandet\nHvad koster dit kørekort\nHer kan du se hvad dit kørekort koster


Dinosaurer, der leger dit barn klogere.\nPublished on 6. oktober 2020 8. oktober 2020 in Nørdeguide/Om dyr\nTil alle jer, der har børn med dinosaur-feber.\n“Må jeg få en ægte Langhals til min fødselsdag?”\n”Når jeg får en dværgkanin, må den så godt hedde T-rex?”\n”Kan vi godt komme på ferie i Landet for Længe Siden til sommer?”\nEr det velkendte spørgsmål hjemme hos jer, så bor der nok en dino-nørd eller to.\nEr dinoer virkelige?\nNår I er i Zoo, så spørger dit barn måske, om I skal gå hen til dinosaurerne.\nRigtig mange børn har en så stor og veludviklet forståelse for de gigantiske fortidsdyr, og de slet ikke har overvejet, at de faktisk ikke findes længere.\nTakket være robotteknologi, computeranimationer og 3D udstillinger kan vi i dag, 60 mio år efter dinosaurerne uddøde, opleve dem næsten i virkeligheden.\nDerfor har fortidens kæmper en kæmpe fanskare blandt børn i dag.\nEn velociraptor og bracchiosaurus er lige så velkendte dyr som en flodhest og en gås, selvom ingen på Jorden har set bare én i levende live.\nNørderi er den vildeste kreative kraft\nDet er i sig selv fascinerende, hvad mennesker kan udrette ved hjælp af koncentration, opfindsomhed, koncentration og fantasi – kort sagt, ved hjælp af nørderi.\nDet har krævet enormt nørderi fra en kæmpe skare af videnskabsmænd og computergenier at gøre uddøde dyr levende for moderne børn.\nHos Legeakademiet hylder vi nørderi, for det er ved at stimulere børns interesser og naturlige motivation til at koncentrere sig og lære, at vi mennesker kan håbe på, at fremtidens kloge hoveder vil komme med masser af gode ideer.\nNørderi er lige dele nysgerrighed, motivation og koncentration, og de egenskaber har drevet menneskelig udvikling siden tidernes morgen.Det er nemlig dit barns nysgerrighed og koncentration, der får ny læring til at sætte sig allerbedst fast i hjernen.\nNørdeguide#1 handlede om astronomi for børn.\nHer kunne du få inspiration til, hvordan du stimulerer dit barns interesse for stjerner, sol og måler, hvis du har en lille stjernekigger fuld af spørgsmål.\nI Nørdeguide#2 skal det handle om, hvordan du kan hjælpe dit barns kompetencer på vej med udgangspunkt i totalt og uforbeholdent dino-nørderi og dinosaur legetøj. Her hos Legeakademiet har vi nemlig erfaret, at det er en super god ide at parre børns nørderier med læring ved hjælp af tematiseret legetøj og anderledes læringsmaterialer af alle mulige slags. For så er det sjovt at lære!\nForslag til lærende aktiviteter med dinosaur-legetøj:\nHer får du 3 forslag til, hvordan du kan styrke dit barns kompetencer ved at blande dino-nørderi med læring.\nI indskolingen bruges der ofte forskellige dimser til at gøre det mere anskueligt for børnene at tælle. De tæller med talbrikker, med bamser, med centicubes og med skruelåg. Du kan naturligvis finde en masse sjovt regne-udstyr hos Legeakademiet.\nMen hvis dit barn er en dino-nørd, så anbefaler vi jer at tælle T-rex’er, Bracchio’er og Stegosaurer i stedet for fx bamser eller terninger. Tælle-dinoerne kan være hvilken som helst bunke dinoer – og du finder en masse forskellige, både store og helt små, i vores kategori med dinosaur-legetøj. Brug gerne en særlig slags dinosaur som 10’er, så I også arbejder med lidt større mængder. Så kan I skrive 21 ved hjælp af to langhalse og en T-rex!\n2: Lær at fortælle en historie med dinoer.\nDu har sikkert lært dit barn lidt om at fortælle en historie helt uden at vide det. Eventyr starter med ”Der var engang”, og det ved dit barn. Samtidig kender dit barn historier fra film og bøger.\nMen at fortælle en historie helt alene og holde styr på starten, navne, steder og endda slutningen? Det er faktisk svært.\nTil gengæld er det sjovt at øve sig på, og det at fortælle historier er en genial måde at øve både ordforråd, udtale, kreativitet og selvværd på.\nSå brug lidt tid på at skabe en historie sammen med dit barn, der naturligvis handler om dinosaurernes verden. I kan bruge alle dit barns dinofigurer til historien. Men jo få, jo nemmere er det.\nI kan også kaste jer ud i at lave dukketeater med hånddukker (link: https://legeakademiet.dk/legetoj/handdukker.html ), når I har styr på historien.\nEn mundtlig fortælling udvikler sig og forandres hver gang, man fortæller den, fordi det menneskelige nærvær kan noget magisk, der gør ord levende. Det var faktisk blandt andet det, gode, gamle Grundtvig mente med “Det levende ord”. Ved at lave en historie med dit barn, på dit barns præmisser, kan I dele en virkelig dejlig og nærværende oplevelse.\n3: Træn stavelser og alfabetet med fortidens kæmper\nEr det der med at lave fra side 3 til side 7 i danskbogen gået lidt i hårdknude, så er det en god ide at sætte ind med lidt ”Leg og Lær” i stedet for:\nHiv dinoerne frem på gulvet og gå i gang med at spørge dit barn, hvad de hedder alle sammen.\nDet kan være, dit barn kender de rigtige navne.\nEllers kan I finde på nogle andre – om det er Pteranodon, Pernille eller Preben gør ikke så meget.\nNu gælder det om først at klappe alle stavelserne i dyrenes navne. Det er ikke helt nemt med de lange. Bagefter kan I stille dem op i lang række efter deres forbogstav.\nI kan også stille dem op efter antallet af bogstaver i deres navne. Eller skrive navneskilte til dem med fine farver. I kan finde et stort udvalg af tegne- og malegrej her.\nBørn har brug for at få gentaget alfabetet og bogstaverne på mange forskellige måder, og det er sjældent arbejdsbogen fra skolen inkoorporerer dinosaurtræning.\nMen det kan du jo sørge for, og dit barn vil elske dig for det.\nBørn har brug for at få gentaget alfabetet og bogstaverne på mange forskellige måder.\nDet er sjældent arbejdsbogen fra skolen indeholder dinosaurtræning.\nMen det kan du jo, og dit barn vil elske dig for det.\nGod fornøjelse med lærende, nørdet leg med dinosaurer.\nKærlig hilsen Legeakademiet.\nForrige artikel Previous post: Grufuld Halloween i Corona-tid: Giv den ekstra gas!\nNæste artikel Next post: Sådan indretter du dine børns kreative frirum.\nSeneste fra Nørdeguide\nBrug dit barns store fascination af prut, bæ og pøller til at\nDer venter jer en fin oplevelse lige udenfor vinduerne omkring d 1\nDet er i år 50 år siden, at vi mennesker for første


