★ En dag til dag rejseplan for den perfekte weekend i San Francisco ★\nSom inspirerende og karismatisk som sin enestående indstilling står San Francisco adskilt fra andre amerikanske destinationer; I virkeligheden vil du kæmpe for at finde mange steder som det overalt i verden.\nDen berømte by er omringet på tre sider ved at køre vand og garnet med et gitter af gader, der modigt modtager trettio graders gradienter, elementer, der transcenderer geografi for at infuse San Francisco med den dristigt uafhængige ånd, som den er kendt for.\nDette indtryk er tydeligt ikke kun i byens klangende svævebaner og charmerende pastellhuede victoriansk arkitektur, men også i sit ry for at vinde progressive idealer og HBT-rettigheder.\nSelv vejrmønstre her er idiosynkratiske: sommeren ankommer ikke til midten af september. Hvis du er på vej til San Francisco for en weekend, er det den bedste måde at bruge det på.\n1. Ferry Building og Embarcadero\nDenne stærkt konstruerede bygning var engang terminalen for 50.000 pendlere dagligt i 1930'erne, men det er nu kendt som meget (hvis ikke mere) for sin gourmetculinary markedsplads.\nTre gange om ugen opdrætter lokalbefolkningen her til Ferry Plaza Farmers Market (tirsdag, tors og lør), når der bliver solgt en snegl af friske Californien-producerede produkter - samt tilberedte fødevarer fra flere restauranter i Bay Area - fra talrige boder, der flankerer bygning.\nTag en lys morgenmad, før du går ud langs spadsereturet.\n2. Filbert Steps og Coit Tower\nTag din tid op ad disse garden-flanked trapper undervejs til en prisbelønnet panorama. I foråret er det løvforbrugende område omkring Napier Lane yderst duftende med kaprifol og roser.\nGennem hele dit besøg, se og lyt efter de støjende grønne papegøjer, der befolker området - den store flok, udødeliggjort i 2005-dokumentarfilmen The Wild Parrots of Telegraph Hill, vokser i løbet af året.\n3. Spadsere gennem North Beach\nPå en gang et vandkvarter blev North Beach mistet sin bayside-indstilling, når byen udvidede på losseplads nord for Francisco Street.\nOmrådet voksede som et italiensk-amerikansk højborg gennem hele det tyvende århundrede og forbliver så i dag, med kulturelle og boliger spredt over fra nabostaten Chinatown, der giver et twist til byens eget Little Italy.\nNorth Beachs charme bedst værdsættes ved at slentre sine livlige gader, nyde måltider i sine mange restauranter og få et par runder i sine utallige barer og caféer.\nPizzaen hos Tony's Pizza Napoletana er altid upåklagelig takket være evnen til elleve gang (og tælle) World Pizza Champion Tony Gemignani.\nUanset om du lander et bord ved siden af murstenovnen på denne berømte pizzaforretning eller vælger at gå hurtigere og billigere på den medforvaltede Tony's Coal-Fired Pizza & Slice House et par døre op ad blokken, vil du tænke dig Jeg er død og gået til pizza himlen.\n5. Udforsk Chinatown\nVed siden af North Beach synes Chinatown at være en helt egen verden med kaotisk handel langs Stockton Street og fredfyldte templer på nærliggende Waverly Place.\nDen ældste Chinatown i USA var enklaven oprindeligt et groft og tørret område, der blev afviklet af kinesiske søfolk, og håbede at drage fordel af Gold Rush, såvel som kantonesiske arbejdere, der arbejdede på den transkontinentale jernbane i 1860'erne.\nLav en kort gåtur til Cable Car Museum og Powerhouse, der giver en overbevisende kig ind i verden af slutningen af det nittende århundrede industrien ved at skrælle gardinet på San Franciscos underskriftskabelbaner og de ti miles af spor, som de trille på.\nNæste hop ombord på et nittende århundrede vogn tilbage til Market Street.\nBillede af Mobilus I Mobili på Flickr (CC BY 2.0)\n7. Gå til et San Francisco Giants spil\nFang en natkonkurrence på bugten AT & T Park, hvor hvidløgsfrites og pølser er lige så gode som udsigten.\nHandlingen på banen har været fantastisk spændende for sent: Efter en efterårsperiode på over 50 år uden et mesterskab, fik jomfruerne World Series titler i 2010, 2012 og 2014. Billetter kan være ganske vanskelige (og sjældent billige) at komme forbi , så en smart mulighed er at køe op for en tre-inning stående plads-kun stedet bag højre felt hegn, gratis.\nLinger i syd for marked for en post-game pint på ballpark-tilstødende brewpub 21st Amendment Brewery (som også serverer pålidelig pub mad) eller hovedet tilbage op til summende North Beach, hvor natnat drikke muligheder er vrimlede.\nPrøv Tosca Cafe, hvor jukeboxen spiller ikke andet end opera, eller Comstock Saloon til sen nat jazz.\n1. Reflektere ved Alcatraz\nAlcatraz blev oprindeligt bygget som et amerikansk hær fængsel i 1912, og blev landets mest berygtede føderale penitentiary i 1934, hvor amerikanske højest profilerede kriminelle blev fanget.\nDen blev forladt af økonomiske årsager i 1963, og i dag ser over en million besøgende på sin strand hvert år.\nBestil dine morgenbilletter til denne stærke ø i god tid; Fange dagens første færge giver dig mulighed for at få den uhyggelige gamle stockade tilsyneladende helt til dig selv - hvis du kan tage øde.\nUd af fængslet og tilbage på fastlandet, tag en frokost fra Blue Barn Gourmet, en fremragende sandwich og salatbutik på Chestnut Street.Kød-elskere vil utvivlsomt gerne forkæle sig i den krydrede Ragin 'Cajun sandwich.\n3. Besøg Palace of Fine Arts\nBygget til 1915's Panama-Pacific International Exhibition - en verdensmesse, der bekræftede San Franciscos tilbagevenden til det internationale projektlampe efter ødelæggelsen af byen udholdt ni år tidligere - Palace of Fine Arts udholden som en af Bay Areas underskrift arkitektoniske stykker.\nNyd din frokost, mens du beundrer svanerne og Palace of Fine Arts 'majestætiske åbne rotunda fra en bænk flankerer sin dejlige lagune.\n4. Slap af på Crissy Field\nSpadsere stierne eller sidde på stranden og se de passerende skibe på dette meget populære grønne rum i skyggen af den store oransje bro.\n5. Marvel ved Golden Gate Bridge\nI en by rig med ikoniske billeder, vil få bestride, at Golden Gate Bridge topper listen.\nDen 4200ftede hængebro var oprindeligt slettet for at være grå, men den såkaldte internationale oransje primerfrakke viste sig så populær at den har udholdt siden spændets 1937-debut.\nDen ambitiøse kan gøre 4,5-mile rundtur tur over dette øjeblikkeligt genkendelige span; alle vil dog gerne øve sin imponerende skønhed uanset.\nReserver i god tid på The Slanted Door, en denne højt ansete restaurant ved vandet, der serverer uendelig fransk-vietnamesisk køkken.\n7. Fang et show på Great American Music Hall eller Beach Blanket Babylon\nTjek kalenderen for at se, hvad der foregår på Great American Music Hall, byens fineste og ældste livemusik.\nAlternativt, hvis det er en lørdag, sigter mod at fange en 9.30 pm præstation af Beach Blanket Babylon i North Beach. Lige dele Sne hvid, Saturday Night Live og The Daily Show, dette ufattelige show - den længste løbende musikalske revue i USA - og dens ekstravagante parykker ser aldrig ud til at miste damp.\nUdforsk mere af San Francisco med Pocket Rough Guide til San Francisco.Sammenlign fly, bog hostels og hoteller til din rejse, og glem ikke at købe rejseforsikring før du går. Udvalgte billede Pixabay /CC0.


HDMI kabel til gaming - anbefalinger - Hardware & Tilbehør - Tweak.dk\nEr interesseret i at købe et HDMI kabel, så jeg kan forbinde min bærbar til mit TV, så jeg har en større skærm at spille på.\nHvilket specifikt HDMI kabel egner sig til dette? Billedet skal selvfølgelig være skarpt, og uden noget delay. Har fået det indtryk, at det ikke kan svare sig at købe de dyre kabler, passer det?\nKom gerne med links til konkrete modeller\nsøndag, 19. juni 2011, 18:11\ndet er jo ikke alle kort med hdmi der understøtter full hd men jeg har selv et 1.4 1.5 til 200-300kr. og et gammelt 1.? 10m til 75kr. eller såden noget. jeg kan ikke se forskel, det eneste der er, er at det gamle ikke understøtter 3D\nsøndag, 19. juni 2011, 18:13\nSå længe at du holder dig under de - er det 10m? så er det billigste lige så godt som det dyreste. Signalet er digitalt og meget mere hårdfør overfor forstyrrelse. Det er kun ved meget lange afstande (hvilket HDMI slet ikke er bygget til) at det giver pote at købe de "guldbelagte".\nDet første det bedste du kan finde burde fungere - de nyeste "versioner" af HDMI har fået strøm i kablet og lign. dillerdaller.\nsøndag, 19. juni 2011, 18:18\nPræcis, og ja det skulle gerne være efter de 10m at "dyre" kabler kan betale sig.\nTak for svarene. Ser dette kabel fornuftigt ud?\nsøndag, 19. juni 2011, 20:18\nJa Men jeg vil nu anbefale av-cables.dk. Det er super services og alt det der.\nnok det samme kabel... men, du sparer en femmer\nsøndag, 19. juni 2011, 20:27\nHvilket TV har du, for det afhænger det vel meget af. Personligt kan jeg ikke holde ud at spille på mit tv pga for meget delay, på trods af at det ifølge producenten har en repsonstid på 6 ms.\nOg hvis jeg ikke tager helt fejl er det specielt 100 hz fjernsyn der er meget delay på (mit tilfælde -.-)\nDette indlæg er blevet redigeret 1 gange, senest redigeret af "Nuller-Joe" (19.06.2011, 20:35)\nsøndag, 19. juni 2011, 20:32\nJa AV-cables er typisk billigere end de andre butikker - og så har de god forstand på dem (har før måttet kontakte dem og spørge)\nSom Nuller-Joe er inde på, så kan TV'et være for langsomt. Men det finder du jo kun ud af på én måde - medmindre du kan låne et kabel af en bekendt og teste det.\nKøber et billigt kabel, så må vi se om det fungerer ordentligt - hvis ikke det dur til gaming, kan det jo altid bruges til film. Kan ikke finde noget om ms i TV'ets manual, ej heller hvilken model der er tale om.