Bundvendinger, dødt ålegræs og lugten af svovlbrinte: Danske fjorde nærmer sig en katastrofe | Ingeniøren\nMælkehvidt vand og opskyl af ålegræs tager til i Skovballe Bugt på grund af iltfrit vand med høje sulfid-koncentrationer. Illustration: Mogens Flindt\nAf Thomas Djursing 25. jul 2018 kl. 05:40 43\nMælkehvidt vand, opskyl af ålegræs, og den kvalmende lugt af svovlbrinte. Tre sikre tegn på, at det står slemt til under overfladen. Det er situationen flere steder i de kystnære farvande nu. Sådan lyder meldingen fra Miljøstyrelsens overvågningsskibe og forskere ved Syddansk Universitet.\nDen seneste melding fra styrelsens overvågningsskibe er, at der er kraftigt iltsvind i dele af Limfjorden, Mariager Fjord, Skive Fjord samt Det Sydfynske Øhav og Lillebælt. I flere områder er fisk flygtet, men det er ikke et problem, hvis blot det kraftige iltsvind er kortvarigt.\nDet er dog ikke tilfældet. Flere steder har iltniveauer på 0-2 mg per liter stået på længe, og flere lokale meldinger om bundvendinger og lugten af svovlbrinter tikker ind.\n»Det er usædvanligt, at vi ser så udbredt iltsvind så tidligt på året. Det her er en måned for tidligt, og det er især bekymrende for lavvandede områder som Limfjorden og Mariager Fjord,« siger Harley Bundgaard Madsen.\nTilstanden i Vornæs Bugt ved Tåsinge ser også skidt ud, og under overfladen danner purpur-svovl-bakterier belægninger på bunden og på ålegræsblade Illustration: Mogens Flindt\nÅlegræs skyller op i enorme mængder\nEt kig på vejrudsigten er heller ikke opmuntrende. De næste tre uger byder på sol, svag vind og temperaturer på 25 til 30 grader. Og det er uanset om man tjekker dmi.dk, yr.no eller tænder for tv-avisen, som biolog Mogens Flindt fra Syddansk Universitet hele tiden gør.\nHan arbejder omkring Fyn med at reetablere ålegræs og fik foruroligende oplevelser med hjem fra sine seneste ture til Lunkebugten ved Tåsinge.\n»Uha, det ser ikke godt ud for tiden. Vi kan slet ikke arbejde med vores ålegræs, for det dør af den sulfid, som udvikler sig og får alt til at stinke. Ålegræsset skyller nu op i enorme mængder,« fortæller Mogens Flindt, der er lektor ved Biologisk Institut og står i spidsen for storskalaforsøg med sand-capping, der skal genskabe havbund og lysforhold, så ålegræs kan vokse.\n»Sjældent har vi været så hårdt ramt, og hvis vejrudsigten holder, så frygter jeg en situation, jeg kun har set én gang før i midt 1990’erne i Roskilde Fjord, hvor alle bunddyr og fauna døde. Hvis det sker, så bider iltsvindet sig fast, fordi bakterierne også begynder at nedbryde orme, muslinger, bunddyr...ja alt,« siger han.\nÅrsagen til det udbredte iltsvind er den usædvanlige varme og stille sommer, samt en høj afstrømning af næringsstoffer i den meget våde april måned.\nØdelagde gødningsudslip miljøet? »Nej,« siger computermodeller 01. jun 2018\n#1 Martin Jessen 25. juli 2018 - 07:25\n"Årsagen til det udbredte iltsvind er den usædvanlige varme og stille sommer, samt en høj afstrømning af næringsstoffer i den meget våde april måned."\nDen varme sommer kan vi godt give skylden, men afstrømning af næringsstoffer er vist lidt søgt..... ? Jeg ved ikke hvor hvor hurtigt vandet der siver gennem jorden og når havet, men jan - april som periode ligger meget tæt på normalen mht nedbør jf. DMI, og at april skulle være så voldsomt våd som det antydes er ikke det billede DMI viser, faktist er de indre danske farvande under middel mht nedbør i april, kun vestjylland og synderjyland har fået regn i større mængder, fx er nordsjælland langt under middel for april 2018....\n#2 Thomas Djursing 25. juli 2018 - 08:36 Editor\nHvis vi ser på det link du har sendt, så siger de tal jo, at nedbøren på landsplan i gennemsnit var på 54 mm for april, hvor normalen er 30 mm i årene 2006-2015. Det er jo en hel del mere regn i april end normalt. At det så ikke var helt så slemt for nogle dele af landet, kan jeg godt give dig ret i.\nNår jeg skriver april var våd, så handler det ikke kun om regnen, der faldt i april. Mange - herunder Mogens Flindt, der sådan set er kilde til den del af artiklen - husker historierne i mange medier om landmænd, der klagede over, at de ikke kunne køre i marken, fordi den var ekstremt våd pga. et foregående vådt efterår og vinter, et koldt forår - og lægger man så aprils regn til, ja så var april meget, meget våd for landmænd og marker.\nHer er et et udpluk af historierne: https://folketidende.dk/Landbrugsnyt/Landm... https://www.tveast.dk/artikel/vaadt-og-kol...\n#3 René Sørensen 25. juli 2018 - 08:42\n"Den varme sommer kan vi godt give skylden, men afstrømning af næringsstoffer er vist lidt søgt..... ?"\nHvorfor er den søgt?\nMener du varmen alene er skyld i iltsvind?\n#4 Allan Slot 25. juli 2018 - 08:49\nDen varme sommer kan vi godt give skylden, men afstrømning af næringsstoffer er vist lidt søgt..... ?\nDet meste vand som løber til en fjord kommer fra land, hvorefter det løber ud i havet. Det er vel kun tidevand og højvande under storm, som kan vende om på dette. Så hvorfor bliver I ved med at fornægte at det er skidt vand som løber til de danske fjorde? Der er tusind vis af dræn og overløb som løber ud i å og ud på strand. Er de rene?\nDe danske rensningsanlæg er ved at være ret gode, og der måles og registreres for forskellige næringsstoffer og eventuelle giftstoffer. Men i princippet bør man udvide målinger så man også kan synliggøre om der er næringsstoffer i drænvand. Det er nok ikke nemt. Men vi bliver nød til at minimere udledningerne af skidt vand, hvad enten det så er fra rensningsanlæg eller dræn eller overløb.\n#5 Lars Røssell 25. juli 2018 - 09:07\nÅrsagen er landbruget ...\nProfessor ved Aarhus Universitet: "Stiig Markager understreger, at man ikke må tro, at det varme vejr er skyld i iltsvindet. Sommervarmen er bare en komponent, som får processen til at accelerere.\n»Jeg plejer at sige, at hvis der kommer vand ned gennem taget derhjemme, så er det nok, fordi det regner. Men det kan du ikke gøre noget ved. I stedet må du fikse hullet i taget,« siger Stiig Markager.\nÅrsagen til iltsvind er de næringsstoffer, som bl.a. landbruget udleder, forklarer han. Det er dem, som giver algerne næring."\nUdsagnet står i greel modsætning til artiklens overskrift. Fra https://jyllands-posten.dk/indland/ECE1076...\n#6 Jan C Damgaard 25. juli 2018 - 09:10\nLidt til historien https://www.dmi.dk/vejr/arkiver/maanedsaes... Umiddelbart er der ikke noget usædvanligt. Mht. færdsel i markerne, så skyldes en del manglende vedligeholdelse af dræn, grøfter og bække(åer). I 2017 trak høsten ud, så der var meget lidt tid til at få lavet et ordentligt såbed. Mange marker ligner derfor et patchwork, da der er sået vårsæd i vintersæden.\nMarts var nedbøren under normalen, mens temperaturen var under normalen. https://www.dmi.dk/vejr/arkiver/maanedsaes...\nHvis der har været meget nedbør, skal vi søge sommer og efterår 2017 Dog er Fyn ikke hårdest ramt https://www.dmi.dk/vejr/arkiver/maanedsaes... https://www.dmi.dk/vejr/arkiver/maanedsaes... Mens vinteren var en noget anden. https://www.dmi.dk/vejr/arkiver/maanedsaes...\nEr der målt nærringsstofniveau i åer, bække og dræn? Eller er det igen bare løse rygter? Er der målt på bundprøver? Når der er en 'tørke' af data, så er det ikke holdbart at springe til konklusioner.\nUd over at vi har en ekstrem varm sommer, ved vi meget lidt. (ud fra meddelte data)\n#7 Steen Ole Rasmussen 25. juli 2018 - 09:14\nEt konkret problem i sammenhæng med de helt store\nProblemet er stort. Dansk landbrug koster kassen for miljøet og det har taget hele finanssektoren som gidsel med den store gæld, som er skabt over mange år ved belåning af kunstigt oppustede priser på jord og produktionsmidler.\nArgumenterne, som er blevet brugt for at støtte det kapitalintensive landbrug holder ikke: https://gylle.dk\nI det hele taget undermineres “den store fortælling” om vækst og udvikling af de utilsigtede konsekvenser af den måde, som den forfølges på, de utilsigtede konsekvenser.\nMennesket som art står over for konsekvenserne af den livsstil, som de højtflyvende fører. https://gylle.dk/mennesket/\nTørken og hedebølgerne som rammer Skandinavien, skal selvfølgelig forklares i den ramme, som omfatter den generelle udvikling. https://www.dr.dk/nyheder/viden/klima/se-b...\nDet er ikke bare her, at det er varmt, men i store dele af verden, hvor temperaturerne er ekstreme. https://elpais.com/elpais/2018/07/17/cienc...\nFlygtningene fra Mellemøsten og Afrika flygter delvis fra nød begrundet i selv samme menneskeskabte globale opvarmning. https://www.theguardian.com/world/2018/jul...\nMen de kommercielle massemedier og public servicekanalerne lader som om, at det ikke entydigt giver mening at tale om den menneskeskabte globale opvarming i forbindelse med den her kaskade af menneskeskabte problemer.\nDet er politisk dikteret. Det anfægter den sidste store fortælling om vækst og udvikling.\nFortællingen er brudt sammen.\nDerfor er mainstreammedierne fake news, altså ikke noget som Tronald Dum har patent på.\n#8 René Sørensen 25. juli 2018 - 09:17\n"De danske rensningsanlæg er ved at være ret gode, og der måles og registreres for forskellige næringsstoffer og eventuelle giftstoffer. Men i princippet bør man udvide målinger så man også kan synliggøre om der er næringsstoffer i drænvand. Det er nok ikke nemt."\nHelt enig, Allan.\nStaten bruger milliarder af kroner på forsat kloakering, husejere bruger ligeledes en svimlende sum på kloakseparering.\nLandbruget bruger massere af krudt på at benægte de udleder noget som helst, og skriger forsat efter penge og stadug større udledning.\nHvilken undskyldning ser vi den dag de få overløb der sker i dag, ikke er der længere?\n#9 René Sørensen 25. juli 2018 - 09:20\n"Ud over at vi har en ekstrem varm sommer, ved vi meget lidt. (ud fra meddelte data)"\nHvad antager du så der er skyld i iltsvind? Varmen alene?\n#10 Jan C Damgaard 25. juli 2018 - 09:41\nHvad antager du så der er skyld i iltsvind?\nJeg antager intet!\n#11 René Sørensen 25. juli 2018 - 09:44\nSå forstår jeg ikke hvor du vil hen med dit indlæg?\nMener du så, det ikke er næringsstoffer fra landbruget samt til dels de efterhånden beskedne spildevandsoverløb?\nDu skriver "Ud over at vi har en ekstrem varm sommer, ved vi meget lidt. (ud fra meddelte data)"\n#12 Jesper Jepsen 25. juli 2018 - 09:46\nBalladen er for de retroende at der sker større udvaskning af næringstoffer fra økologisk drevet jord end konventionel. Dette skyldes at staldgødning ikke når at blive nedbrudt tidligt nok til at planterne kan optage det i deres primær vækst periode. Gøder man med kunstgødning kan man give det planterne skal bruge når de skal. Staldgødningen er først klar ca. 2mrd. efter planterne skulle bruge det hvis det spredes på første tilladte dag.\nMen da de rettroende jo har den holding at når det er økologisk så er alt godt så er det ikke noget de er særligt vilde med at forholde sig til. At vi så udpiner jorden i DK ved at tilføre mindre gødning end planterne har brug for er jo også blasfemi for udpine jorden er jo kun noget men gør i ulande...\nSå hvis der er sket en større udvaskning af næringstoffer i april ( vil gerne se måle data der kan bekræfte dette) så skulle disse altså være udvasket i den periode hvor planterne har max optag og 20mm regn på landsplan er et ret tyndt grundlag at komme med sådanne påstande på. Der er visse muligheder for journalistisk frihed men på et teknisk medie så skal man kunne bakke sådanne påstande op med andet end en meget tynd "det har regnet mere"\n#13 Jan C Damgaard 25. juli 2018 - 09:54\nHvor er de målinger der skulle føre til oplysning? Hvor er DATA? Er DMI de eneste der måler og registrerer?\n#14 René Sørensen 25. juli 2018 - 10:30\nJeg kan allerede nu fornemme det er formålsløst at bruge tid på at finde kildehenvisninger til dig.\nHvad mener du der er skyld i iltsvindet vi ser lige nu?\n#15 Jan C Damgaard 25. juli 2018 - 10:42\nMener, tror, antager, gætter mv. har intet med videnskab at gøre.\nDerfor efterspørger jeg målinger og vidensbaserede antagelser. Hovedvægten er på: Viden!\n#16 Boe Carslund-Sørensen 25. juli 2018 - 10:47\nI dag kommer hovedparten af varmen til fjernvarme fra direkte afbrænding for at skaffe varme, men da Danmark er omgivet af vand og mange fjernvarmeområder derfor er beliggende ved vand – fjorde, åbent hav, søer mv. – er det ved at bruge varmepumper og hente den vedvarende del af energien i vandet er afbrænding ikke nødvendig.\nNormalt vil fødeslangen til en vand/vand-varmepumpe være et lukket kredsløb, men ved at pumpe vandet direkte ind i varmepumpen i stedet for indirekte at overføre varme til væsken i et lukket kredsløb kan der opnås nogle fordele for vandmiljøet. Der kan sættes luftindtag på udløbsrøret hvorved returvandet iltes, så iltsvind i de indre danske farvande kan undgås. Metoden med iltning af vand findes i akvarier, hvor der pumpes ilt ned i bunden af akvariet, så iltniveauet i vandet opretholdes.\nDer er nogle udfordringer der skal løses – f.eks. vil det ikke være hensigtsmæssigt, at fisk, andre dyr og planter mv., der lever i vandet pumpes igennem en varmepumpe, men det kan løse med filtre mv. på indgangsrøret.\nFjernvarme fra områder tæt ved vand kan også fordeles til andre områder ved at sende returvandet fra et fjernvarmeområde videre til andre områder og først hæve temperaturen ved hjælp af varmepumper så energitabet i transmissionsrørene mindskes.\nUdover at reducere CO2-udledningen fra afbrænding vil ovenstående have en positiv indvirkning på vandkvaliteten og dermed dyrelivet.\n#17 René Sørensen 25. juli 2018 - 10:52\n#18 Lars Røssell 25. juli 2018 - 10:56\nBalladen er for de retroende at der sker større udvaskning af næringstoffer fra økologisk drevet jord end konventionel\nDet er kun er 5% af jorden der drives økologisk.\n#19 Søren Jæger Hansen 25. juli 2018 - 10:57\nMåske man kunne finde en fornuftig model for at tage de mest belastende jorde ud af landbrugsproduktionen og i stedet opsætte solceller på arealerne.\n#20 Jan C Damgaard 25. juli 2018 - 11:09\nDer er anderledes fokus på alger, særligt cyanobacter hos vore naboer https://www.schleswig-holstein.de/DE/Fachi... https://www.smhi.se/nyhetsarkiv/cyanobakte... Nyhederne har fanget oplysningerne http://nyheder.tv2.dk/samfund/2018-07-11-a... Men hvem holder øje med tilstanden i Danmark? https://mst.dk/service/nyheder/\n#21 Flemming Rasmussen 25. juli 2018 - 11:16\nNEJ! Det du - helt konsekvent - gør, er at forsøge at spinne enhver diskussion om emnet væk fra, at det eventuelt kunne være landbrugets skyld. Med en så bias'ed holdning som du har vist til emnet, klinger ovenstående bemærkning temmeligt hult.\nSelvfølgelig skal debatten være videnbaseret, men man fornemmer på dig, at så længe det ikke er 110% bevist, at landbruget bærer hele skylden, skal vi fortsætte med business as usual.\nPS: Repræsenterer du ikke en landbrugsorganisation?\n#22 Hans Jørgen Nielsen 25. juli 2018 - 11:58\nDet overrasker jo ikke at landbruget får skylden for iltsvindet. Jeg kunne dog godt tænke mig at vide hvorfor iltsvindet er så markant værre i år, - - tilfældigvis sammenfaldende med hedebølgen, mens landbruget vist udleder stort set samme mængder grimme stoffer, som de har gjort i mange år, - hmmm . . . ?\n#23 Jan C Damgaard 25. juli 2018 - 12:02\nAbsolut ikke! Og det hjælper ikke at skyde mig alle mulige motiver i skoene.\nModsat er alle anklager mod landbruget ikke baseret på bare 10% viden. Argumentet med rekordnedbør i april, kan vi jo alle overbevises af DMI, så hvor er der et krav om 110%? Er der bare lidt styr på vandmiljøet? Mine henvisninger til Sverige og Tyskland er jo netop på at søge en standard for hvad vi skulle forvente fra danske miljøforvaltning. Særligt hvad tilstanden angår.\n#24 Michael T. Jensen 25. juli 2018 - 14:38\nMine henvisninger til Sverige og Tyskland er jo netop på at søge en standard for hvad vi skulle forvente fra danske miljøforvaltning. Særligt hvad tilstanden angår.\nJeg er ikke overbevist om at det har interesse fra den nuværende regering, at få evidens for udledning fra landbruget.\n#25 Martin Jessen 25. juli 2018 - 16:30\nSikke noget sludder... Store dele af danmark fik mindre vand end normalt og de områder der fik vand så man ikke kunne køre på markerne kan i sagens natur ikke være skyldige i udvaskningen. Hint: når man ikke kan køre på markerne, så kan man ikke få gødning ud.... Så uanset artiklens påstand, så er det ikke udvaskning fra 2018 der er skyld i iltsvind i de indre danske farvande...\n#26 Bjarke Mønnike 25. juli 2018 - 16:32\nTag nu lige og læs.......\nI kan ikke være det bekendt at den viden der kolporteres her, ikke tages alvorligt\nDet er fosfor der er problemet\n#27 Dan Villiom Podlaski Christiansen 25. juli 2018 - 17:45\nArgumentet med rekordnedbør i april, kan vi jo alle overbevises af DMI…\nSjovt nok har ingen andre end dig antydet at nedbøren i april ligefrem skulle være en rekord. Andre har skrevet at markerne var særligt våde i april, og at det i øvrigt regnede særligt meget i den måned, men ingen andre end dig har nævnt at det at det ligefrem skulle være en rekord. Med lidt søgning finder DMIs status for april hvoraf det fremgår:\nDer faldt 54mm på landsbasis, så det er ikke nogen rekord.\nDet kan godt være at du ikke er en trold, eller ikke bevidst opfører dig som en, men jeg vil råde dig til at justere din adfærd hvis du ikke ønsker at fremstå som én. I øjeblikket:\nNægter du at sige hvad du egentligt mener, og fremfører i øvrigt begrænset argumentation udover “tvivl” for de få argumenter du fremfører.\nNår du endeligt siger noget konkret viser det sig at være decideret forkert.\nDu anfægter alle andres manglende bevis ud fra en ganske høj standard som du ikke selv lever op til. (Tvivl er ikke et argument i sig selv, men kan være et udgangspunktet for et.)\nNår det kommer til sagens kerne, må jeg tilstå at jeg ikke ved så meget om den; jeg brød mig bare ikke om din måde at argumentere på. Stiig Markagers argument om vi ikke kan gøre noget ved vejret, men kun ved udledningen lyder nu eminent snusfornuftigt…\n#28 Jan C Damgaard 25. juli 2018 - 19:03\nI andet indlæg: "Det er jo en hel del mere regn i april end normalt."\nVi kan godt være enige om at der ikke er faldet væsentligt mere end normalt. Jeg har naturligvis overdrevet i det jeg skrev 'rekordnedbør' fremfor 'en del mere regn end normalt'. Måske fremmer overdrivelsen forståelsen, men ellers opdages ikke den lille fejl med 'en del mere end normalt'. Det er jo ligeså forkert.\nOm man falder for intetsigende argumenter fra Stiig Markager, giver os ikke mere viden. Bedre var det om modellernes tal sammenlignes med målte værdier, så vi ved om vi er langt fra eller tæt på.\nVejrudsigter er øjensynligt lettere at regne på.\n#29 René Sørensen 26. juli 2018 - 15:09\n"Jeg kunne dog godt tænke mig at vide hvorfor iltsvindet er så markant værre i år, - - tilfældigvis sammenfaldende med hedebølgen, mens landbruget vist udleder stort set samme mængder grimme stoffer, som de har gjort i mange år, - hmmm . . . ?"\nDu nævner jo selv problemet.\nLandbruget udleder forsat alt mange næringsstoffer, siden der kun skal varme til at skabe et iltsvind!\nUdledningen burde jo være så lav, at man kunne modstå en hedebølge uden iltsvind! Så er vi ved at være der hvor man kan være tilfreds, og måle en fremgang i den økologiske tilstand i havet samt de indre farvande.\nEn opgave vi er langt bagefter med!\n#30 Henrik Skovbjerg 26. juli 2018 - 17:18\nBalladen er for de retroende ...\nDer blev skrevet "landbruget". Hvorfor er det så nødvendigt at flytte fokus mod en lille gruppe af landbruget? (Der blev nævnt 5% i et andet indlæg). Historisk er det traditionelt landbrug som har udledt for meget, og man fristes til at tro at det stadigvæk er det der sker.\n#31 Hans Jørgen Nielsen 26. juli 2018 - 18:33\nVil det sige at hedebølgen alligevel er afgørende for at vi har så udpræget iltsvind? Hvis vi havde haft en mere gennemsnitlig sommer med sol, vind og vand, så havde fjorde og vandløb måske været uden iltsvind?\n#32 Hans Jørgen Nielsen 26. juli 2018 - 18:41\nIltning af fjorde\nFor at få iltet vandet skal vandet piskes op af lidt blæsevejr eller andet. Vejret kan vi jo ikke gøre noget ved, men måske kan man piske vandet op og tilføre ilt. Folk der har sejlet med en katamaranfærge ved at kølvandet er fuld af luftbobler langt efter skibet. Hvis man ellers kan sætte en sikker rute gennem fjorden, så kunne man sejle en katamaranfærge for fuld hane ind gennem fjorden og ud igen. Nah - måske ikke en god ide, for en katamaranfærge bruger en masse fuel og forurener frygteligt, - - modsat for eksempel store jetfly, - - hmmm.\n#33 Michael Rasmussen 26. juli 2018 - 21:46\nhjælp til iltning\nHej vil det ikke være muligt at hjælpe med iltning af vandet ved at der er flere både der sejler rundt og skaber bølger og uro i vandet, eller eventuel lave en pram med nogen pumper der kan flytte noget vand så det bliver blandet med noget ilt Ved godt at det ikke er det optimale men det må da hjælpe lidt på problemet, og tror da at bådejer er villig til at sejle rundt gratis for at skabe liv i vandet\nMen måske tager jeg helt fejl, men syntes bare man kan læse at en kraftig vind ville hjælpe på problemet\n#34 Hans Jørgen Nielsen 26. juli 2018 - 23:04\nRe: hjælp til iltning\nPræcis, men en katamaranfærge batter vist mere end tusind lystsejlere.\n#35 René Sørensen 27. juli 2018 - 09:24\nVil det sige at hedebølgen alligevel er afgørende for at vi har så udpræget iltsvind?\nDet vil sige takket været udledning af næringsstoffer, hovedsageligt fra landbruget, kan vi ikke have en varm sommer, uden livet under overfladen må lide!\nDu har totalt misforstået hvad der foregår, hvis du tror iltsvind kun skyldtes varmen. Og iltsvind er ikke unikt for denne sommer. Vi så det også sidste år, trods sommeren ikke var nær den samme som i år.\nVi kan ikke gøde efter om vi får en varm sommer eller ej. Man må gøde efter forsigtighedsprincippet, således man er sikker på at iltsvind ikke forekommer.\nDit forsøg på at skyde skylden på varmen er nytteløst. Det er ikke varmen der danner grobund for iltsvind!\n#36 René Sørensen 27. juli 2018 - 09:25\nRe: Iltning af fjorde\nVejret kan vi jo ikke gøre noget ved\nMen vi kan gøre noget ved udledningen fra landbruget, og på den måde undgå de tilstande vi ser i de indre farvande lige nu.\n#37 Hans Jørgen Nielsen 27. juli 2018 - 20:47\nOg iltsvind er ikke unikt for denne sommer.\nMå have overset fænomenet sidste år. Mindes ikke at iltsvindet havde samme omfang.\n#38 Jan C Damgaard 27. juli 2018 - 22:31\nMindes heller ikke nogen sommer sidste år.\n#39 Michael Rangård 27. juli 2018 - 23:15\nNaturligvis havde det ikke samme omfang sidste år... Men der var stadig intsvind...\n#40 jacob schønberg 28. juli 2018 - 11:48\nVarme og bundvending fremkalder problemerne\nDanmark har i mange år lagt landbruget for had , men problemerne har altid været der !\nDet er IKKE landbrugets skyld , men en helt naturlig følge af lavt vand og manglende vandgennemstrømning\nDet er dyrt at gøre noget ved det , men der kan opnås forbedringer med små midler - det er der INGENSOMHELST politisk opbakning til , så lad os leve med iltsvind og råd - Det forsvinder jo med tiden\n#41 Michael Rasmussen 28. juli 2018 - 12:39\nJa helt sikkert men nu er der jo også flere søer som ikke er så nemt at få katamaranfærger ind i, men syntes da bare at de skal komme igang med at få folk til at selve rundt\n#42 Bjarke Mønnike 28. juli 2018 - 14:13\nHvad mener du Michael?\n""""Ja helt sikkert men nu er der jo også flere søer som ikke er så nemt at få katamaranfærger ind i, men syntes da bare at de skal komme igang med at få folk til at selve rundt""""\n#43 Gert Madsen 2. august 2018 - 01:21\nBelæget for den slags påstande er meget tvivlsomt. Der er altid kommet næringsstoffer med vandløbene. Der findes også historiske beretninger om iltsvind og bundvendinger i vore fjorde, fra længe inden nogen havde tænkt på kunstgødning. Samtidigt har de Mia. kr. dyre vandmiljøplaner ikke givet anden afklaring, end at teorierne bag har været forkerte.