La bise - kindkys på fransk - Connaissances.dk\n16. februar 2016 2 Jette Kultur Mennesker\nI tirsdags i kommentarfeltet skrev Kristina: Jeg kom til at tænke på et emne som forvirrer især udlændinge, men også franskmænd pga de regionale forskelle, nemlig la bise.\nOg det har hun helt ret i, for det er ikke så ligetil. For hvor mange kindkys giver man? Og til hvem? Og hvilken kind skal man begynde med?\nJeg har spurgt lidt rundt, hvad man gør i de forskellige egne af Frankrig, for der er regionale forskelle, og det er ikke altid logisk. Fælles er dog, at kindkys primært er mellem kvinder, eller en kvinde og en mand, mens mænd oftest giver hinanden hånden. Det mest udbredte er at man starter med højre kind, men igen: i nogle egne af Frankrig starter man med venstre kind.\nDorothée fra Calais fortæller, at reglen her er 4 kindkys blandt venner, familie og kolleger, altså med mennesker man kender godt. Mændene giver som regel håndtryk, hvis de kun kender hinanden perifert eller slet ikke. Hun fortæller videre, at i Valenceområdet (syd for Lyon), hvor en af hendes veninder er fra, er det 3 kindkys.\nBlot 3 timers kørsel syd for Valence, i Callas tæt ved Middelhavskysten, fortæller Jens Peder at normen er 2 kindkys blandt venner. Han fortæller videre at det også i Marseille er normalt med 2 kindkys, og kun mænd der kender hinanden meget godt eller er i familie giver 2 kindkys.\nSolveig, der bor i Champagne-Ardenne, fortæller, at der ikke er nogen regler (for antal kindkys), og fortsætter: I min familie fire kys, i hvert fald i en del af familien, i andre familier og venner to eller tre eller fire, nogle familier kysser mændene hinanden (som i min), andre gør ikke.\nKristina, der bragte emnet på bane i kommentarfeltet i tirsdags, bor i Caen i Normandiet. Her er reglen 4 kindkys, mellem kvinder eller kvinde/mand. Ikke mænd imellem. Kristina fortæller videre: Jeg har lagt mærke til at min store datter på 12 er begyndt at “faire la bise” med sine veninder efter at hun begyndte i collège sidste år, men ikke alle veninder. Sjovt nok er det kun med de nye veninder og nye drengevenner, mens hun ikke gør det med sine gamle og bedste veninder og drengevenner, som hun har kendt i årevis. Min datter udtaler også det er totalt kikset at nogle faktisk kysser rigtigt, det skal man endelig ikke gøre.\nSom Dorothée også nævner det ovenfor, så er det almindeligt at man også er på kindkys med kollegerne, i visse sammenhænge. På Kristinas arbejde gør man det normalt ikke på arbejdspladsen, men hun fortæller at hvis man møder kollegaer udenfor arbejdstiden kan man sagtens “faire la bise”. […] Dog bruges det at “faire la bise” på mit arbejde, når vi kommer tilbage efter sommerferien, men aldrig med dem der er højere i hierakiet end en selv.\nMogens (som i Frankrig kaldes Maurice fordi det er helt umuligt at sige ‘Mogens’ på fransk) og hans hustru har et hus i Loupian tæt ved Montpellier, og her er reglen helt klar: Det er tre bises. Point final ! […] Der kan så være forskel på, hvor hurtigt man kommer på bise. Vi har en fransk veninde i Meze (ca. 3 km. fra os). Hun har boet 25 år i Danmark som chef for det franske turistbureau i Danmark. Hende traf jeg første gang i den lokale cave cooperative, hvor hun med høj stemme på dansk spurgte, hvem der ejede den dansk indregistrerede bil udenfor. Jeg svarede, at det var mig. Hun gik hen til mig, præsenterede sig og gav mig 3 bises. Mogens oplever også en modsatrettet kulturforskel, når franskmænd og danskere skal hilse på hinanden: […] For fransmænd er bise helt naturligt, hvilket vi kolde nordboere skal vænne os til. Derimod føler de det grænseoverskridende og alt for intimt, hvis man vil give dem et kram.\nPersonligt har jeg mest erfaring fra det sydvestlige Frankrig (departementet Gironde og nærmere bestemt Saint-Emilion og omegn), og her er reglen 2 kindkys, begyndende med højre kind. Men hvis man er i en situation, hvor man ikke har set hinanden længe og er superglade for at ses igen, kan man godt give 4 kindkys. Men igen, det er en balance, og min tommerfingerregel plejer at være at jeg lader den indfødte franskmand tage ‘têten’.\nSå hvis man ikke er vant til kindkysseri og forudser en situation, hvor det kan ske, er mit bedste råd lige at forhøre sig diskret på forhånd – f.eks. hos værten/værtinden, hvis man er inviteret til middag og der kommer andre. Og hvis man ikke har mulighed for det, så gå ud fra at det er 2 kindkys, begyndende med højre kind. Kender man slet ikke personen, kan man starte med at give hånd, og lade det være op til franskmanden at tage initiativet til at faire la bise. Og skulle det ske at man alligevel havner i en akavet situation, så tag det fra den humoristiske side. Værre er det heller ikke, og der er som regel forståelse for, at man som ikke-franskmand er uvant med situationen. Og så er ‘faire la bise’ jo også et glimrende samtaleemne om kulturforskelle, og en måde at få brudt isen på. Bare husk at man ‘kysser’ ved blot at sætte kind mod kind, ikke læberne!\nHvad er din oplevelse med franske kindkys? Fortæl os gerne om det i kommentarfeltet.\nTags: kindkyskulturforskellela bise\nNext Roosevelt, Churchill og de Gaulle\nPrevious Verden på fransk – en antologi om litterær frankofoni\nMette Nybo siger:\n16. februar 2016 kl. 21:26\n2 i Limousin – eller 4, når det er længe siden, man har set hinanden😚😚\n16. februar 2016 kl. 21:55\nTak for input Mette :) Limousin er heller ikke så langt fra Gironde.


Nyt ekspeditionsskib - Havana\nDrømmen om at sejle nordpå har i mange år rumsteret i vores lille familie. I vores store verdensatlas sidder der mange fedtede fingeraftryk på de kort, der dækker Norges vestkyst, Færøerne, Island og Grønland. Vi kunne nok godt sejle derop i Havana, men det vil vi ikke. Vi har altid haft det sådan, at skulle vi op på de kanter, så skulle det være i et skib bygget af stål eller aluminium. Andre har sejlet i de farvande i glasfiberskibe og gjort det med held, så Havanas glasfiberskrog skulle såmænd nok også holde til det. Men hvis vi virkelig skal ind og skubbe til nogle isflager, så synes vi at skibet skal være stærkere, og det skal også være isoleret, så vi ikke frostsprænger alt ombord, inklusiv os selv.\nI mange år har vi holdt øje med skibe, der kan besejle de arktiske farvande, og om nogle af dem skulle komme til salg. Det gjorde det tidligere svenske søredningsskib Wallenberg i vinters, og den har vi købt. Det er et pragtfuldt skib! Bygget i 1951 til den svenske søredningstjeneste, og har sejlet i tjeneste i Østersøen frem til 2003. Det er forstærket til isbrydning, har to kraftige motorer, er isoleret og på alle måder et bomstærkt lille skib.\nDen helt store forskel, og det vi nu skal til at vænne os til, er, at den ikke har mast og udelukkende er et motorskib. Men til alle de drømme vi har om at gå nordover, kan vi ikke forestille os et mere velegnet fartøj, og så må vi lære at leve med at det bliver for motor og ikke vindens kraft.\nPå Havana har vi kun plads til en lille gummibåd med plads til 3-4 dykkere og vores udstyr. Størrelsen på Havanas gummibåd har altid været en begrænsning for, hvor langt vi kan komme og i hvor store bølger. På Wallenberg har vi en kran, der kan løfte en lidt større gummibåd i vandet, og det vil give os nogle helt nye muligheder for at komme endnu længere ud og endnu tættere på det, vi gerne vil opleve.\nSkibet er bygget med fire kahytter, og Marian og jeg har allerede bygget tre af enkeltkøjerne om til dobbeltkøjer, så også Emil og Theis, og deres kærester, kan få en ordentlig køje. Den fjerde kahyt er forsat 2 enkeltkøjer, men jeg har sagt til Alfred, at de også sagtens kan bygges om til dobbelt, når det en dag bliver aktuelt.\nAlle vores weekender og fridage i foråret brugte vi ombord på Wallenberg. Begge motorer har vi haft skilt ad og samlet igen, ogder er gået mange timer med at finde vej i alle rør, kontakter, kabler, hydrauliksystemer og pumper ombord. Man bliver jo nødt til at kende sit skib, inden man sejler ud, og efter 4-5 måneder i arbejdstøjet var vi i august måned klar til at sejle vores nye, 66 år gamle, baby hjem.\nAlt virker ombord, men også meget er forældet eller trænger bare til en kærlig hånd og lidt ombygning. Så nu venter et efterår, vinter og et forår hvor der skal knokles med at svejse, skrue, male, lave lys, bygges om på vand og holdingtanke og alle de andre 1000 småting. Vi skal have lavet plads til arktisk dykkerudstyr og kompressor, og finde en god måde at få indbygget en lejder/platform, så vi kan dykke lige ud over siden, og komme op igen. Men det er alt sammen bare opgaver vi glæder os til at komme i gang med.\nHvornår vi skal afsted og hvilken kurs vi lægger ud på, er endnu ikke på plads. Men nu har vi skibet, og en kæmpe lang ”at-gøre-liste”, og så må planer og drømme begynde at tage form herfra.\nVi glæder os vildt til at tage jer med ombord.\nMikkel og resten af ekspeditionsholdet.\nPS: Her er en video af Wallenberg, som vi har fået lov at vise af mægleren.\nTil de mere skibsinteresserede er her lidt hårde fakta:\nR/K KA Wallenberg bygget på Djurgaardsvarvet i Stockholm 1951.\nDoneret af Knut og Alice Wallenberg og opkaldt efter dem.\nOmbygget i 1985 på Öregaardsvarvet. Ny overbygning i aluminium, nye motorer og installationer.\nLængde: 19,8 meter.\nBredde: 6,03 Meter\nDybgang: 2. 7 Meter.\nVægt: ca. 70 tons.\nPladetykkelse for: 8,5 – 9,5 millimeter\nPladetykkelse skrog: Ca 6, 0 millimeter\nMotor: 2 x Volvo Penta TMD100A på hver 195 hk.\nLysmaskine 220/380 V.\nHydraulisk kran, kapstan, ankerspil og bovpropel.\nCrusing speed: 7 knop\nMax Speed: 9,5 knob\nI privat eje siden 2003. Kun én ejer ud over søredningstjenesten.\nTidligereTidligereNy motor i Havana\nNæsteNy bog fra sidste halvdel af jordomsejlingenNæste


Biotherm Biosource Baume en Huile make-up fjerner - Hudpleje\nBiotherm Baume en Huile er en effektiv og mild rens og make up fjerner der fjerner vandfast make up. Den består af en balm der bliver transformeret til en en mild olie, som effekivt fjerner snavs og make up, selv vandfast mascara. Ingredienser: Life Plankton ™, L.Saccharina, Tropisk Olie, Shea Butter.\nDette produkt omdannes til en silkeolie når det kommer i kontakt med vand. Dens balsam-til olietekstur efterlader huden ufedtet.\nBrug dine hænder til at opvarme en lille smule balsam. Massere forsigtigt på tør hud og emulger med vand. Skylles efter grundigt med vand.