Atredo - Degreaser - Affedter - 1 ltr - tjek prisen her\nHjem / Butik / Rense og rengøringsartikler / Atredo – Degreaser – Affedter – 1 ltr\nVarenummer (SKU): 5712934004492 Kategori: Rense og rengøringsartikler Tag: Atredo\nNavn: Atredo – Degreaser – Affedter – 1 ltr\nMange leder efter den billigste Atredo – Degreaser – Affedter – 1 ltr på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nAtredo – Degreaser – Affedter – 1 ltr fra Atredo\nAtredo – Degreaser – Affedter – 1 ltr er den poplære og foretrukne del blandt mange. Rense og rengøringsartikler er vores rigtig populære kategori blandt alle vores varer. Cykelpartner føler folk sig trygge ved at handle hos, både på grund af den gode service og deres lange historie. Produktet du ser på her har 365 dages returret, som er mange flere dage end loven kræver. Har du svært ved at finde det rigtige cykeludstyr, er det ikke snyd at lade sig inspirere af andre, som har købt produktet her, og så kan du glæde dig over at have fundet det her. Husk også at der er prisgaranti på Atredo – Degreaser – Affedter – 1 ltr fra vores eftertragtede mærke Atredo, som er kendt i cykelverdenen. Når du får dit motionskick på din cykel, skal du ikke lave beynderfejlen og ikke have noget væske med. Væskeindtaget kan sagtens være smagen af blåbær gennem energidrik.\nKøb Atredo – Degreaser – Affedter – 1 ltr for kun kr. 69.00 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig. Husk du har et helt års returret.\nAtredo – Degreaser – Affedter – 1 ltr kun kr. 69.00\nAtredo – Degreaser – Affedter – 1 ltr er efter stor efterspørgsel tilføjet i den populære kategori Rense og rengøringsartikler. Du får også hele hele 30 dages returret med din pakke når du køber din vare. Det er efterhånden velkendt at online shoppere køber deres Atredo – Degreaser – Affedter – 1 ltr i webshoppen Cykelpartner, som giver dig det store udvalg til de rigtige priser. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg kan du shoppe løs efter lækre varer, det kan jo passende være den vare du kigger på lige nu. Købes der ind i online webshops er priserne mere attraktive end i butikkerne- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nFordele når du køber Atredo – Degreaser – Affedter – 1 ltr online\nNår du svinger kortet i de danske webshops, er der bedre fordele, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Den danske lovgivning giver dig 14 dages returret. efter du har foretaget dit køb på nettet, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere det er slet ikke ualmindeligt, at få 30, 60 eller 90 dages returret i dag. En anden fordel ved online shops er, at alle varer og priser ligger online, og det at sammenlligne priser bliver en leg, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Din sammenligning kan du rent faktisk lave super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at skulle indrette sig efter, hvornår butikkerne synes, de skal holde åbent. Et fragtfirma som f.eks. Postnord eller GLS sender varerne til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. Du kan også springe en lang kø ved kassen over så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø – man vælger altid den langsomste.\n16 reviews for Atredo - Degreaser - Affedter - 1 ltr\nVær den første til at anmelde “Atredo – Degreaser – Affedter – 1 ltr” Annuller svar