Job på kontoret i København - Slopetrotter Skitours\nArbejd på Slopetrotter-kontoret\nHos Slopetrotter Skitours brænder vi for uforglemmelige ski-oplevelser. Sådan nogle, der sætter gang i adrenalinen. Vi lægger stor vægt på at give vores gæster unikke oplevelser ud over det sædvanlige skiløb.\nDet stiller høje krav til vores medarbejderes evner til indlevelse og engagement.\nSamtidig har vi travlt på vores skønne kontor i København og søger derfor nye ski-glade mennesker, der vil være en del af teamet.\nLedige stillinger på Slopetrotter kontoret lige nu:\nKunne du tænke dig at være en del af Nordens største skirejseselskab, og brænder du for at sælge oplevelser i sneen? Så er du måske vores nye ferierådgiver! Her får du ansvaret for at rådgive gæster om valg af skiferie og følge dem helt til efter hjemrejse...\nSælge skiferien til gæsten\nRådgivning om forsikring, skiskole, skileje, adventure-produkter m.m.\nOpfølgning på spørgsmål inden afrejse og opdatering af bookinger\nVi leder efter ferierådgivere, som er gode til at leve sig ind i gæsternes behov og drømme, og som brænder for at sende en masse gæster afsted på deres livs skiferie. Så hvis du motiveres af salg, og elsker at arbejde i et miljø, hvor der er fuld fart på og masser af teamwork, så er det her job en fantastisk mulighed for dig.\nDu er energisk og drives af at opnå resultater\nDu er socialt anlagt med fremragende kommunikationsevner\nDu er initiativrig og nysgerrig efter at finde kreative løsninger\nDu har integritet, og kan stå ved, hvad du lover gæsterne\nDu er handlekraftig og kan "make things happen"\nDu har lyst til at være en del af et team, der elsker skisport\nDet er et krav, at du taler og skriver flydende dansk. Hvis du taler andre af de nordiske sprog, så kan vi tilbyde endnu flere muligheder.\nVi inviterer til interviews løbende, og vi opfordrer derfor til, at du hurtigst muligt sender dit CV samt ansøgning til Maja Olsen på mo@slopetrotter.com.\nVi ser gerne en mindre videopræsentation af dig selv, men dette er ikke et krav.\nEr du norsktalende, der bor i Danmark eller gerne vil flytte hertil - og brænder du samtidig for skiferier og god service? Så har vi jobbet til dig her... Som ferierådgiver er du ansvarlig for at sælge og rådgive omkring skiferier - og følge gæsten helt fra først kontakt til efter hjemrejse...\nSparring med gæsten i forhold til at finde den rette løsning, der matcher ressourcer og behov\nSalg af rejsen\nRådgivning om forsikring, skiskole, skileje, adventure-produkter, etc.\nVi leder efter ferierådgivere til det norske marked, der tør byde på sig selv og stræber efter at sende vores gæster afsted på deres livs skiferie. Så hvis du motiveres af salg og elsker at arbejde i et miljø, hvor der er fuldt fart på i tæt samarbejde med dine kollegaer, så er dette en fantastisk mulighed for dig.\nDu er socialt anlagt med fremragende kommunikative evner\nDu har stærke samarbejdsevner og lyst til at arbejde tæt sammen med dit team\nDu er initiativrig og nysgerrig efter at finde alternative løsninger\nDu har integritet og kan stå inde for dine ord\nVi ser gerne, at du har et hjerte, der brænder for skisporten\nDet er et krav at du taler og skriver flydende norsk. Hvis du har har andre nordiske sprogfærdigheder, vil det åbne flere muligheder for dig, da du kommer til at arbejde tæt sammen med vores danske og svenske afdeling.\nLæser du markedsføring, kommunikation eller lignende relevant fag - og drømmer du om at prøve kræfter med en bred vifte af forskellige marketing- og kommunikationsopgaver? Så er du måske Slopetrotters nye marketing-praktikant - vi er fleksible med perioden...\n→ Du har flair for kommunikation - særligt sprog og tekstskrivning er lige dig.\n→ Du drømmer om at arbejde med fx e-mail marketing, sociale medier og web.\n→ Du arbejder selvstændigt og struktureret\n→ Du er lærenem og har nemt ved at sætte dig ind i nye opgaver og systemer\n→ Du har måske stået på ski eller snowboard\n→ Du er glad, smilende og klar på at have det sjovt på jobbet.\n→ Skrive tekster til brug omnichannel (web, blog, e-mails, SoMe)\n→ Holde Slopetrottter’s website opdateret\n→ Producere e-mails til udsending og indhold til fx vores facebook-side.\n→ Udarbejde pressetekster og arbejde med diverse PR-relaterede opgaver\n→ Evt. korrekturlæsning, foto- og video-redigering og diverse andre marketing opgaver\nEt fedt, anderledes og spændende praktikophold, hvor du får mulighed for rent at producere indhold, du reelt kan se online efterfølgende. Du får bred berøringsflade med forskelligartet opgaver i marketing. Du bliver en del af et ambitiøst og ungt team, med søde mennesker (hvis vi selv skal sige det). Vi ved, at du er i praktik for at lære, og derfor vil hele praktikopholdet bære præg af løbende konstruktiv feedback og sparring - så du kommer ud på den anden side med hands on erfaring.\n→ Praktikperiode: afhænger af dit studie - vi er fleksible.\n→ Praktikken er ulønnet. Du får betalt frokost og kaffe.\n→ Praktiksted: København\nLyder det som noget for dig? Send en motiveret ansøgning og CV til Claudia de la Mau, Brand Manager for Slopetrotter på Skitours.\nDu er altid velkommen til at søge uopfordret, hvis du brænder for skiferier og god service. Send en mail til slopetrotter@slopetrotter.dk og skriv gerne hvilke områder, du vil arbejde inden for.\nVi kan tilbyde dig et job i et ungt og dynamisk team, hvor vi lærer meget af hinanden, og hvor vi blander det sociale med det seriøse.\nEt arbejde hos Slopetrotter Skitours betyder, at du får medindflydelse på processer og tiltag i et firma, der holder af nye idéer og personlighed. Vi tilbyder en attraktiv lønpakke og indledningsvis intensiv oplæring, hvor du lærer om vores destinationer, hoteller, pensioner, lejligheder, transport m.m. Derudover bliver der afviklet studieture til vores destinationer i Alperne.\nEn anden fordel ved at arbejde hos Slopetrotter Skitours er, at arbejdet er sæsonpræget. Det vil sige, at vi har mere tid til at nyde sol og sommer, da vores højsæson ligger om vinteren, når det alligevel er mørkt og koldt udenfor.\nHar du spørgsmål? Ring til os på 70 225 285 eller skriv på slopetrotter@slopetrotter.dk


The Philosopher of Sustainability in Practice (2018/2019)\nBæredygtighedsfilosoffen i praksis (valgfrit linjemodul 12: Filosoffen i praksis)\nPrøvens navn Bæredygtighedsfilosoffen i praksis\nDen studerende skal skrive en målrettet tekst i hvilken, den studerende henvender sig til en erhvervsmæssigt set relevant modtager. Teksten skal indeholde en beskrivelse af, hvad anvendt filosofi er, hvilke faglige og personlige kompetencer vedkommende har, illustreret med bl.a. henvisning til projektorienteret forløb, hvad den studerende ser som det gode arbejde og hvorfra denne forståelse kommer, hvilken forståelse den studerende har af modtagerens organisation, og hvilke opgaver og funktioner, den studerende ser sig selv i stand til at løfte eller bidrage til. Teksten skal være skrevet, så den i sin form og sprogbrug er tilpasset den idealiserede modtager. Teksten vedhæftes som bilag til projektrapporten, der afleveres som afslutning på modulet.\nPrøvetiden er den samlede prøvetid for modulerne 11 og 12.\nEngelsk titel The Philosopher of Sustainability in Practice


Severin Mikrobølgeovn – køb online på imerco.dk\nForside El Husholdning Mikroovne Severin Mikrobølgeovn 20 liter - 9 programmer - Inkl. grill stativ\n20 liter - 9 programmer - Inkl. grill stativ\nNår tiden er knap og maden skal være let – så ty til mikrobølgeovnen MW 7875 fra Severin. Mikroovnen er brugervenlig med alle de nødvendige funktioner til let og hurtig madlavning.\n9 effektindstillinger inkl. optøening\nMed MW 7875 får du en mikrobølgeovn med grill-funktion. Den har 9 forskellige effektindstillinger, samt et optøningsprogram – så du altid kan finde det program, der hjælper dig. Mikrobølge- og grillfunktionerne kan benyttes separat eller i kombinationer.\nMikrobølgeovnens ovnrum er på 20 liter, med et brugbart rumfang på ca. 8 liter, som giver plads til tilberedning af det meste. Drejetallerkenen måler 24,5 cm i diameter og er aftagelig. Ovnen har et varmeisoleret kabinet og er indbygget med en timer med lydsignal, som kan indstilles op til 30 minutter.\nDer medfølger et grillstativ.\nMikrobølgeovnen bør rengøres regelmæssigt og fødevarerester skal fjernes. Den kan aftørres med en fugtig klud, og hvis ovnen er kraftig tilsmudset, kan der bruges et mildt rengøringsmiddel.


Skal din have i topform i år, så vil denne Centrifugalspreder CS2500 fra Texas.dk sandsynligvis løse din udfordring. Og tak fordi du besøger vores side med et stort udvalg af havemaskiner. Er det dig, der skal sørge for at græsplænen står flot i år, er her på siden, alt du har brug for. Varekataloget er stort, og er vores helt bedste bud på at finde noget, som kan være dig til hjælp i havearbejdet. Det spiller ingen trille om, din bedre har halvdel har bedt dig om at fælde et træ i haven eller rykke en træstub op; her på websitet kan du finde inspiration til de dele, der passer til opgaven.\nKøb Texas Centrifugalspreder CS2500 til kun kr. 699.00\nCentrifugalspreder CS2500 ligger i toppen af listen med bedst sælgende varer i webshoppen i den eftertragtede varegruppe Spreder. Vidste du, at du også får hele 365 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Det er snart allemandsviden at man helst køber sin Centrifugalspreder CS2500 online hos webshoppen Texas A/S, der altid har et stort udvalg af populære varer. Hos webshoppens store udvalg er der helt sikkert noget for dig, det kan jo passende være dette produkt. Når du handler online er priserne bedre- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nFordele når du køber TEXAS Centrifugalspreder CS2500 online\nHver eneste gang, du shopper online i en dansk webshop, er betingelserne lidt gunstigere, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Danske webshops skal jf. loven give 14 dages returret. når produkterne er købt online, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere som ligger udover de lovpligtige 14 dage. At webshops har alt liggende klar til dig online, betyder også at deres priser online, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Det er let i dag at sammenligne priser – du kan gøre det direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at være underlagt butikkernes åbningstider. Shoppen sender din produkter til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, og få den løsning, der passer bedst for dig. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online der er ingen kø online – det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.


HVAD DER ER TIL MIDDAG? BARE TJEK SPEKTROMETERET - SUNDHED OG VELVÆRE - 2019\nHvad der er til middag? Bare tjek spektrometeret\nIPMS spektrometeret kunne en dag integreres i smartphones (Foto: Fraunhofer IPMS)\nFoodies, som nogensinde har drømt om at have superhero-stil vision, der kan analysere, hvad de skal spise, skal holde øje med den kommende Sensor + Trade fair i Nürnberg. Forskere fra Fraunhofer Institute of Photonic Microsystems (IPMS) vil udstille et lille prototypespektrometer, som kan måle faktorer som vand og protein i fødevarer, hvilket betyder at du ikke vil begå fejlen ved at købe frugt, der ser godt ud udefra, men er rotet i sin kerne.\nDet mikroelektromekaniske system (MEMS) spektrometer kan sonde under overfladen af enhver fødevaretype, selv når den er omsluttet i tynd emballagefilm. Brugeren peger det på et stykke frugt, og det reflekterer igen et spektrum af infrarødt lys, som systemet analyserer ved at sammenligne det med information, der er lagret i en database.\nDet er ikke et nyt koncept, men fordelene ved IPMS-teknologien er, at det er billigt at fremstille, og fordi det er bygget på siliciumplader, der kan holde komponenterne i hundredvis af spektrometre, langt mindre end eksisterende kommercielle enheder .\nDet betyder, at spektrometeret kan integreres i smartphones og bruges til at lave indkøbsrekommendationer - det vil sige, at en App kunne fortælle dig, hvornår den avocado, du er ved at købe, vil være klar til at spise.\n"Vi forventer, at spektrometre udvikler sig på samme måde som digitale kameraer gjorde", siger Dr. Heinrich Grüger, som forvalter den relevante forretningsenhed hos IPMS. "Et kamera, der koster 500 euro for ti år siden, er langt mindre egnet end dem, du får næsten gratis i dag i din mobiltelefon."\nForskeren forventer, at spektrometrene bliver kommercielt tilgængelige om tre til fem år, og det er ikke kun fødevarer, som systemet vil kunne læse. Andre mulige anvendelser omfatter analyse af stoffer, kosmetik og endog forfalskning afsløring.\nSensor + Messemødet finder sted i Nürnberg, Tyskland, mellem 22. maj og 24. maj.\nCopyright 2019 \_ Hvad der er til middag? Bare tjek spektrometeret


Caviar med valnøddemælk - Råvarecirkus.dk\nFørste gang, vi fik caviar med valnøddemælk, var på restaurant Studio. Kombinationen var overraskende god og genialt simpelt. Studio er i øvrigt et besøg værd; maden er ikke så ekstrem, som på Noma, men absolut velsmagende. Når nu Noma nævnes, så hører det med til historien, at køkkenchef Thorsten Vildgaard i en årrække har være køkkenchef på Noma. Og selvfølgelig har Claus Meyer også en finger med i spillet…\nFor lidt caviar er som afbrudt samleje\nI opskriften står der, at der skal bruges 25 g. caviar pr. person. Det kan godt være, at pengepungen ikke tillader disse mængder. I det tilfælde kan man nøjes med mindre, men husk på, at for lidt caviar er som afbrudt samleje. Bruger du opskriften til at lave en gang scoremad, så kan du under ingen omstændigheder servere mindre end 25 g. caviar på hver anretning.\nValnøddemælk har egentligt ikke noget med mælk at gøre, udover farven. Det er bare valnødder, der har lagt i blød og herefter blendet med lidt vand og så sigtet. Man kan også bruge en slow juicer, hvilket eftersigende skulle give et endnu bedre resultat. I opskriften har jeg dampet valnøddemælken lidt ind, og tilsat fløde og Xatana for smag og konsistens. Xatanaen kan dog godt undværes.\nDet der med mælken, leder i øvrigt tankerne hen imod morgenmad, hvilket caviar med valnøddemælk ville egne sig fremragende til.\nCaviar med valnødmælk\n100 g. caviar\n50 g. fløde 50% fra Arla Unika\n0,4 g. Xatana\nKom valnødderne i en skål og dæk dem med vand, og lad dem stå natten over\nBlend 300 g. vand og valnødder grundigt eller kom valnødderne i en slow juicer\nHvis du bruger blendermetoden, skal di lade massen trække i en times tid\nSigt herefter "mælken" fra - først gennem en sigte og herefter gennem et osteklæde\nDamp valnøddemælken ind, indtil smagen af valnød er tydelig. Væsken skal holdes lige under kogepunktet\nBruger du Xatana, skal det i nu og hvorefter mælken blendes med en stavblender\nTilsæt fløden og køl mælken helt af i køleskabet\nServer valnødemælken sammen med 25 g. caviar pr. pax


Little Mistakes (Musical) - just give me a populr song part 2 - Ezra - Movellas\n14. just give me a populr song part 2 - Ezra\nDen anden må i selv finde XD\nJeg sukkede dybt niende gang de kyssede. Selvom de holdt sig lidt væk fra hinanden i skolen, fordi at de ikke var parate til at fortælle det til alle, og derfor havde “kærestetid” derhjemme og “Ezra-tid” i skolen, følte jeg mig stadig forbigået. Det var da dejligt for dem, at de endelig havde fundet ud af, at de var som skabt til at spise hinandens ansigter, men det føltes lidt som om, at de havde glemt, at de havde en ven, der nogle gange også havde brug for at snakke.\n“Hey Turtelduer! Vi skal afsted nu.” Sagde jeg for hundrede syttende gang. Heldigvis lyttede de endelig. Vi var allerede sent på den til vores sidste øver med pigerne inden koncerten senere den dag.\nEfter at Clary havde kaldt den kedelig, havde Spencer opfrisket Popular song så den var mere poppet, men det var stadig den samme tekst.\nThat's all you ever need to know.\nJeg vidste ikke helt, om jeg stadig var vild med Clary, efter hun havde kysset Spencer. Mon jeg nogensinde havde været forelsket i hende? Men alligevel boblede min mave, da hun satte sig ved siden af mig.\n“Hvor er Em?” Spurgte jeg. Den sky guitarist, som jeg var kommet til at holde meget af, da vi øvede, var endnu ikke dukket op.\n“Hun er syg, så Ruby synger med dig.”\n“Hvad?!” Spurgte den rødhårede trommeslager Ruby fra den anden ende af lokalet.\n“Jamen det går jo ikke!” Jeg rev mig i håret. “Vi har brug for en der trommer!”\nClary rynkede frustreret panden. “Kan Nate så ikke synge?”\n“Overhovedet ikke.” Svarede brunetten halvt i trance og gav sig igen til at kigge betaget på Spencer, der var ved at spise en banan.\nOg så, som et skud fra en klar himmel, kom løsningen til mig; eller rettere sagt imod mig.\nKate, der netop var kommet ind af døren, snublede over Spencers taske og bragede ind i mig, så jeg væltede ned af stolen og landede med hende ovenpå mig.\n“Undskyld,” sagde hun pinligt berørt og rejste sig.\n“Det gør ikke noget.” Jeg gned mit hovede der, hvor det havde ramt gulvet. “Skal du spille i aften?”\nHun rystede på hovedet. “Jeg har ikke noget band.”\nJeg smilede. “Perfekt, vil du gerne have et?”\nHun nikkede, og jeg forklarede de andre min plan.\nDa musikken startede, smilede jeg til det midlertidige medlem af pigebandet.\nDe andre havde taget godt imod mit forslag, bortset fra Clary der ikke var tilfreds med at det var hendes band, som Kate skulle være medlem af. Og det var da fuldstændig ligemeget at det kun var midlertidigt! Hun skulle tænke på sit omdømme.\nJeg kan ikke fatte, at jeg nogensinde var vild med hende.\nKate smilede tilbage til mig og begyndte at synge:\nHun sang fantastisk. Det var som om, at hun lyste op på scenen. Jeg blev så betaget, at jeg næsten glemte at synge, da det blev min tur.\nEfter vi havde optrådt mødtes vi (Nate, Spencer, Kate og mig) i musiklokalet.\n“Jeg er allerede blevet smidt ud af bandet.” Grinede Kate.\nJeg vekslede et sigende blik med mine venner inden jeg sagde: “Vil du være med i vores?”\nHun smilede over hele femøren, da hun nikkede. “Men vi bliver altså nødt til at finde et navn.”\n“Jeg har et forslag,” Spencer rakte drillende hånden op. “Vi har begået så mange små fejltagelser det sidste år, så hvorfor kalder vi os ikke Little Mistakes?\nOg så var det fastslået.\nSå er navnet fastslået XD\nYup 2 sange og andet sidste kapitel for denne gang XD Advarsel: i kommer til at hade mig XD


Alessio Antoniolli - Art Hub Copenhagen\nArt Hub:Profiler:Alessio Antoniolli\nAlessio Antoniolli (UK)\nKurator, direktør for Gasworks, London\nArt Hub Residency (Jury, 2022)\nAlessio Antoniolli er direktør for Gasworks i London. Her er han ansvarlig for udstillingsprogrammet, internationale residensies og publikumsarrangementer. Han er desuden direktør for Triangle Network, et verdensomspændende netværk af organisationer, der arbejder med billedkunst. Triangle Network arbejder for at skabe videndeling og udvekslinger mellem kunstnere. I 2022 blev Antoniolli udnævnt til kurator for Fondazione Memmo, Italien. Her skal han kuratere en udstilling om året, første gang i 2023, hvor han står bag en solopræsentation af Wai Kin Sin. Antoniolli underviser desuden løbende ligesom han også har siddet i en række juryer inklusiv the Turner Prize i 2019.\nArt Hub Residency, Residency To Go, Summerworks


Rejseblog thailand. Turen går til Thailand til sommer\nThailand Arkiv - Eventyrsstyrelsen - rejseblog Tag derhen en aften, næste thailand du er rejseblog Chiang Mai og nyd stemningen og den lækre mad. Hvis rejseblog er i Bangkok og har et par timer til overs, så snyd ikke dig selv for en lækker high thailand buffet på Shangri-La — det er helt klart et eventyr værd. Kender du det — gakkede rejsesituationer? Her har jeg samlet nogle af dem vi har oplevet og som vi også har billede til…. Rejserute: Tre ugers rundrejse i Thailand Film: Tag med på barfodseventyr i Khao Lak i Thailand Rejseblog: Smag for trekking i Nordthailands bjerge. dec Okay, ladies – jeg har brug for jeres hjælp. Christoffer og jeg har besluttet, at tage ud og rejse med Lily til februar. Vi har talt om mange. Thailand har langt flere øer end de fleste måske lige er klar over. For især første gangs besøgende, kan det være rigtig svært at vælge hvilke øer man skal rejse. 7. apr Find information og inspiration, som du har brug for til din rejse på en rejseblog om at rejse på egen hånd i Thailand. Få styr på visum, budget.\nREJSEBLOG THAILAND - sæbespåner lædersofa. Første rejse til Thailand – 9 ting der overraskede mig\nRejseblog thailand, matas fiskeolie indhold Andre indlæg\nPeriwinkle, aqua, sapphire, indigo. We left for what I will only describe as pure, unadulterated paradise. The Cabin understands that when it comes to successful, lifelong recovery, addiction treatment is just rejseblog beginning. If you or your loved one are struggling with addiction or other thailand health issue, The Cabin will provide answers and lasting solutions.\n7. apr Find information og inspiration, som du har brug for til din rejse på en rejseblog om at rejse på egen hånd i Thailand. Få styr på visum, budget. Gode tips om Thailand for begyndere Ligesom jeg hellere end gerne tager imod gode rejsetips fra venner og bekendte samt på nettet, lige så gerne deler jeg ud. 3. okt Efter at have rejst rundt i Thailand i 30 dage har jeg skrevet om 9 ting, der overraskede mig ved det asiatiske land. Læs mere om Thailand her. Gode tips om Thailand for begyndere Ligesom jeg hellere end gerne tager imod gode rejsetips fra venner og bekendte samt på nettet, lige så gerne deler jeg ud. 3. okt Efter at have rejst rundt i Thailand i 30 dage har jeg skrevet om 9 ting, der overraskede mig ved det asiatiske land. Læs mere om Thailand her. 8. mar Jeg kan i dag introducere en helt ny kategori her på rejsebloggen – nemlig Thailand. I går aftes bookede jeg nemlig flybilletter til Bangkok og.\nREJSEBLOG THAILAND - dyresteg i ovn. Første rejse til Thailand – 9 ting der overraskede mig\nChiang Mai Gate Food Market er stedet du spiser lækker streetfood. Tag derhen en aften, næste gang du er i Chiang Mai og nyd stemningen og den lækre mad. Hvis du er i Bangkok og har et par timer til thailand, så snyd rejseblog dig selv for en lækker high tea buffet på Shangri-La — det er helt klart et eventyr værd. Kender du det — gakkede rejsesituationer?\nJeres tips til Thailand rejseblog thailand Dansk rejseblog med guides, tips og inspiration til eksotiske destinationer. Rejseblog - inspiration til at rejse ud i, og møde verden, sammen med børn. Tips og anbefalinger til at fra planlægning til oplevelser og egne erfaringer.\nHvis du er i Bangkok og har et par timer til overs, så snyd ikke dig selv for en lækker high tea buffet på Shangri-La – det er helt klart et eventyr værd. Skal du rejse til Thailand for første gang, så vil du finde rigtig meget nyttig viden og inspiration i de mange artikler her på Rejseblog Thailand. Læs om Thailand og om de populære feriemål. Du får hjælp til din drømmerejse, uanset om du vil dase på stranden på Phuket eller have en mere aktiv ferie.\nRejse til Thailand hang sorte pik\ndec Okay, ladies – jeg har brug for jeres hjælp. Christoffer og jeg har besluttet, at tage ud og rejse med Lily til februar. Vi har talt om mange. Thailand har langt flere øer end de fleste måske lige er klar over. For især første gangs besøgende, kan det være rigtig svært at vælge hvilke øer man skal rejse. 7. apr Find information og inspiration, som du har brug for til din rejse på en rejseblog om at rejse på egen hånd i Thailand. Få styr på visum, budget. Agoda offers hotels in Thailand including Bangkok, Pattaya, Chiang Mai, Phuket, Hua Hin / Cha-am and more. LOW RATES GUARANTEED!\nRejseblog thailand, penis aroma Andre indlæg\nJeg kan i dag introducere en helt ny rejseblog her på rejsebloggen — nemlig Thailand. I går aftes bookede thailand nemlig flybilletter til Bangkok og ser frem til at skulle være i Thailand i lidt over 1 måned fra slutningen af juli. I løbet af thailand en måneds rundrejse i Thailand skrev jeg løbende ned, hvad der overraskede mig ved landet. Jeg rejseblog, at ligesindede der endnu ikke har været i Thailand, men planlægger en tur kan få noget ud af mine opdagelser. Der er voldsomt mange taxaer i Bangkok og det er ekstremt billigt at køre taxa dér.\nSkal du rejse til Thailand for første gang, så vil du finde rigtig meget nyttig viden og inspiration i de mange artikler her på Rejseblog Thailand. The Cabin Chiang Mai is the most respected addiction treatment rehab in Asia. Located in a beautiful area of Thailand with a very high success rate, get help now. På vores rejse til Thailand med børn besøgte vi bl.a. den fantastiske ø Koh Lipe, hvor der er rig mulighed for afslapning og badeferie. Vil I gerne til Thailand med børn, kan vi anbefale Koh Lipe, som vel nok er Thailands svar på Maldiverne. Læs rejsebeskrivelse fra Ao Nang og Koh Lipe her. Tak for spændende rejseblog. Best Hotels in Thailand: Find your Thailand hotel for a great rate at bliveenmand.com Read hotel reviews, compare prices, and find the best deals on hotels in Thailand. Lost In Paradise In Thailand: Koh Yao Noi It’s hard to believe that one country could have hundreds of beautiful islands, each prettier than the last in a place with so many different shades of blue, even Crayola wouldn’t know what to name them all. I går ringede klokken ferietid. I morgen sætter vi kurs mod fjerne kyster – og ja, jeg låner lidt af den eksotiske eventyrstemning ved at referere til titlen på det tv-program, der har givet hele Danmark rastløse rejsefødder. Men for første gang længe går turen faktisk ikke til fjerntliggende kontinenter. Turen går til Kroatien. Thailand som rejsemål når man rejser med helt små børn – samt praktisk info om prisniveau Thailand er et yderst trygt og børnevenligt land, og jeg tænker ikke, at vi kunne have valgt en bedre destination i forhold til det, at rejse med helt små børn. De første planer i Thailand\nRejseBlogs 82553 vacation rentals and hotels available now\nFølge: Penis hoved ærme » »\nTidligere: « « Uddannelsesmæssig erektion\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Rejseblog thailand bliveenmand.com