Roskilde Festival er laboratorium for bæredygtige løsninger | CSR.dk\nRoskilde Festival er et mekka for bæredygtige løsninger\nForskere og erhvervsfolk har indtaget festivalen for at teste konkrete løsninger inden for bæredygtighed.\nIfølge festivaldirektør Henrik Rasmussen vil Roskilde Festival holde fast i og udvikle sin nye funktion som laboratorium for forskere og erhvervsliv. Foto: Roskilde Festival/Christian Hjorth.\nNordeuropas største musikfestival, der finder sted i denne uge, giver en unik mulighed for at studere og udvikle mulige løsninger på de bæredygtighedsudfordringer, som hele verden står overfor. Det skriver Mandag Morgen.\nLæs også: Rockwool-telte har succes på Roskilde Festival\nDerfor har festivalen blandt andet tiltrukket Per Østergaard Jacobsen, videnskabelig assistent på Institut for Produktion og Erhvervsøkonomi på CBS.\nIfølge CBS-forskeren er Roskilde Festival ideelt til at fortage forsøg med affaldssortering, bæredygtig madproduktion og miljøvenlige boligformer.\nDet gør det muligt at indbygge og afprøve bæredygtige løsninger fra start. Og løsninger, der ikke fungerer, kan nemt tilpasses eller skrottes i forhold til opbygningen af næste års festivalby, siger Per Østergaard Jacobsen til Mandag Morgen.\nKernen i festivalens samarbejde med forskere og erhvervslivet er projektet Fra Rio til Roskilde, som festivalledelsen og CBS tog initiativ til forrige år. I alt er 40-50 forskere og 150 erhvervsfolk i år taget til festival i bæredygtighedens navn.\nOg spektret for initiativer er bredt: Rockwool bygger stenuldshytter, der kan genbruges, brug af lean skal mindske madspild og en generator, der kører på brugt fritureolie og er udviklet af DTU-studerende, lader festivalgæsternes smartphones op.\nTags: Roskilde Festival, Bæredygtighed, Forskning, Test, Madspild


Ambitiøs plan skal løse Københavns mangel på pædagoger | TV 2 Lorry\nI 2022 vil der mangle 1.000 pædagoger i København, hvis kommunen skal leve op til sine egne mål.\n10. nov 2021, kl. 21:41\nNår Københavns Kommune næste år har indfaset de lovbundne minimumnormeringer i byens dagtilbud, vil der mangle op mod 1.000 uddannede pædagoger for at leve op til kommunens målsætning, om at to ud af tre pædagogiske medarbejdere skal være uddannede pædagoger.\nDet viser nye tal fra Københavns Kommune.\nNu tager man konsekvensen med en ambitiøs plan, der sætter ind på en række fronter for at uddanne, tiltrække og fastholde flere pædagoger i byens børnehaver og vuggestuer, skriver Københavns Kommune i en pressemeddelelse.\n- Manglen på pædagoger er kritisk over hele landet, og problemet bliver kun større. Derfor trækker vi nu i en række håndtag, der skal vende udviklingen og samlet set sikre en tilstrækkelig høj pædagogandel i vores dagtilbud, siger Børne- og ungdomsborgmester Jesper Christensen (S).\nHan indrømmer, at det ikke er en let opgave, og det kommer til at tage noget tid, inden man er i mål.\nEt af de vigtigste elementer i planen er at uddanne betydelig flere pædagoger via meritpædagog-uddannelsen.\nHer investerer Københavns Kommune nu i at uddanne yderligere 100 meritpædagoger årligt – oven i de 40, der hidtil har fået betalt uddannelsen hvert år med løn undervejs.\nEn af dem er Ann Lübbers, som er bachelor i filosofi og kandidat i journalistik fra Roskilde Universitet og en årrække har arbejdet med kommunikation for virksomheder.\nNyt påhit i Københavns Havn: 50 nye fiskebørnehaver ser dagens lys\nDe seneste halvandet år har kommunikationen været i børnehøjde hos udflytterbørnehaven TK Skovhytten, hvor hun arbejder som pædagogmedhjælper. Og til januar næste år begynder hun sideløbende på meritpædagoguddannelsen på Københavns Professionshøjskole.\nDet samme gør omkring 140 andre fra Københavns Kommunes dagtilbud, der ser uddannelsen som et vigtigt element i at få flere pædagoger til kommunens dagtilbud.\nDerudover har man blandt andet afsat 36 mio. kr. årligt til nye initiativer, som skal styrke rekrutteringen og fastholdelsen af pædagoger med fx forbedrede seniorordninger og fastholdelsesbonusser.