Mile 22 | Flixfilm\nForside » Nye film og serier » Mile 22\nSkuespillere: Mark Wahlberg, Lauren Cohan, Iko Uwais\nLand: United States, China, Colombia\nSprog: English, Russian, Indonesian, Filipino\nHandling: En agent fra en tophemmelig CIA-enhed står i spidsen for sit team, der skal eskortere en vigtig person i sikkerhed – med fjendtlige styrker lige i hælene.\nMile 22 havde premiere på Netflix Danmark den 1. januar, 2022 og kan ses på streamingtjenesten med danske undertekster. Se trailer til Mile 22 på YouTube.\nSe Mile 22 på Netflix\nFortæl os hvad du synes om Mile 22 ved at skrive en anmeldelse i kommentarfeltet nederst.\nErfaringer viser, at film oftest er tilgængelige på dansk Netflix i længere perioder, mens der kommer nye afsnit af serier årligt. Dette er kun vejledende. Originale serier og film fra Netflix vil dog altid være tilgængelige på streamingtjenesten. Vær opmærksom på, at streamingtjenesten Netflix har et dynamisk udvalg af film og tv-serier og derfor løbende skifter titlerne ud med nye, mens andre fjernes. Det betyder, at det ikke er sikkert at Mile 22 stadig kan afspilles på Netflix Danmark.\nDet kræver abonnement til Netflix for at kunne streame Mile 22, samt tusindvis af andre spillefilm, serier, dokumentarer i mange forskellige genre. Med et abonnement kan man se alt det man har lyst til helt uden begrænsninger og reklamer. Kom igang med et gavekort til Netflix.\nBemærk venligst, at alle ovenstående oplysninger til Mile 22 er autogenereret. Der tages forbehold for eventuelle fejl.


mindfulness — METACOM - A mindful business\nMindfulness Baseret Stress Reduktion – 8 ugers MBSR-træningsforløb\nBeskrivelse af 8-ugers træning med Mindfulness Baseret Stress Reduktion\n14. august 17:00 -19:00\n4. september 17:00 -19:00\n18. september 17:00 -19:00\nMBSR-forløb i efteråret 2019:\nOpstart: Onsdag den 2. oktober 2019 17:30 - 20:30\nSted: Metacom – Mejerivej 26, 2690 Karlslunde\nOktober : 9. , 16. , 23. , 30. alle dage fra 17:30 - 20:00\nNovember: 6. fra 17:30 - 20:00\n9. (lørdag) Hel-dag med Mindfulness fra 10:00 - 16:00\n13. fra 17:30 - 20:00\n20. fra 17:30 - 20:30\nBemærk Første og sidste møde er mødetiden forlænget med ½ time\nPris: 5.000 Kr. eksklusiv moms (Private er fritaget for moms)\nTilmelding: Send en mail til Berit.Weise@metacom.dk eller kontakt Berit på 28 15 25 61\nFør opstart på MBSR-forløb, er det vigtigt at du deltager i et orienteringsmøde og får aftalt en personlig snak med Instruktør Berit Weise om dine ønsker og behov. Her vil du også få mulighed for at spørge ind til programmet og forløbet med MBSR træning.\nHerefter kan du endelig tilmeldt MBSR, Mindfulness Baseret Stress Reduktion forløbet.\nMBSR-forløbet er udviklet af Jon Kabat- Zinn på University of Massachusetts i 1979, og har siden været anvendt med fokus på intensiv forskning over hele verden.\nForløbet er testet og afprøvet nu i 40 år og Berit Weise er uddannet fra Aarhus universitet (Dansk Center for Mindfulness) som Kvalificeret MBSR Instruktør 2019.\nMBSR-forløbet giver dig træning til mindfulness, ved at træne dine evner til at være fuldt ud til stede i dit liv med et bevidst nærvær, samt at være opmærksom på at opleve en højere grad af balance, glæde og evne til at klare hverdagens strøm af udfordringer og oplevelser.\nMBSR-forløbet er et livsbekræftende kursus der fokuserer på at leve sit liv med bevidst nærvær i hvert øjeblik. Med mindfulness trænes du til bedre at kunne forholde dig til alt, hvad der sker i dit liv. Det er en metode, hvor du individuelt træner i fællesskabet og hvor du tager ansvar for dit eget liv, og du gør noget kun du kan gøre for dig selv. Du arbejder med MBSR systematisk med din egen stress, smerte, sygdom og med alle hverdagens nødvendigheder og udfordringer.\nForskningsresultater viser, at personer, som gennemfører et 8-ugers MBSR-forløb: Forøger evnen til at slappe af, forbedrer evnen til at håndtere smerte, oplever mere energi, livsglæde, selvværd, mod, accept og mental styrke, samt forbedret evne til at håndtere både kortvarige og længerevarende stressfyldte situationer.\nMindfulness er noget du allerede har inden i dig – og som med træningen vil blive frigjort til vækst og heling.\nBeskrivelse af 8-ugers MBSR-forløbet:\nHver uge 2½ time pr. uge samt en hel dag 6 timer.\nInstruktion i meditation, mindful bevægelse, og samtale om oplevelser og erfaringer. Hjemmearbejde ca. 45 min. -1 time om dagen med mindful meditation og bevægelse efter instruktion fra udleveret materiale, lydfiler og erfaringer fra fællestræning.\nInstruktør: Berit Weise, MBSR Instruktør, sygeplejerske, Master i voksen pædagogik.\n+45 28 15 25 61info@metacom.dk\nMetacom Aps · Mejerivej 26 · 2690 Karlslunde · Danmark


Indhold. Cevea-idepaper: Tillid frem for kontrol men hvordan..? 3. Bo Sandemann Rasmussen Øvelsen at få mere ud af mindre 5 - PDF\nDownload "Indhold. Cevea-idepaper: Tillid frem for kontrol men hvordan..? 3. Bo Sandemann Rasmussen Øvelsen at få mere ud af mindre 5"\n2 Indhold Cevea-idepaper: Tillid frem for kontrol men hvordan..? 3 Bo Sandemann Rasmussen Øvelsen at få mere ud af mindre 5 Klaus Majgaard: Veje til bedre styringsdialog 8 Jesper Nygård: Det sociale enzym 12 Jens Jonatan Steen: Djøficering: større afstand mellem forvalterne og de forvaltede 15 Ninna Thomsen: Kontrol er godt - tillid er billigere 18 Thomas Medom: Borgerbudgetter i Aarhus 20 Michael Egelund: Laboratorier kickstarter den kommunale styring 21 Demokratisk velfærd erfaringer fra de norske modelkommuner 23 Centrum-venstre visioner for velfærden 25\n3 Cevea-idepaper: Tillid frem for kontrol men hvordan..? Introduktion til udgivelsen Afbureaukratisering og tillid er blevet de nye buzz-words i velfærdsdebatten. De fleste er enige om, at kontrol og DJØFicering har taget overhånd men de færreste har konkrete bud på, hvad vi skal sætte i stedet. Med et kommunalvalg om hjørnet er det tid til at sætte skub i diskussionerne af, hvordan vi skal styre og indrette den offentlige sektor i fremtiden. Der er rig mulighed for at komme på banen med forslag, der højner effektiviteten, udbreder ejerskabet og har kant til højrefløjen. Dette Cevea-idepaper indeholder inspiration til, hvordan der kan sikres. Du kan både finde konkrete forandrings-eksempler fra kommuner, hvor politikere og fagforeninger sammen har taget livtag med bureaukrati og kontrol. Og du kan finde mere overordnede bud på, hvordan den offentlige sektor kan anskues på nye måder. En centrum-venstre offensiv? Der er bred enighed om behovet for mindre bureaukrati og mere tid til kerneopgaver. Ambitionen forener ønsket om et bedre og mere meningsfyldt arbejdsliv for de ansatte med behovet for effektiviseringer og bedre brug af ressourcerne og så er det en oplagt offensiv for centrumvenstre med demokratisk og fællesskabsorienteret udgangspunkt. Hvad er Cevea-idepapers? Der er mange gode grunde til at tage temaet op: For det første tales der overalt i det politiske Danmark om afbureaukratisering og om mindre kontrol af de offentligt ansattes arbejde. I den akademiske verden forskes i styringsparadigmer til tiden efter New Public Management.. På Christiansborg tales om tillidsreform, der skal forandre styringen af den offentlige sektor med fokus på at fjerne bureaukrati og kontrol fra de offentligt ansattes hverdag. Der er med andre ord grøde i diskussionen om, hvordan vi styrer vores velfærdssamfund på en hensigtsmæssig og mere menneskelig måde. For det andet kommer der over de kommende år til at være brug for at vende hver en øre og sikre effektiv udnyttelse af de offentlige udgifter. Som du kan læse mere om i artiklen Øvelsen at få mere ud af mindre er der lagt op til historisk lav vækst i den offentlige sektor over de kommende år og der skal findes milliarder på velfærdseffektiviseringer. Derfor er der al grund til at tænke i forandringer og effektiviseringer, som ikke handler om mindre, men mere kvalitet. Centrum-venstre sukker efter inspiration og intellektuel debat. Efter mulighed for at søge efter løsninger, hvor der i dag mangler troværdige svar. Derfor introduceres nu Ceveaidepapers: Længere web-udgivelser med bidrag fra ud- og indland, som kommer rundt om aktuelle politiske spørgsmål om dillemmaer alt det, der ikke er plads til i den hurtige debat: Hvordan håndterer centrum-venstre i USA og Europa den politiske krise? Hvordan tackler vi den globale konkurrence? Hvordan ser fremtidens arbejdsmarked ud? Cevea-idepapers vil udkomme fire gange årligt og være frit tilgængeligt for alle, der ønsker inspiration til udvikling af nye ideer eller baggrund om nye strømning og tendenser i centrum-venstre.\n4 For det tredje er der kommunalvalg til efteråret. De snævre økonomiske rammer på den ene side og stigende kvalitetskrav på den anden stiller store krav til kommunale politikere om nye løsninger på komplekse problemer. I kommuner over hele landet diskuteres det, hvordan man kan få flyttet ressourcer fra papirarbejde til kerneydelser og få arbejdsglæden tilbage blandt medarbejderne. Og et kommunalvalg er en oplagt mulighed for at sætte en ny dagsorden. Det er ikke en sjældenhed at tage temaet styring af den offentlige sektor op til debat i disse dage. Cevea er ikke de eneste, der taler om effektiviseringer, afbureaukratisering og velfærdsinnovation. Alligevel adskiller dette idepaper sig fra mængden. Det tager sit afsæt til venstre for den politiske midte og stiller spørgsmålet: Hvad er centrum-venstres offensive vision for demokratisk og effektiv indretning af vores fælles offentlige sektor. En vision om udvidelse af demokratiet. En vision om mere tillid til medarbejderne. En vision om stærke fællesskaber. En vision om et solidt velfærdssamfund. Alt sammen gode venstreorienterede værdier, som fortjener at blive udfoldet ud over parole-niveau. Go fornøjelse Nanna Westerby, publikationschef i Cevea\n5 Bo Sandemann Rasmussen Øvelsen at få mere ud af mindre Den offentlige sektor skal i de kommende år både vokse betragteligt mindre end tidligere og effektivisere for milliarder. Det behøver dog ikke betyde ringere velfærd, mener professor Bo Sandemann Rasmussen, som forudser en kamp mellem de offentlige ansatte og de offentlige administratorer. af Christoffer Voss, journalist, Cevea Bo Sandemann Rasmussen, regeringen har fastlagt væksten i den offentlige sektor i 2014 på 0,4 procent den uden sammenligning lavest planlagte stigningstakst i nyere tid. Hvad kommer det til at betyde for den offentlige sektor? Det er rigtigt, at vi næste år skal have lavere vækst i det offentlige, end vi har haft i mange år. Det besynderlige er så, at det faktiske offentlige forbrug - både i 2012 og formentlig også i år - har været meget tilbageholdent, fordi kommunerne har været overforsigtige med deres penge. Det skyldes, at der er kommet sanktioner ved budgetoverskridelser, og det er kommunerne ved at lære. Derfor er vi den underlige situation, at vi har den lavest budgetterede vækst i mange år, men at de faktiske udgifter har ligget under budget (omkring 3,5 milliarder, red.). Hvis kommunerne fastholder samme margin til budgetgrænsen, vil nedskæringerne blive meget reelle. Hvis de bliver bedre til at styre deres økonomi, behøver de kommende år ikke blive så forskellige fra dem, vi allerede har oplevet. Hvad kommer den lavere forbrugsvækst til at betyde for den offentlige beskæftigelse? Fra 1990 til 2012 steg det offentlige forbrug i faste priser med 45 procent, og i samme tidsperiode steg den offentlige beskæftigelse kun med otte procent. Så der skal en relativt stor stigning i det offentlige forbrug til for at fastholde beskæftigelsen. I 2012 steg det offentlige forbrug med en halv procent, men der blev færre offentlige ansatte. Det vil sige, at selv med en vækst i den størrelsesorden, vi regner med at se i de kommende år, var man ikke i stand til at fastholde beskæftigelsesniveauet. Så der skal ske væsentlige ændringer i den måde, det offentlige fungerer på, hvis man skal opretholde beskæftigelsen. Hvor kan Finansministeriet og Moderniseringsstyrelsen så finde pengene henne? Jeg er ikke i tvivl om, at de offentlige ansatte over en bred kam vil blive spændt hårdere for og får forringet deres rettigheder. Noget af det, der vil ske i de kommende år og som allerede sker nu er, at en del af disse milliarder vil blive fundet i forbindelse med overenskomstfornyelser. Embedsmændene ser, at der er nogle grupper i det offentlige, som har for gode forhold, og dem vil de så gerne forringe for at spare penge ad den vej. Man kan måske ikke få de ansatte til at gå ned i løn, men man vil få lønmodtagerorganisationerne til at acceptere mere arbejde uden merbetaling. Ligesom vi så det med lærerne. Er det uproblematisk, at man forsøger at finansiere effektiviseringerne gennem overenskomsterne? Når vores økonomiske situation er, som den er, med lavkonjunktur og lav beskæftigelse, så er det nemmere for arbejdsgiverne at presse de offentlige lønmodtagerorganisationer til på en alle anden måde at acceptere forringelser. Så er spørgsmålet, hvad der sker, når der kommer mere gang i\n6 væksten, og de offentlige ansatte har bedre beskæftigelsesmuligheder andre steder. Forringer vi vilkårene i den offentlige sektor, må man forvente, at flere søger over i den private sektor. Det er selvfølgelig også det, regeringen vil have at væksten hovedsagligt kommer i de private. Men de er også nødt til at sørge for, at vi i det offentlige både har de rigtige og nok ansatte til at sørge for velfærden. Især på plejeområdet er det ikke nemt at finde folk, så det kan blive sværere at opnå gevinster ved at presse de offentlige ansatte, for presser du folk for meget, søger de privat ansættelse. Det kan blive så voldsomt, at det bliver et problem at rekruttere de rigtige folk til den offentlige sektor. Og vil vi - for eksempel - gerne have en god folkeskole, skal de bedste lærere jo ikke søge væk. Så den offentlige sektor bliver sandsynligvis mindre, og de ansatte kan se frem til ringere arbejdsvilkår. Betyder det, at den lavere vækst og effektiviseringerne vil medføre nedskæringer og forringelser? Det afhænger fuldstændig af, om man lykkes med at effektivisere. Hvis det ikke lykkes med noget, så vil vi få en nedgang i serviceniveauet. Men omvendt, kan man effektivisere for de 12 milliarder kroner, vil man i gennemsnit kunne opretholde serviceniveauet. Med andre ord skal de 12 milliarder sørge for, at velfærdsniveauet ikke falder. Men det betyder ikke, at pengene skal bredes ud over alle de offentlige serviceydelser. Man skal snarere bruge dem til at lave specifikke prioriteringer. Så på nogle områder vil man opleve en forringet service, mens man på andre vil opleve en forøget service. Det gennemsnitlige serviceniveau er måske uændret, men der vil helt klart ske omprioriteringer. Vi får en omflytning af ressourcer. Hvor vil man så henholdsvis spare og investere? Overordnet set vil man nok forsøge at effektivisere relativt bredt. Det er den nemmeste måde at skaffe pengene. Hvis de ellers kan klare sig for færre midler, vil det være bedst at skære i de administrative enheder i stat, regioner og kommuner, da det ikke umiddelbart forringer velfærdsniveauet. Omvendt er sundhed og ældrepleje formentlig områder, man vil opprioritere. Frem til 2020 stiger aldersgruppen 66+ med personer i forhold til i dag, og med den stigning i antallet af ældre, er det næsten usandsynligt, at man vil kunne klare sig uden mere personale. Derfor kommer der et endnu større behov for hjemmehjælpere. Og det er et svært sted at effektivisere. De varme hænder er et af de områder, hvor det er vanskeligt for færre at klare mere, så det er svært at se, hvordan vi skal klare os uden flere ansatte i ældreplejen. Udover overenskomstfornyelser og øget digitalisering: hvordan kan man ellers effektivisere? Inden for det offentlige har ikke man noget godt mål for, hvordan produktiviteten udvikler sig. Men selvom man ikke kan måle, kan man stadig gøre tingene på anderledes og bedre måder. Jeg vil gætte på, at man bredt set inden for det offentlige vil forsøge at effektivisere de administrative arbejdsgange. I det offentlige skal næsten alt dokumenteres, så man er 100 procent sikker på, at alt bliver lavet ordentligt. Det skal rapporteres tilbage, og der skal evalueres og måles. Det koster også ressourcer. Og spørgsmålet er, om det er gået for vidt. Jeg fornemmer dog - og det kan man både\n7 se fra indgrebet i forhold til både lærerne og lægerne at der et ønske fra Finansministeriet om en betydelig kontrol af, hvad der sker rundt omkring. Og kontrol får du kun ved at bruge ressourcer på at kontrollere niveauerne under dig. Så der er en tendens til, at der kommer mere og ikke mindre bureaukrati, selvom det ville kunne spare mange penge? Det er svært at sige for øjeblikket. Men jeg tror ikke, vi kommer til at opleve mindre bureaukrati. Der er ikke tydelige tegn på, at man siger: dem, der er tættest på opgaverne ved bedst, hvordan de løses. Selvom jeg godt kunne se en frigørelse af den offentlige administration som en måde at spare ressourcer på. Ressourcer, som man kunne bruge bedre andre steder, for offentlig administration er nødvendigt i et vist omfang, men det er ikke velfærdssamfundets kerneprodukt. Det er områder som hospitaler, plejeydelser, folkeskole og uddannelser, der bidrager med de egentlige velfærdsydelser. Offentlig administration er det nødvendige onde. Men nu er det jo administratorerne i Moderniseringsstyrelsen, som sidder og styrer dette arbejde, så jeg er ikke sikker på, at deres første tanke er en mere simpel administration. Det ville betyde, at det øverste niveau mister kontrol, og den er de måske bange for at miste. Det er meget tydeligt i de tanker, der kommer fra Finansministeriet og Moderniseringsstyrelsen, at de vil have styr på, hvad der foregår. Det er ikke kontrol, de vil give op på. Er det overordnet set muligt at effektivisere for de her 12 milliarder kroner? Som sagt kan man ikke udelukke det. Men det er ikke nogen nem opgave. Jeg ser det som en af de største opgaver i de kommende fem til ti år. Og jeg tror som sagt, at det er nemmere her i starten, hvor arbejdsmarkedet ikke er så presset. Finansministeriet synes, at nogle grupper i det offentlige har for gode forhold, og de vil prøve at spare pengene ad den vej. Men jo mere presset arbejdsmarkedet bliver, jo sværere bliver det at sætte tommelskruerne på de offentlige ansatte. Bo Sandemann Rasmussen er professor i nationaløkonomi ved Institut for Økonomi på Aarhus Universitet. Han forsker og underviser i makroøkonomi og skatter.