Kommission: DSB's ansvar, at kvinde blev slæbt efter tog | TV SYD\n29. dec 2016, kl. 17:42\nKommission: DSB's ansvar, at kvinde blev slæbt efter tog\nDSB har nu opdateret deres sikkerhedsprocedurer for IC3 togene. (arkivfoto)\nDet er DSB's ansvar, at en ung kvinde for snart fire år siden faldt ned mellem et tog og perronen på Vejle Station, konkluderer Havarikommissionen.\nDet kunne være gået meget værre, da en ung kvinde d. 23. februar 2013 faldt ned mellem et IC3 tog og perronen på Vejle Station.\nKvinden slap med lettere kvæstelser, efter at hun fik en hånd i klemme i døren til IC3-toget og blev slæbt ti meter hen ad perronen, hvorefter hun faldt ned mellem toget og perronen.\nMen ulykken kunne helt have været forhindret, hvis DSB havde haft bedre styr på sikkerheden, konkluderer Havarikommissionen i en rapport om hændelsen.\nHavarikommissionen mener ikke, at DSB havde taget højde for nogle allerede kendte sikkerhedsproblemer ved togets døre og bemandingen på toget.\nDørene havde nemlig et kendt problem. Hvis noget der var mindre end 8 cm kom i klemme i dørene, så blev det ikke registreret af døren. Derfor var der heller ikke noget, der forhindrede toget i at sætte i gang, da den unge kvinde i 2013 fik en hånd i klemme i døren.\nSamtidig var DSB gået over til kun at have en enkelt person til at kontrollere dørene og perronen før afgang. Så da toget satte i gang, var der ikke noget togpersonale på perronen til at sikre, at dørene var fri.\nEfter hændelsen i Vejle og efter lignende hændelser på andre stationer har DSB ifølge rapporten forsøgt at forhindre lignende ulykker i at ske. Blandt andet ved at efteruddanne deres personele, og ved at advare passagerer om at være mere opmærksomme og forsigtige, når de skal med toget.\nUddrag af Havarikommissionens konklusion\n"Idet flere af at disse punkter i forvejen var klarlagt i DSB´s sikkerhedsanalyse, ses DSB ikke i tilstrækkelig grad forud for hændelsen at have taget højde for de allerede kendte sikkerhedsmæssige risici ved indførelse af enmandsbetjening på litra MF (IC3), herunder sikre at personalet havde den fornødne viden om systemets svagheder (at noget på op til 80 mm kan være i klemme i dørene uden at systemet kan forvente at registrere det).\nDet er på denne baggrund Havarikommissionens vurdering, at de ved hændelsen gældende regler / procedurer, i samspil med de tekniske sikkerhedssystemer, ikke effektivt kunne skabe den for passagererne forudsatte sikkerhed. "


Motorsporten.dk - Clio Cup - DK - Kamp gennem hele feltet\nKamp gennem hele feltet\nDer bliver kæmpet om alle pladserne i Casinoportalen Clio Cuppen\nDer er mange ligheder mellem årets Casinoportalen Clio Cuppen og en typisk etape i et cykelløb som Tour de France. Forrest er der en udbrydergruppe, som kæmper om føringen, og på afstand følger så et hovedfelt, hvor kørerne ikke bare kæmper om at lukke hullet til de førende, men også forsøger at placere sig bedre end konkurrenterne i deres interne dyster.\nI Casinoportalen Clio Cup består udbrydergruppen af fire mand, som har lagt sig i front forud for weekendens fjerde afdeling på Padborg Park. Det er Petter Granlund, Norge, og Jacob Kristensen, Selling, som topper tabellen med bare seks points adskillelse, samt duoen Martin Clausen, Skærbæk, og Brian Mikkelsen, Vejle, som følger efter, men som ved flere lejligheder har bevist, at de sagtens er i stand til at køre fra d’herrer Granlund og Kristensen.\nCasinoportalen Clio Cup byder på nærkamp gennem hele feltet. Her er det (f.v. ) Mike Mathiesen, Thomas Wulff, Steffen Larsen og Bjørn Smedegaard Laursen, som kæmper om placeringerne.\nMen lige så hård den indbyrdes kamp er mellem disse fire kørere, lige så hårdt kæmper de hen ved tyve øvrige kørere i klassen. Stærkt medvirkende hertil er den bil, man kører, for alle sidder bag rattet af så godt som identiske Renault Sport Clio-biler, så det er i sidste ende chaufførens evne bag rattet, som er afgørende for resultaterne. Og evnerne hos kørerne i Casinoportalen Clio Cup er rigtig gode. De ti første i feltet kører på omgangstider, der ligger indenfor det samme sekund, og tager man de ti næste med, så er det meste af feltet dækket af bare to sekunder. Det er faktisk lige så tæt som i DTC-serien.\nEndnu er det ikke muligt at pege på en klar favorit i forfølgergruppen, men i årets tre hidtil kørte løb har flere kørere allerede gjort sig godt bemærket.\nChristian Jacobsen, Børkop, har som den eneste kører udover førerkvartetten været med på sejrspodiet efter et løb, men ved Padborg Open vil flere kunne gøre ham følge. De to tidligere mestre fra den nu nedlagte OK Saxo Cup, Thomas Wulff, Valby, og Claus Christensen, Århus, bliver mere og mere dus med den meget krævende og derfor også drilske Renault Sport Clio-racerbil, og med de resultater, de hidtil har opnået andre steder, er det bare et spørgsmål om tid, inden de også slår igennem her.\nAndre stærke kort i midterfeltet i Casinoportalen Clio Cup er folk som Steffen Larsen, Ishøj, Søren B. Mortensen, Låsby, og Bjørn Smedegaard Laursen, Nimtofte.\nSteffen Larsen er en af bare tre kørere i feltet, som har formået at gennemføre samtlige årets hidtil seks kørte løb på en pointgivende placering, men Ishøj-køreren har også tidligere vist, at han kan køre rigtigt hurtigt, og kan han genfinde farten fra tidligere, kan han måske få kontakt med førergruppen.\nFor Søren B. Mortensens og Bjørn Smedegaard Laursens vedkommende er det derimod mere held og holdbarhed, der skal til. Sidstnævnte kører fik sin bil slemt skadet op til sæsonstarten, som han måtte sidde over, hvilket gør, at hans placering i pointtabellen ikke er nær så fremtrædende, som hans hastighed indikerer. Lidt det samme fænomen gør sig gældende for Søren B. Mortensen, der skal forsøge at komme tilbage på det niveau, han havde, da sæsonen startede for halvanden måned siden.\nCasinoportalen Clio Cup er Danmarks hurtigste mærkeklasse, hvor mere end 20 kørere konkurrerer på lige fod i helt identiske Renault Sport Clio-biler.\nKørerne i Casinoportalen Clio Cup starter weekenden med en træning og en tidtagning lørdag.\nSøndag køres der to heats med start henholdsvis klokken 9.55 og 14.10.\n24/06/07 - Padborg Park - Clio Cup - DK


Gite Ferme de la Place i Bouvines til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 2 ejendomme i Bouvines.\n261 Rue du Marechal Foch, Bouvines, Bouvines, Frankrig, 59830 - Se på kort\nMere om Gite Ferme de la Place\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Gite Ferme De La Place Guest House et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Bouvines. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nGite Ferme De La Place Guest House tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Bouvines. Hotellet tilbyder sine gæster adgang til et stort udvalg af servicetilbud, som trådløst netværk i fællesområder, handicapfaciliteter, parkering.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Dette hotel tilbyder hele rækken af fritidsfaciliteter, blandt andet indendørs pool, have. Gite Ferme De La Place Guest House er det eneste sted, du behøver, når du søger kvalitetsindkvartering i Bouvines.\nDu bedes give Gite Ferme de la Place besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse.