\n8 Klaus Majgaard: Veje til bedre styringsdialog Der skal over de kommende år udvikles nye styringsformer i den offentlige sektor. Måske Børne- og Undervisningsministerens Ny Nordisk Skole - projekt kan blive forløber for ny netværksstyring af velfærden? Klaus Majgaard peger på nye veje og modeller for fornyelsen af den offentlige sektor. Af Klaus Majgaard, rådgiver i offentlig styring og velfærdsudvikling og aktuel med bogen Offentlig styring simpel, reflekteret, transformativ. I den offentlige sektor kan der være langt fra top til bund. Ét er de politiske mål og reforminitiativer, som lanceres fra folketing, regionsråd og kommunalbestyrelser. Noget andet er, hvordan disse opfattes og omsættes i velfærdssamfundets frontlinje. Selv når intensionerne og budskaber synes ret klare, er vi blevet forbløffet over implementeringssvigt og huller i styrings-kæden. Hvad enten det gælder it-projekter i politiet, brugen af elevplaner eller retssikkerhed i børnesagsbehandlingen, er der tegn på, at kæden hopper af, når centrale initiativer skal finde vej til virkeliggørelse. Der har ikke manglet forsøg på at overvinde denne styringsmæssige afmagt og fremmedgørelse. I midten af 00 erne lancerede den daværende regering en kvalitetsreform, og i dag tales der om en tillidsreform. Med disse reforminitiativer som baggrund skal jeg i det følgende diskutere to aktuelle tilgange til udvikling af dialog og sammenhæng i styringen af den offentlige sektor, som henholdsvis lægger vægt på stringente målhierarkier og netværksbaseret dialog. Resultatbaseret styring Gå tilbage til midten af 00 erne. De sidste 20 års forsøg på at modernisere styringen er under hård kritik. New Public Management er blevet et skældsord, som hurtigt sættes i forbindelse med minut- og dokumentationstyranni. Hjortdahl m.fl. (2007) siger undskyld for deres medvirken i opbygningen af de nye styringsystemer. Det er blevet mondænt at være styringskritiker. Statsministeren er taget på landevejen for at besøge daginstitutioner og holde dialogmøder med medarbejdere og ledere ledsaget af et passende følge af organisationsrepræsentanter og embedsmænd. Resultatet bliver udspillet til kvalitetsreformen (Regeringen 2007). Budskaberne handler om fokus på kerneydelserne og frisættelse af frontmedarbejderne. I dette klima gøres et forsøg på at forny de moderne styringsteknologier. Klareste udtryk er Rambøll-konsulenternes bog Når måling giver mening (Ejler m.fl. 2008). Afsættet for bogen er netop kritikken af, hvordan målstyring og dokumentationskrav har sandet den offentlige sektor til. Løsningen ses dog ikke som at opgive målstyringen, men derimod forny den. Problemet med den hidtidige målstyring var, at den fokuserede på at skabe aftaler mellem de forskellige hierarkiske niveauer. Nu skal vi i stedet fokusere på brugeren og de effekter, vi vil skabe i brugerens situation. I stedet for at følge hierarkiet skal vi følge værdikæden, som forbinder effektmål med de indsatser, vi\n9 skaber for at tilvejebringe effekterne. Vi skal kort sagt fokusere mere på resultatet end på procedurer og processer på vejen. Denne tilgang kaldes resultatbaseret styring og bliver varedeklareret som New Public Management version 2.0. Der er to vigtige byggesten i denne konstruktion. Den ene er effektmål. Den anden er forandringsteorier, det vil sige vores kausale antagelser om, hvordan indsatserne bidrager til at skabe effekterne. Begge dele finder hurtigt vej til Finansministeriet styringsvejledning (Finansministeriet 2010). Resultatbaseret styring finder vi nok mest udfoldet i styringen af de nye jobcentre, som dannes i forlængelse af strukturreformen. På baggrund af regeringens 2020-målsætninger formulerer beskæftigelsesministeren hvert år fire effektmål. Hver kommune går i dialog med deres beskæftigelsesregion og aftaler konkrete måltal for disse effektmål, som indarbejdes i den kommunale beskæftigelsesplan. Planen udpeger på den baggrund målgrupper og indsatser. Der er udsendt vejledninger og skabt kampagner, som skal hjælpe jobcentrene med at udforme forandringsteorier, der målretter indsatserne, og tilhørende indikatorer, som giver feedback på progressionen. Den resultatbaserede styring søger altså at gøre styringsdialogen mere vedkommende og sammenhængende ved at fokusere på det, der opfattes som mest væsentligt (brugerorienterede effektmål), og skabe et stringent styringshierarki med dette afsæt. Om dette også frisætter medarbejderne, synes mere tvivlsomt. Intet velfærdsområde er så detailreguleret som beskæftigelsesområdet. Den stærkere målstyring har ikke ført til afvikling af procesregler. Tværtimod er der nøje regler for f.eks. hyppighed af samtaler og organisering, og det hele understøttes af et forfinet systemet af finansielle incitamenter. Netværksstyring Hvor den resultatbaserede styring har værdikæden som sin ledende metafor, så er andre mere fascineret af metaforen netværk. Baggrunden er en erkendelse af, at der ikke kun er én styringslogik, som kan udfoldes i en entydig kæde af mål og midler. Flere forskellige institutionelle regimer konkurrerer, når den styringsmæssige dagsorden skal sættes: Bureaukratier, professioner, markeder, civilsamfund etc. Hver har sine foretrukne rationalitetsnormer og udtryksformer. Udviklingen af styring kommer her til at handle om at danne netværk og balancer mellem de forskellige logikker og regimer. Dette kaldes netværksstyring (Sørensen & Torfing 2005) og forbindes med begrebet New Public Governance (Osborne 2010). På mange måder afspejlede kvalitetsreformen en ambition om at skabe nye dialoger og mødesteder på tværs af styringsniveauerne. Ideen om at forankre nationale politikker i partnerskaber og netværk dukker flere gange op f.eks. da statsministeren i 2010 indbyder folkeskolens interessenter til et nationalt partnerskab.\n10 I dag er Børne- og Undervisningsministeriet i færd med at bane nye veje for en mere netværksbaseret styringsdialog. I foråret 2012 udviklede ministeren det partnerskab om folkeskolen, som ikke lykkedes for den tidligere regering. Her forsøges det at skabe enighed om en række overordnede mål og sigtelinjer for skolen. Herudfra udvikler styringen sig ad to spor: Dels et reformspor, som handler om at omforme folkeskolens rammer (netop udmøntet i en politisk aftale). Dels et netværksspor, hvor uddannelsesområdets praktikere inviteres til at medvirke i en græsrodsbevægelse (Ny Nordisk Skole), der skal omsætte praktikernes egne ideer til udvikling af læringsmiljøer for børn og unge. Byggestenene fra resultatbaseret styring indgår i denne konstruktion. Der er opstillet effektmål for hele 0-18 års området. Og der arbejdes på alle niveauer med forandringsteorier også blandt deltagerne i Ny Nordisk Skole. Men dialogen er organiseret anderledes i en langt mere hybrid struktur, hvor hierarkisk regulering kombineres med en græsrodsbevægelse. De seneste måneder har dog vist, at denne arbejdsform er sårbar. Dialog og ejerskab kan lide skade af en arbejdskonflikt. Og forligsforhandlinger kan ligge under for idelogiske hårknuder. Ikke desto mindre er der stadig medarbejderopbakning bag Ny Nordisk Skole lige som at reformprocessen fortsætter. På vej mod en ny moderniseringsreform? Regeringen har et erklæret mål om en ny moderniseringsreform. I dialog med parterne på de offentlige arbejdsmarked skal der udvikles principper for modernisering på alle niveauer. Spørgsmålet er, hvordan den vil bruge de tilgange og erfaringer, der er gjort i de senere år? Som forløber for reformen er der i foråret 2013 gennemført et eftersyn på styringen af tre velfærdsområder. Interessant for dette eftersyn er, at den resultatbaserede styringslogik her er blevet brugt på styringen selv. Fagministerierne har skulle opstille effektmål for styringen samt skitsere forandringsteorier for, hvordan de brugte styringsmidler forventes at virke. Fokus har været at gøre styringen mere formålsorienteret og enkel. Effektmål og forandringsteori er søgt brugt som en ragekniv, der skal fjerne redundant regulering og gøre kæden af styringsmidler mere slank og fokuseret. Ved siden af dette synes der at være interesse for, hvor vidt netværksstyring kan aflaste behovet for detailregulering. I afmagt over, at god praksis ikke udbreder sig, tyr man ofte til at skrive god praksis ind i selve regelværket (det sker f.eks. med Socialministerens Overgrebspakke). Her er imidlertid tale om en meget rigid metode god praksis udvikler sig hele tiden, og formel regulering resulterer ofte snarere i formel efterlevelse end reel læring og kvalitetsudvikling. Alternativet kan være at organisere en mere forpligtende videndeling gennem f.eks. imple-menterings- og kvalitetsfællesskaber. Ministeriet for Børn og Undervisning er lige nu i gang med at opbygge en ny infrastruktur for videndeling og implementering via konsulentenheder, professionshøjskoler, netværk etc.\n11 Endelig er der de områder, hvor vi ikke på forhånd kan sige, hvad der er god praksis. Det er her, at der optræder vilde problemer og velfærdspolitiske dilemmaer. Også her synes de mere netværksbaserede og eksperimentelle arbejdsformer velegnede til at bringe parterne sammen om at finde nye og bedre løsninger. Enkel målstyring og netværksbaseret dialog kan let blive hovedelementer i en fornyelse af styringen. I den netop indgåede økonomiaftale med regionerne (i skrivende stund, 10. juni) tales der om at igangsætte styringslaboratorier. Vejen må være pragmatisk.\n12 Jesper Nygård: Det sociale enzym Jeg er meget bekymret for vores velfærdssamfund. Og hvordan det vil gå i de kommende år. Jeg tror, at det går galt, hvis vi ikke får frivilligheden fra civilsamfundet, virketrangen fra den private sektor og den faglige tyngde fra den offentlige sektor til i meget større omfang at arbejde sammen og understøtte hinanden. Vi skal sluge et par ideologiske kameler! Af Jesper Nygård, administrerende direktør i KAB (tiltræder som administrerende direktør i Realdania efter sommeren 2013) Omsorgssvigt, ensomhedsproblemer og misbrugsproblemer er aldrig mere end 500 meter væk i et land som Danmark. Hvis der findes en løsning på disse problemer, så ligger den i en mere involverende tilgang til andre mennesker, og det bliver i høj grad din egen tilgang og dit eget valg, om du skal gøre en forskel for andre. Problemstillingen har både økonomiske og holdningsmæssige dimensioner. Vi har en ubalance mellem ydere og nydere af samfundets fælles goder i en skillelinje mellem beskæftigede og ikkebeskæftigede. Vi kan næppe finansiere ønskerne til offentlig service med mere skat. Samtidig er kravene til den offentlige service markant stigende. Fler vil ha mer. Provokerende mange, jeg møder, opfatter ikke offentlig service eller velfærdssamfundets ydelser som en gestus eller en positiv handling. Den opfattes som en selvfølge. Med pil ned af. Mange opfatter velfærd som en sur én nede på kommunen. Ingen føler sig heldigvis stigmatiseret af at modtage offentlige ydelser. Men desværre er nærmest tværtimod. Enhver opsøger den offentlige ydelse og ser det som en rimelig tilbagebetaling en rettighed. Det er da et kæmpe paradoks, at de, der bidrager, ikke er glade, og de, der modtager, ofte heller ikke er det. Er det ren utopi at pege på et velfærdssamfund, som bygger på, at alle bidrager med det, de kan? Med penge, med tid, med omsorg, med engagement eller med kaffebrygning? Det tror jeg ikke, at det er. Og derfor vil jeg godt løfte en moralsk pegefinger. Vi skal tilbage til en situation, hvor de, der bidrager, er stolte af det. Og de, der modtager, både er glade for det og også i langt større omfang end i dag yder noget andet til gengæld. Det handler om at bringe velfærdsstatens værdier og ikke nødvendigvis dens institutioner intakte ind i fremtiden! Hvis vi ikke gør noget, så vil vi om år kigge tilbage og konstatere, at vi forpassede en historisk mulighed for at bevare den gode den fantastiske - danske model. Vores samfund har rykket sig rigtig meget de sidste 70 år, og vi skal blive ved med at udvikle det i en bedre retning. Men det kræver, at vi kommer på forkant med udviklingen i stedet for bare at prøve på at følge med. Og det kræver, at vi tør løfte blikket fra de mange daglige problemer og udfordre hinanden på, hvordan vores samfund egentlig ser ud om 10, 30 eller 50 år fra nu. Det kræver mod. Især fra de politikere, der kæmper fra valg til valg og fra sag til sag. Men også fra de medier og samfundsdebattører, der i mere eller mindre grad spiller bold op ad den samme væg som politikerne og jagter den samme kortsigtede dagsorden. Flaskehalsen peger på os alle som individer. Vi skal leve de værdier, som velfærdssamfundet bygger på. Vi skal tilsætte nogle sociale enzymer og få det til at ske! Fokus skal være på at handle og på at tage ansvar.