InsomniaTo storbybetjente tager til Alaskas bjerge for at opklare et mord. Men det bliver meget mere end bare en "udflugt" for dem begge.M�RK FILMSammenh�ngende film:\nOrdet "stemning" dukker virkelig op mange gange undervejs i dette s�lsomme drama. Der hviler en forj�ttende stemning over historien; noget hemmelighedsfuldt og forunderligt. Billederne er smukke og originale, knivskarpe og ikke til at glemme. Detaljerigdom\nChristopher Nolan har i sin genindspilning af den norske udgave med samme titel fra 1997 lagt v�gt p� en detaljerigdom, der v�kker stor beundring. Fotograferingen er helt unik og i sig selv en kilde til sug i maven. H�joktans dramatik\nHistorien byder sig ogs� til med sin h�je oktan af dramatik. Al Pacino spiller politimanden, Will Dormer, der sammen med sin makker fra L.A. bliver sendt til Alaska som forst�rkning i fors�get p� at opklare et mord. Uheldet er ude\nUheldet er hurtigt ude, at Dormer kommer til at skyde og dr�be sin makker i en t�t t�ge, mens de jager morderen. Ingen f�r at vide, hvordan det hele skete, men Dormer erfarer siden, at morderen var vidne til handlingen. Sidel�bende med at Dormer arbejder videre med opklaringen, m� han k�mpe med sin d�rlige samvittighed og en total s�vnl�shed i det natl�se sommer-Alaska. Han m�des med morderen og tr�ffer nogle aftaler - de er jo begge p� en m�de i samme b�d - men hvem kan efterh�nden stole p� hvem? Noget at tygge p�\nSt�rk i sit udtryk og overraskende undervejs giver "Insomnia" sine tilskuere noget at tygge p�. Der er grund til at gruble, ikke mindst over de som n�vnt unikke billedkompositioner og klip, der er af et sj�ldent kunstnerisk snit. Betagende dybde\nMange scener rummer en betagende dybde i sp�ndingen, blandt andet den forf�rdende jagt over drivt�mmeret. Al Pacino formidler s�vnl�sheden og skyldf�lelsen helt ind bag huden p� tilskueren. Men skildringen af tr�theden ligger endnu mere i instrukt�rens perfekte brug af kameraet og klippeteknikken. En stor pr�station at skabe en s� m�rk film i omgivelser, hvor der er lyst d�gnet rundt. I forhold til originalen fra 1997 er denne udgave dog langt mere distanceret og evner ikke rigtigt at f� den indre nerve formidlet uden sukrede overdrivelser.Anmeldt i 2004 af Tobias Lynge Herler� philm.dk 1992-2014Udskriftsvenlig udgave\nFakta om filmen2002, USA, Thriller, 127 minDansk titel: InsomniaInstr: Christopher Nolan Prod: Broderick Johnson, Paul Junger Witt, Andrew A. Kosove, Edward McDonnell Manus: Hillary Seitz Baseret p�: den norske film af samme navn fra 1997, manuskript af Nikolaj Frobenius og Erik Skjoldbj�rg Foto: Wally Pfister Klip: Dody Dorn Mus: David Julyan Medvirkende: Al Pacino (Det. Will Dormer) Robin Williams (Walter 'Walt' Finch)Hilary Swank (Det. Ellie Burr)Jay Brazeau (Francis)Maura Tierney (Rachel Clement)Jonathan Jackson (Randy Stetz)Et angiver en s�rlig god pr�station.Et angiver en s�rlig ringe pr�station.


Privatliv vs sikkerhed\nForskellen mellem privatliv og sikkerhed kan være lidt forvirrende, da sikkerhed og privatliv er to indbyrdes forbundne vilkår. I informationsteknologiverdenen betyder levering af sikkerhed at levere tre sikkerhedstjenester: fortrolighed, integritet og tilgængelighed. Fortrolighed eller privatliv hos en af dem. Så privatliv er kun en del af sikkerheden. Privatliv eller fortrolighed betyder, at man holder noget hemmeligt, når hemmeligheden kun er kendt af de påtænkte parter. Den mest anvendte teknik til at give fortrolighed er kryptering. For at levere andre sikkerhedstjenesteteknikker, såsom hash-funktioner, bruges firewalls.\nOrdet sikkerhed med hensyn til informationsteknologi henviser til at give de tre sikkerhedstjenester fortrolighed, integritet og tilgængelighed. Fortrolighed er at skjule oplysninger fra uautoriserede parter. Integritet betyder forhindring af uautoriseret manipulation eller ændring af data. Tilgængelighed betyder levering af tjenesten til de autoriserede parter uden forstyrrelser. Angreb såsom snooping, hvor angriberen aflytter en besked, der er sendt af en person til en anden, forårsager trusler mod fortroligheden. Teknikker såsom kryptering bruges til at give sikkerhed mod sådanne angreb. I kryptering ændres den originale meddelelse baseret på en nøgle, og uden nøglen vil en hacker ikke være i stand til at læse meddelelsen. Kun de tilsigtede parter får nøglen ved hjælp af en sikker kanal, så de kun kan læse. AES, DES, RSA og Blowfish er nogle af de mest berømte krypteringsalgoritmer derude.\nAngreb som modifikation, masquerading, gentagelse og afvisning er nogle angreb, der truer integriteten. For eksempel kan du sige, at nogen sender en online-anmodning til en bank, og at nogen banker på meddelelsen undervejs, ændrer den og sender til banken. En teknik kaldet hashing bruges til at give sikkerhed mod sådanne angreb. Her beregnes en hashværdi baseret på indholdet af meddelelsen ved hjælp af en hash-algoritme som MD5 eller SHA og sendes med meddelelsen. Hvis nogen endda foretager en lille ændring af den originale meddelelse, ændres hashværdien, og det kan således opdage en sådan ændring. Angreb som angreb på nægtelse af service truer tilgængeligheden. Sig f.eks. En situation, hvor millioner af falske anmodninger sendes til en webserver, indtil den er nede, eller responstiden bliver for høj. Teknikker såsom firewalls bruges til at forhindre sådanne angreb. Så sikkerhed betyder at give de tre tjenesters fortrolighed, integritet og tilgængelighed ved hjælp af forskellige teknologier, såsom kryptering og hash-funktioner.\nHvad er privatliv?\nFortrolighed er en lignende betegnelse for fortrolighed. Her skal kun planlagte eller autoriserede parter være i stand til at dele hemmeligheder, mens uvedkommende ikke kan være i stand til at finde ud af hemmelighederne. Privatliv er en af de vigtigste og mest kritiske ting, når du leverer sikkerhed. Hvis der er et brud på privatlivets fred, påvirkes sikkerheden. Så privatliv er en del af sikkerheden. Sikkerhed involverer levering af tjenester såsom fortrolighed (privatliv), integritet og tilgængelighed, mens privatlivets fred er en sådan tjeneste, der er under sikkerhed. Sig, i et bestemt firma kommunikerer et hovedkontor med afdelingskontoret over internettet. Hvis nogle hacker kan erhverve følsomme oplysninger, går privatlivets fred tabt. Så teknikker som kryptering bruges til at beskytte privatlivets fred. Nu ved de ansatte på begge sider en hemmelig nøgle, som kun de kender, og enhver kommunikation kan kun dekodes ved hjælp af denne nøgle. Nu kan en hacker ikke få adgang til oplysninger uden nøglen. Her afhænger privatlivets fred, at nøglen hemmes. Privatlivets fred kan også gælde for en enkelt person. En person kan have data, som han har brug for at holde privat for sig selv. Så i en sådan situation kan kryptering også hjælpe med at give det privatliv.\nHvad er forskellen mellem privatliv og sikkerhed?\n• Sikkerhed refererer til at levere tre tjenester fortrolighed, integritet og tilgængelighed. Privatliv eller fortrolighed er en af disse sikkerhedstjenester. Så sikkerhed er et paraplybegrep, hvor privatlivets fred er en del af det.\n• At stille sikkerhed kan være dyrere end kun at give privatliv, da sikkerhed også involverer andre tjenester end privatliv.\n• Et brud på privatlivets fred betyder også et brud på sikkerheden. Men et brud på sikkerheden betyder ikke altid et brud på privatlivets fred.\nSikkerhed er et bredt felt, hvor fortrolighed eller privatliv er en del af det. Bortset fra at yde privatliv, betyder sikkerhed at levere to andre tjenester, nemlig integritet og tilgængelighed. For at give privatliv er den mest anvendte teknik kryptering. Privatlivets fred betyder, at noget kun holdes hemmeligt blandt de autoriserede personer. Hvis hemmeligheden lækkes, er det et brud på privatlivets fred og til gengæld også et brud på sikkerheden.\nInformationssikkerhedsattributter af JohnManuel (CC BY-SA 3.0)\nvægtløftning vs kropsvægtindhold vs funktionsmorfemer360 vs en grafikgrupperede vs ikke-grupperede datauvers vs fiosfilial io branded linkprimær overlevende falskkamsahamnida vs gomapseumnida\nForskellen mellem HTML og XHTMLForskel mellem kontosaldo og tilgængelig saldoForskellen mellem sorte penge og hvide pengeForskel mellem HSDPA og HSUPAForskellen mellem surt regn og normalt regnForskellen mellem Sidereal og SynodicForskellen mellem fotografering og digital fotograferingForskellen mellem lokal handling og polarisering


Fynbo fra udvalg bag sangbog: Naturligt med kraftige reaktioner | TV2 Fyn\nFynbo fra udvalg bag sangbog: Naturligt med kraftige reaktioner\nMette Sanggaard var med til at udvælge sangene til den nye højskolesangbog. Hun kalder den store debat om bogen for naturlig.\nDen nye udgivelse skaber debat om fravalget og tilvalget af sangene. Og det skal den gøre, mener en af udvælgerne. Redigering: Louise Koustrup\n13. nov 2020, kl. 08:46\n122 sange har måttet vige pladsen i Højskolesangbogen til fordel for 151 sange, der ikke tidligere har været at finde i den lille blå bog.\nFravalget af Shu-bi-dua's 'Danmark' og tilvalget af Isam B's 'Ramadan i København' har mødt kritik fra blandt andre Dansk Folkepartis Pia Kjærsgaard.\nMen det er naturligt, når der bliver reageret kraftigt på den slags udskiftning, mener Mette Sanggaard, der er forstander på Ollerup Efterskole og med i det udvalg, der har valgt sangene til den nye udgave af Højskolesangbogen.\nHalskæder af rav og glasperler:\nRige kvinder fundet begravet i Bullerup\n- Jeg tænker, at vi jo naturligt skal være uenige om de sange, der skal være i den bog.\n- Forhåbentlig stemmer de 601 sange, vi har valgt, ikke overens med et eneste menneskes personlige præferencer. Forhåbentlig har vi ramt bredt. Derfor vil der også komme kritik, siger hun til TV 2 Fyn.\nArbejdet med at udvælge sangene har ifølge forstanderen bestået i først at blive klog på, hvilket materiale der er at vælge imellem, og derfor har man været igennem omkring 10.000 sange.\nDerefter er det seks personer store sangbogsudvalg gået efter sange med kvaliteter, der også er i de sange, som den tidligere udgave indeholder.\n- Det er sange med eksistensfilosofisk efterklang, og der er nogle sange, der knytter sig til naturlyrikken og de folkelige bevægelser, der er i Danmark, siger Mette Sanggaard.\nFyns Kostumeudlejling til salg:\nLisette sælger 3.500 kostumer\nMen udvalget er også blevet pålagt at fravælge omkring 150 sange. En sværere opgave end at vælge til, mener forstanderen.\n- Det er jo sange, der allerede er i bogen, så det er ikke sådan, at vi har kunnet sige med de sange, at den og den overhovedet ikke hører til i Højskolesangbogen. Vi er blevet bedt om at fravælge cirka en fjerdedel af det repetoire, der er, og det har vi været nødt til at løse, siger hun og fortsætter:\n- Vi har jo prøvet at vælge de sange, vi synes, man bedst kan undvære.\nEn identitetspolitisk vogn\nSelvom Mette Sanggaard har en forståelse for, at der kan komme kritik, når man ændrer i Højskolesangbogen, så mener hun, at nogle bliver for låste i, hvad sangbogen kan og skal.\n- Jeg synes, at vi indimellem bliver spændt for en identitetspolitisk vogn, hvor det er enten eller spørgsmål, hvor jeg tænker, at det slet ikke er det, det handler om.\n- Musikken i Højskolesangbogen udvikler sig jo også, og det er vores opgave at prøve at afsøge nye veje for fællessangen for at sikre os, at den stadig er aktuel, og at det ikke på et tidspunkt bliver sådan en gammel ting.\nDen netop udkomne sangbog er den 19. udgave, siden den første gang udkom i 1894. Det er 14 år siden 18. udgave udkom.\nPå Højskolesangbogens hjemmeside kan man se en liste over de fravalgte sange, og de nye sange i bogen.


Se top ti over de værste realityprogrammer - Avisen.dk\nReality-tv er en udskældt genre, som anklages for at bringe det værste frem i folk. I nogle tilfælde er kritikken berettiget.\n13. september 2011 12:51\nReality-genren anklages ofte for at være underlødig og grænseoverskridende.\nPå 'Paradise Hotel' har deltagerne sex med hinanden for rullende kameraer, mens 'Robinson Ekspeditionen' presser sine deltagere til at fortsætte, selv om de er skrækslagne.\nMen hvor slem genren kan være, forstår man først, når man ser den liste, tvtid.dk har lavet over verdens værste realityprogrammer.\n10. 'The Swan' ('svanen', red.) er en konkurrence for jævne kvinder, som gennemgår en række plastikoperationer for at blive den smukkeste.\n9. I det danske program 'Sandhedens Time' bliver deltagerne stillet endog meget intime spørgsmål foran deres elskede, venner og familie. En løgnedetektor afslører derefter, om de taler sandt. TV3 står bag programmet.\n8. I amerikanske 'Bridalplastry' ('brudekirurgi', red.) kæmper 12 forlovede kvinder om at vinde så meget plastikkirurgi som muligt, inden deres bryllup. Vinderen af hver uges udsendelse får et stk. operation.\n7. 'Sister Wiwes' ('søster-koner', red.) handler om en mormon-familie fra Utah i USA, hvor hovedpersonen har tre koner. Nu vil han gerne have en fjerde, og tv-holdet følger konernes bestræbelser på at se lykkelige ud i alle skænderierne.\n6. 'My Big Fat Obnoxious Fiancée' ('min store fede uudholdelige forlovede', red.) er et program, hvor deltagerne snydes på flere niveauer. Hvis hovedpersonen formår at gifte sig med Steve, uden at familien brokker sig, får hun 250.000 dollars. Steve er imidlertid en skuespiller, som opfører sig ganske forfærdeligt.\n5. 'The Will' ('testamentet', red.) udmærkede sig ved at blive aflyst allerede efter første afsnit: En mange millionær udfordrer sine venner og familie for at finde en 'værdig' arving til sin ranch.\n4. 'Toddlers and Tiaras' ('babyer og diademer', red.). Det amerikanske program får 'De Unge Mødre' til at fremstå som idealet på moderrollen: En række små piger konkurrerer i skønhedskonkurrencer. Mødrenes ambitioner spiller en stor rolle i døtrenes liv.\n3. Indiske 'Dadagiri' har sneget sig ind i toppen af listen med konceptet: Du skal mobbes! En række studerende udsættes for grov mobning, og de skal forsvare sig. (UTV India)\n2. 'Who's Your Daddy' (hvem er din far', red.) konfronteres en kvinde med 25 mænd. Hun skal så prøve at regne ud, hvem der er hendes biologiske far. Gætter hun forkert, får den falske far 100.000 dollars.\n1. Og vinderen er............'Cheaters' ('de utro', red.). Dette program indeholder en masse vold og sex. Tv-holdet hjælper kvinder og mænd med at afsløre deres utro partnere. Det sker for åben skærm, hvilket flere gange har skabt voldelige konflikter. I dette eksempel stikker 'den afslørede' en anden mand ned.


Apartment ArieS at Plekhanova i Tomsk til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 357 ejendomme i Tomsk.\nApartment ArieS at PlekhanovaLejlighedPereulok Plekhanova Area, Sovetsky, Tomsk, Rusland, 634029 - Se på kortFantastisk8,1Baseret på16anmeldelserApartment ArieS at PlekhanovaSe flere billederSe flere billederSe alle 24 billeder\nMere om Apartment ArieS at Plekhanova\nNår du besøger Tomsk, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Aries Apartments at Pereulok Plekhanova Area, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. På Aries Apartments at Pereulok Plekhanova Area sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Dette hotels bedste faciliteter omfatter gratis trådløst internet på alle værelser, familieværelse. Nyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder opvarmning, skrivebord, altan/terrasse, ventilator, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Aries Apartments at Pereulok Plekhanova Area er et idéelt sted for rejsende der efterspørger charme, komfort og bekvemmelighed i Tomsk.


Oprette en konto idag Bbet casino\nDu skal blot klikke på et link her i denne anmeldelse for at komme videre til bet Danmark. Når du klikker på den tekst, åbnes et pop-up vindue derfor er det vigtigt at din browser tillader pop-up vinder og her kan du se formularen til oprettelse af et bet login med nemid. Du skal nemlig bekræfte din nye bruger på siden med NemID, hvilket er et krav af Spillemyndigheden i Danmark i forbindelse med sikkert spil. I formularen skal du indtaste personlig information som køn, fulde navn, fødselsdag og CPR-nummer, samt kontaktinformation som e-mailadresse og telefonnummer. Derudover skal du indtaste din adresse efterfulgt at dit ønskede login i form af brugernavn og kodeord.\nTrin for trin: Hvordan åbner man en konto hos bet365?\nReclame link Velkomstbonus hos bet Lige moment kan du fx få startbonus på en indbetalingsbonus, hvis du gør aldeles minimum indbetalning, når du vælger at åbne en konto hos bet regler og vilkår gælder. Denne bonus betyder at bet giver dig en afkast alt efter hvor meget du indbetaler i forbindelse med din registrering. Såfremt du besøger bet via din uro browser, så er designet akkurat det samme som på computeren.\nGODKENDT SIDER KONKURRENCE LIVE CASINO


Cervix slim og dine frugtbare dage 👼🏻 Omsorg For Børn\nCervix slim og dine frugtbare dage\nCervix slim kaldes også vaginal udledning, selvom dette ikke er et rigtigt rigtigt navn. Mønsteret for tilstedeværelsen af cervikal slim hjælper dig med at bestemme de frugtbare dage. Dit livmoderhalsslid sørger for lukning af livmoderen til tider, når du ikke er frugtbar og sikrer nem adgang, når du er frugtbar. Hvis du er opmærksom, vil du se, at du nemt kan genkende de forskellige øjeblikke. Cervix slim hjælper dig med at bestemme, hvornår du ægløses.\nCervix slim for menstruation eller cervikal slim\nFra det øjeblik, hvor dit livmoderhalsslid når scenen med cremet, begynder din krop at forberede sin frugtbare periode. Det er et godt tidspunkt at begynde at bruge en ægløsningstest hvis du havde til hensigt. Kun fra det øjeblik du cervikal slim Den næste fase er du virkelig frugtbar. Kun den vandige eller rå-hvidlig slim har den rigtige sammensætning, der gør det muligt for sædceller at komme ind i livmoderen. Hvis du er omkring 20 år gammel, har du normalt en dag eller 4 til 5 denne type livmoderhalsslid. Er du 30 år eller ældre, så har du denne farve slim kun 1 eller 2 dage.\nCervix slim når du elske?\nHvordan arbejder du, hvis du vil holde øje med dit livmoderhalsslid?\nDu kan kun gøre det ved at se på, hvad der kan ses i din undertøj eller trusser. Dette er ikke den mest pålidelige måde, men den mest ukomplicerede måde at se på, når du er frugtbar. Grunden til, at det ikke er så pålideligt er, at ikke alt, der sker inden i din krop, er mærkbart på ydersiden. Ofte kommer det glatte slim kun ud, når ægløsning allerede er sket. Det fortæller dig ikke noget om en nærliggende ægløsning, men kun om ægløsning, der har fundet sted. Det er ikke de oplysninger, du har brug for, fordi du allerede har det på dig kropstemperatur kunne have set.\nMange cervikal slim efter implantation er ikke ualmindeligt\nTjek den cervicale slim\nEn mere pålidelig metode til at kontrollere din cervicale slim end at se i dit undertøj er at fjerne noget slim fra livmoderhalsen hver morgen, under eller efter et brusebad med to fingre i din vagina. Sørg for, at du ikke bare har det godt eller er begejstret. Dette påvirker slim og kan give forkerte resultater. Hvis du har to fingre på livmoderhalsen, skal du klemme dem sammen og tage dem ud. Mellem dine to knuste fingre er slim. Hvis du langsomt sprer dine fingre, vil du se om den er strækbar og hvordan den ser ud.\n← Tips til temperaturmetoden\nKan du blive gravid med endometriose? →\nAutisme - Burn-Out-Mothers\nFor evigt online\nHvad skaber kærlighed?\nHistorien om tandfoden


Grove pitabrød - Nem opskrift på sunde pitabrød - Mummum.dk\nForside / Opskrifter / Bagværk / Madbrød / Pitabrød / Grove pitabrød\nNem opskrift på sunde pitabrød. Fyld dem med falafel eller en lækker tunsalat, så har du nem og sund aftensmad. De er også gode i madpakken og vi har dem ofte med på universitetet, når vi ikke gider rugbrødsmadder.\nTilsæt salt, olivenolie, rugmel og hvedemel og ælt til du har en smidig dej. Det er ikke sikkert, at du skal bruge alt melet.\nDæk skålen med et viskestykke eller husholdningsfilm og lad dejen hæve et lunt sted i cirka 1 time eller indtil den er hævet til dobbelt størrelse.\nDrys lidt mel ud på bordet. Slå dejen ned og del den i 8 stykker.\nRul ud med en kagerulle. Placer på et stykke bagepapir. Lad dem efterhæve i 20-30 min.\nTænd imens ovnen på 275 grader varmluft (eller så meget din ovn kan trække) og lad en bageplade være i ovnen, så den også bliver varmet op.\nNår ovnen er varm nok, så tager du den varme bageplade ud af ovnen og hiver bagepapiret med dine pitabrød over på bagepladen. Bag kun en plade af gangen.\nHerefter bages de på anden nederste rille i ovnen i ca. 7-8 min. alt efter hvor god din ovn er. De skal gerne hæve helt op og blive hule.\nFyld med ønsket fyld.\nTip: De kan også sagtens fryses ned og tages op efter behov.\nDe lækreste sunde, grove pitabrød lavet med rugmel. De er nemme og hurtige at lave og så er du sikker på at få den såkaldte lomme i brødet, så du kan komme fyld i. Der er bare ikke noget værre end at lave hjemmelavede pitabrød og så får man ikke hullet i midten. I stedet ender man med en flad bolle og det er altså ikke princippet i pitabrød.\nPitabrød til frokost eller aftensmad\nVi elsker at lave disse grove og sunde pitabrød til aftensmad eller frokost. Så plejer vi at fylde dem med falafel, oksekød, kylling, skinke eller en hjemmelavet tunsalat. Det er nemt og sundt til aftensmad og kræver ikke de store færdigheder i køkkenet. Man kan selvfølgelig også vælge at købe færdiglavede pitabrød, men dem her slår virkelig de der kedelige billige pitabrød, man kan få i butikkerne.\nMine pitabrød hæver ikke op – hvad gør jeg forkert?\nFor det første, så er det super vigtigt, at din ovn er godt varmet op. For det andet, så skal du også varme bagepladen op sammen med ovnen. Så når du løfter dine brød over på den varme plade, så får temperaturchokket brødene til at hæve, så de får lufthullet i midten.\nJep, de kan sagtens fryses.\nJa, vi pakker dem ofte med fyld og har dem med i madpakken. De er også rigtig gode, selvom de er kolde, så det kan man sagtens.


Hvornår Klipper Man Hæk? - havehygge.dk\nImage: Pixabay / wdietz\nSkal du til at klippe din hæk, så den bliver mindst ligeså smuk som naboens?\nSå er det vigtigt at du klipper den på det rigtige tidspunkt af året og ikke mindst med det rigtige værktøj.\nEr din hæk stedsegrøn ( den har blade hele året rundt rundt ), såsom lauerbærkirsebær, buksbom, taks eller gran, så kan du nøjes med at klippe hækken en gang om året. Det bedste er at du klipper den senest august / september.\nDisse hække kan du også nøjes med at beskære, alt efter hvilken en af typerne det er.\nLøvfaldshække ( hække der taber bladene om vinteren ), såsom bøgehæk, liguster eller hvidtjørn er hække som vokser meget hurtigt. Derfor kan du vælge at vente med at klippe den til juli måned og så kun klippe den en gang om året. Den vil på det tidspunkt af året også være temmelig langhåret og trænge gevaldigt til en klipning.\nØnsker du derimod en hæk, som står snorlige, så kan du klippe både forår og efterår.\nNår du klipper hæk, specielt når det er tidligt på året, så skal du huske at være opmærksom på dyr i hækken, så du ikke kommer til at klippe en fuglerede eller et andet dyr der sidder i hækken.\nTil slut vil vi hurtigt takke Perlen Odense for støtten de her bidraget til dette tekstindlæg. Hos Perlen Odense bestiller man specielt gerne Smykker og ure. Det årsagen til at Perlen Odense får omtale i dette tekstindlæg.\nNæste Indlæg Hvornår skal man vande blomster?


Sådan diagnostiserer du vitiligo hos hunde: 9 trin\nSådan diagnostiserer du vitiligo hos hunde\nVitiligo er som regel en ikke-farlig dermatologisk sygdom, der rammer flere hunde og især nogle racer. Det forårsager en ændring af farven på visse dele af huden, pels og næse, som taber pigmenterne - for at diagnosticere det skal du først se efter symptomerne og derefter bringe dyret til dyrlægen for en komplet evaluering.\nSe efter ændringer i næsens farve. Vitiligo manifesterer sig ofte på denne del af kroppen, der bliver hvid - hvis denne ændring er kendt, kan hunden få sygdommen.\nDet er en immunpatologi, som påvirker pigmenteringen af huden, hvilket gør håret, epidermis og hundens næse hvide.\nNogle dyr ændrer imidlertid næsens farve om sommeren og vinteren, især når de begynder at blive ældre. Under alle omstændigheder underrette dyrlægen, når du bemærker nogen anomali i farven på din trofaste venes næse.\nOverhold forekomsten af hvide pletter. De repræsenterer en anden indikation af sygdom - selv om vitiligo ofte manifesterer sig på næsen, kan den sprede sig til hele kroppen. I praksis bliver håret og huden hvid i stedet for at forblive deres naturlige farve.\nGenerelt rammer patologien først næsepartiet, især området nær øjnene.\nVær opmærksom på den udviklende hvalp. Vitiligo forekommer hyppigt i hvalpe "teenagere" der er tæt på voksenalderen. Hunden kan være helt sund, når den er ung, så pas det forsigtigt, mens du vokser opmærksom på hårets farve og næse.\nDet er en kronisk sygdom, der sjældent forsvinder helt, da det har en genetisk komponent og typisk fortsætter i hele livet-men du kan accorgerti nogle områder til at returnere den naturlige farve og andre hvide pletter dannes i forskellige områder af kroppen.\nVær opmærksom på røde og betændte øjne. Dette symptom indikerer forekomsten af en patologi, kaldet uveodermatologica syndrom, som påvirker hundens øjne - det er derfor vigtigt at bringe dyret til dyrlægen så snart som kendte øjenproblemer.\nVed, hvilke er de mest modtagelige løb. Da Vitiligo er en arvelig sygdom, nogle racer er mere tilbøjelige til at lide, især den afghanske jagthund, gravhund, schæfer, irsk setter, markøren, hjemløse og Samojed.\nTag hunden til dyrlægen. Hvis du er bange for vitiligo, bør du gennemgå en lægeundersøgelse, fordi ændringerne i hudfarve kan være tegn på andre sundhedsmæssige problemer. Veterinæren undersøger dyret og udfører en simpel hudbiopsi for at nå frem til en konklusion.\nAlle læger skraber normalt lidt hud til analyse og udelukker andre lidelser på denne måde.\nFor eksempel gennemgår nogle eksempler en farveændring i næsen, når de ikke har det godt - i andre tilfælde kan den person, der er ansvarlig for sådanne ændringer, være et traume for trøffel.\nSpørg lægen om at udelukke uveodermatologisk syndrom. Selv om vitiligo er en arvelig lidelse, kan den også stamme fra dette syndrom - i praksis kæmper immunsystemet hos de hunde, der lider af det, imod de pigmenterede celler. Det største problem relateret til denne patologi er det okulære involvering, der fører til blindhed.\nHvis dit dyr har dette syndrom, kan du normalt bemærke, at hans øjne er røde og betændte.\nAt vide, at vitiligo i de fleste tilfælde ikke er en farlig sygdom. Selv om det forårsager en ændring i hud og pelsfarve, beskadiger det ikke dyrets helbredstilstand generelt. Af denne grund, hvis dyrlægen kommer til denne diagnose, så prøv ikke at bekymre dig for meget - din firbenede ven vil stadig have et langt og sundt liv.\nMen hvis uveodermatologisk syndrom også er til stede, bør du prøve at behandle det, fordi det kan blinde hunden.\nLær om behandling. Hvis dyret har vitiligo, er der normalt ingen løsninger, men nogle mennesker har haft heldige med kosttilskud, såsom vitamin E-parlane hos dyrlægen. I tilfælde af uveodermatologisk syndrom behøver hunden både immunosuppressive stoffer og aktuelle øjenprodukter til at klare øjeforstyrrelser.\nSådan hjælper din hund med at tabe sig\nSådan beregner du hundens alder\nHvordan man forstår, om hamsteren er ved at dø\nHvordan man forstår, hvis Porcellino d `India er syg\nSådan forstår du, om din hund har Parvovirus\nSådan appliceres næsepatcher\nHvordan tynde næsen\nSådan tynd næse med makeup\nHvordan man helbreder hundens mange\nSådan bestemmes det, om en hund er dehydreret\nSådan undersøger hunden for dermatophytose\nSådan forhindres pletter i at rive i hunden\nSådan genkender du Epulis hos hunde\nSådan genkender du mosen i hunde\nSådan fjerner du Forasacco fra en næses næse\nHvordan man ved, hvis din hund er dårlig\nSådan berører du en næse i Adobe Photoshop\nSådan behandles nysen med hundens blod\nSådan behandles nakkepine hos hunde\nSådan behandles aspergillose hos hunde\nSådan behandles folliculitis hos hunde\newtalxy.ru » Kæledyr » Sådan diagnostiserer du vitiligo hos hunde