\n13 Der er en særlig faktor, som kan sætte turbo på værdiskabelse. Nogle særlige fokuserede ingredienser eller konstellationer, der får en masse til at ske. Jeg har valgt at kalde denne særlige faktor for det sociale enzym. Vi skal lede efter koblinger til menneskers fulde engagement og energi. Her er nøglen til, at vi alle bliver medskabere af velfærd og ikke bare forbrugere af velfærd. Faktisk tror jeg, at omsorg og velfærd drevet af egen vilje og engagement rummer de bedste svar på samfundets største sociale udfordringer. Lad mig give et enkelt konkret eksempel på en aktivitet med gode sociale enzymer. Gældsrådgivning ved køkkenbordet hedder et projekt, hvor KAB kontakter beboere, som er i restance og tilbyder dem hjælp til at få styr på økonomien og undgå en udsættelse. Mange af dem har mulighed for at få f.eks. boligstøtte, nedsat gældsafvikling eller blot et overblik over deres budget. Men de har ikke selv taget kontakt til kommunen eller deres bank, og mange er ikke kendt af de sociale myndigheder. KAB kan altså komme i kontakt med personer, som ikke umiddelbart ellers ville få eller opsøge hjælp. Projektet er finansieret af staten via satspuljen. En lille investering med et stort afkast. Sidste nye er, at projektet er koblet til markedet. Revisionsfirmaet Ernst & Young og advokatfirmaet Lett stiller timer til rådighed til særligt komplicerede sager som CSR-aktivitet. Jeg kan komme i tanke om snesevis af andre tilsvarende eksempler i krydsfeltet mellem de 3 sektorer. Mange virksomheder vil gerne yde gratis arbejde til en god sag. Det skal vi da række ud efter som borgere, som ledere og som politikere. Og tage imod med kyshånd i den offentlige sektor. Vi skal bevidst gøde jordbunden og fremme udviklingen af det sociale enzym, fordi det skaber velfærdsmæssige resultater i samspillet mellem sektorer. Det er en blindgyde at insistere på, at det\n14 gode alene skal komme fra den offentlige sektor, og vi skal blive mere åbne over for, at markedslignende mekanismer i en politisk styret proces kan give det bedste møde mellem borgere og velfærdsproducenter. Jeg tror ikke, at det er et enten-eller-valg mellem marked, politisk styring eller civilsamfund. Jeg tror, at det er et både-og! Ja, der skal sluges ideologiske kameler. Hvorfor ikke modernisere liberalismens eget slogan og flytte det fra enhver er sin egen lykkes smed til enhver er vores velfærds smed? Vi kan sagtens finde barrierer, men de må ikke blive en uoverstigelig sandhed, som vi ikke kan gøre noget ved. Vi har brug for noget vildskab og noget uhæmmet målrettethed, hvis vi skal skære gennem kompleksiteten og realisere noget, som rækker videre end til at optimere kortsigtede sektorinteresser. Dette er en kærlighedserklæring til velfærdsstaten i en moderne iklædning. Lad os sætte fokus på at finde og udvikle det sociale enzym. Og lad os prøve det af. Der er mange muligheder for at realisere en drøm om et bedre samfund med styrket sammenhængskraft. Og hvis man ønsker, at en drøm skal gå i opfyldelse, så handler det om at vågne op, gnide søvnen ud af øjnene og handle! Lad os sammen slippe det sociale enzym fri!! I et større debatpapir om dette emne har jeg beskrevet disse. Det kan læses på eller\n15 Jens Jonatan Steen: Djøficering: større afstand mellem forvalterne og de forvaltede Flere kolde bureaukrat hænder, og færre varme velfærdshænder. Så enkel kunne overskriften lyde, når man zoomer ind på, hvordan udviklingen har været på det administrative og akademiske personale i den offentlige sektor. Djøferne indtager flere og flere kontorstole, og medfører mere kontrol, mere registrering og mere monitorering end hvad godt er. Af Jens Jonatan Steen, analysechef i Cevea For at kunne effektivisere er [kommunerne] nødt til at ansætte administratorer, Che konsulent fra KL i Politiken den 2. april 2011 Udviklingen er ikke til at tage fejl af, og antallet af djøfere i kommunerne er steget med 118 pct. over de sidste ti år ( ). Det forholder sig åbenbart således at mere effektivitet kræver flere administratorer(?) selvom nogle måske ville antage at mere effektivitet kunne overflødige mere administration. Men hvis udviklingen fortsætter, vil der i 2030 være yderligere kolde bureaukrathænder til at evaluere, effektmåle og monitorere velfærden. Danmark er klart i førertrøjen, hvad angår ansættelse af djøfere, og ifølge beregninger fra DJØF vil man i fremtiden også mangle djøfere i den offentlige sektor. Til trods for den stigende djøfisering oplever flere og flere danskere den offentlige sektor som tung og langsom. Samtidig mener over to tredjedele af danskerne, at den offentlige sektor ville fungere bedre, hvis der var færre love og regler. Så mere kontrol og flere akademikere skaber ikke en bedre offentlig sektor, hvis man spørger borgerne. Men i stedet for uhensigtsmæssigt at kaste penge efter djøferne, bør man overveje om de nu også er den rigtige løsning til bedre velfærd. For samtidig med den stigende djøfisering, så er service og kvalitet i det offentlige på vej i den gale retning. Det bør diskuteres om det virkelig er flere djøfere, der er midlet til at opretholde og udvikle de velfærdsydelser som vi lever så højt på i Danmark. Kommunerne under pres Kommunerne er under økonomisk pres fra politikerne, og må vælge regnedrenge over rengøringsassistenter for at få et plus i budgettet og på alverdens kontrolskemaer. I kommunerne er djøfisering blevet et skældsord, der dækker over den stigende andel af administrative arbejde, der skyldes meningsløse kontrolsystemer, der kan være dokumentation for politisk slagskraft. Men den stigende djøfisering kommer ikke ud af kommunernes egen lyst til flere jakkesæt, men fra politikernes ønske om mere kontrol og registrering. Fra politikernes side ligger stramme krav om budgethåndtering, skemaficering og registrering af, hvordan hver eneste krone bliver brugt, således at man fra politikernes side kan vise, at man kun bruge pengene, der hvor de slår bedst til. Kommunernes velfærd er således under ekstremt pres fra politikerne på Christiansborg og fra de dominerende styringssystemer, som New Public Management, der netop sætter fokus på standardisering og konkurrenceudsættelse.\n16 Men spørgsmålet er om det virkelig også er mest rentabelt at have en horde af samfundsvidenskabsuddannede til at lege eksperter på kerneområde som skoler, sygehuse og institutioner. Det kan vel næppe være rentabelt at have djøferne til at levere de personlige velfærdsydelser? Men hvordan skal man gå til den offentlige sektor, og hvordan skaber vi en offentlig sektor, der kan holde fast i de nære velfærdsydelser? Tillid til de rigtige eksperter Der er behov for flere forskellige faglige indgangsvinkler i de offentlige institutioner, i centraladministrationen og ikke mindst på ministergangene. Når 60 pct. af hver færdiguddannede årgang fra statskundskab ender i den offentlige sektor, risikerer vi, at der kun bliver tænkt på løsninger indenfor den fælles forståelsesramme. Danskernes holdning til den offentlige sektors (manglende) evne til at innovere og nytænke velfærdsydelser kan ses som et symptom på dette. Djøferne er simpelthen ikke repræsentative for det danske samfund. De mange komplicerede regler og bureaukratiske systemer er sandsynligvis en medvirkende faktor til danskernes holdning til den offentlige. Danskerne ligner et folkefærd, der hellere så, at den offentlige sektor var baseret på tillid og nærhed fremfor kontrol og registrering. Tim Knudsen, professor i offentlig forvaltning fra Københavns Universitet, har tidligere påpeget i ugebrevet A4, at der i høj grad opstår problemer og frustration, når den enkelte ansatte ikke længere kan se den overordnede mening med flere kontrol- og dokumentationsopgaver, og frustrationen over kun delvist at kunne levere de egentligt ønskede velfærdsydelser vokser. Ved i højere grad at satse på øget tillid til den enkelte ansatte, kan denne frustration imødegås, og ikke mindst ved at indrette strukturerne således, at flest mulige beslutninger træffes ud fra nærhedsprincippet tættest muligt på de implicerede parter, hvor man har bedst mulighed for at vurdere hensigtsmæssigheden af beslutningen. Den nuværende djøfiseret struktur skaber ikke nye ideer, men er bundet på hænder og fødder af dokumentationskrav, skemaficering og effektmålinger. Man kører fast i en selvforstærkende spiral, hvor den stigende markedsgørelse af tidligere offentlige eller alment menneskelige institutioner generer flere opgaver til djøferne. Kontrol og monitorering giver én virkelighed tillid og personligt ejerskab en anden. Vi bør som samfund vurdere, hvor mange økonomiske ressourcer vi er villige til at bruge på at afdække den første side af sagen.\n18 Ninna Thomsen: Kontrol er godt - tillid er billigere Det er slut med stopur og skema i hjemmehjælperne i Københavns Kommune. Sundheds- og Omsorgsborgmesteren har skifte måling af 70 enkeltydelser ud med en langt simplere model i form af tre besøgsblokke. Medarbejderne er glade for det nye fagligt råderum, og forvaltningen er glad for det forenklede administrative set-up. af Svend Dyrholm Fem minutter til støttestrømperne og fem minutter til at få dryppet øjne. 10 minutter til toiletbesøg og yderligere 10 minutter til hjælp med at komme op og få mad. Sådan er ældreplejen organiseret i mange kommuner. Hver eneste ydelse er pindet ud i minutter Social- og sundhedshjælpere i hovedstadens hjemmepleje stoppede den 1. december 2012 med at registrere, hvornår og hvad de laver i hjemmet hos den ældre. Før skulle hjemmehjælperne følge en stram tidsplan med et bestemt antal minutter til tandbørstning, badning, og så videre. Det nye initiativ betyder, at der i stedet indføres såkaldte besøgsblokke. Inden for den blok er det hjemmehjælperen, der vurderer, hvad borgeren har brug for. Det skaber større frihed for den enkelte medarbejder og mere fleksibel service for borgeren. København har haft et rødt flertal i næsten 100 år. Så da jeg begyndte som borgmester ville jeg undersøge om København var en særlig rød by at bo og arbejde i. Jeg fandt ud af; at det er vi faktisk ikke. Vi havde den samme kontrol og overvågning som i de blå kommuner. siger Ninna Thomsen, Sundheds- og Omsorgsborgmester i Københavns Kommune Fra 70 enkeltydelser til tre besøgsblokke Derfor gik SF til valg på afskaffelse af minuttyraniet i Efter valget starte Ninna Thomsen et servicetjek af alle styringsmodeller for både at skabe bedre rammer for fagligt råderum og skabe forenklinger i det administrative set-up. Vores udgangspunkt var at det ikke er os, der skal føre kontrol med medarbejderne. Det er dem, der har viden, der skal vurdere, hvad der skal ske under besøget, siger Ninna Thomsen Dette budskab gled dog ikke så nemt ned, hos toppen af embedsværket. Jeg sad for bordenden af det lange bord på mit kontor. Ned langs begge siden af bordet sad økonomer, jurister og statskundsskabere for at fortælle mig, hvorfor mit projekt ikke kunne lykkedes. De sagde, at man ikke kunne styre pengene, at man ikke kunne sikre borgernes retssikkerhed, og at man ikke kunne være sikker på, hvad der blev leveret til den enkelte borger. Jeg sagde, at det skulle vi nok finde en løsning på, siger Ninna Thomsen. Ninna Thomsen fik sin vilje og i 2011 etablerede kommunen et pilotprojekt på Vesterbro/Kongens Enghave, der dækker omkring 20% af København. Som del af projektet ville de ældre ikke længere få tildelt et bestemt antal minutter til enkelte ydelser, men i stedet få et fleksibelt besøg en såkaldt besøgsblok. I Hjemmeplejen blev styringsmodellen derfor ændret fra 70 enkeltydelser til tre\n19 besøgsblokke, der kunne variere i længde afhængig af borgerens behov. Derudover valgte man helt at droppe bestil-og-udfør-modellen på de Københavnske plejehjem (den såkaldte BUM-model). Stor tilfredshed iblandt medarbejderne Projektet var en succes, og modstandernes forventninger blev gjort til skamme. Budgettet blev holdt og medarbejdertilfredsheden steg markant. Der var også ros at hente fra fagforeningerne blandt andet i form af en fælleskronik med formanden for FOA Dennis Kristensen, som skriver: Tillidsreformen i København åbner for en demokratisering, hvor de ansattes indflydelse på eget arbejde og arbejdsindhold er i højsædet, og hvor troen og tilliden på ansattes faglighed er det bærende element Projektet har lavet ringe i vandet: Som en del af budgetaftale for 2012, besluttede Københavns Borgerrepræsentation at gennemføre en tillidsreform i hele kommunen. Det forpligtede samtidigt alle kommunens forvaltninger til at lave det samme servicetjek som Ninna Thomsen gennemførte tilbage i Det er gået så vidt, at jeg ikke længere møder systemisk modstand. De økonomer, jurister og statskundsskabere der tidligere var imod, går nu og får gode ideer til nye steder, hvor vi kan skrue ned for kontrollen og op for tilliden, siger Ninna Thomsen\n20 Thomas Medom: Borgerbudgetter i Aarhus I Aarhus skal borgere frem over have direkte indflydelse på kommunens budgetlægning. Det er konsekvensen af en ny byrådsbeslutning om at lave såkaldte borgerbudgetter, hvor borgere får en pose af kommunens penge at råde over. Af Thomas Medom, Byrådsmedlem, Politisk Leder for SF-Aarhus Aarhus Byråd har for nylig vedtaget at indføre borgerbudgetter i Aarhus på forslag fra SF. Borgerbudgetter er allerede virkelighed i flere lande, og forslaget fik da også stor opbakning i byrådssalen men hvad er borgerbudgetter egentlig for en størrelse? Borgerbudgetter er først og fremmest en metode til at lade os alle sammen komme helt ind i kommunernes maskinrum og få direkte indflydelse på, hvordan penge anvendes. Vi skal nu udvikle den konkrete model og metode. En del af inspirationen finder vi i Eastfield, der er en engelsk havneby. Her har man i et boligområde med ghetto-stempel haft en årlig afstemning blandt indbyggerne om, hvordan kroner bruges bedst. Pengene er blevet brugt til forskellige former for kriminalitetsbekæmpelse, men på få år er det lykkedes at halvere kriminaliteten. Det skyldes i følge det lokale politi ikke først og fremmest pengene, men nærmere at processen omkring borgerbudgetter skaber nye relationer og binder lokalsamfundet sammen. Konkret kan borgerbudgetter blive gennemført ved at byrådet søger efter bydele i Aarhus der vil være med til at arbejde med borgerbudgetter, og når eksempelvis Åbyhøj, Mårslet eller Viby har udvist interesse for tankegangen, kan vi gå i gang med at finkæmme budgetterne og finde midler, der kan blive en del af den kasse, der skal fordeles. I den mindste udgave tager vi paragraf 18- midlerne og i den udgave der forhåbentlig bliver til virkelighed, tager vi også væsentlige dele af de midler, der bliver brugt på byggeri og drift og lægger i puljen. Efterfølgende vil der også være en proces, hvor man kan engagere sig i udmøntningen af budgetterne. I dag findes der flere hundrede byer i Europa, der inddrager borgerne direkte i budgetlægningen. Enkelte byer bruger borgerbudgetter på over 20 procent af det samlede budget. Og erfaringerne er, at det er med til at skabe en åbning af hidtil uigennemsigtige processer. Og den forskning, der er lavet omkring brugen af borgerbudgetter, konkluderer, at det medfører større borgerinddragelse og nærhed, der tjener som middel til at reducere politikerlede og skabe nye løsninger. I Europa og Nordamerika er borgerbudgetter i stigende grad også et instrument til at håndtere finansieringsproblemer og et middel til at løse de strukturelle kilder til fattigdom i udsatte kvarterer. Der er heller ikke noget, som tyder på, at det bare bliver stærke interessegrupper, der sætter sig på pengekassen. Derimod bliver der taget hensyn til grupper, der ikke selv har tid eller ressourcer til at deltage. Og der opstår ny kreative løsninger og gode ideer. Aarhus bliver nu en af de første danske by, der i stor stil inviterer borgerne helt ind i kommunens maskinrum og til at være med til at beslutte om pengene skal bruges på veje, skoler, reklamekampagne der skal tiltrække nye borgere, en stor byfest, skattelettelser eller ældrepleje på en helt ny måde.i de byer hvor mange bruger borgerbudgetter er der rigtig mange positive toner og ambitionen er at vi også i Aarhus sparke nyt liv ind i vores demokrati flere borgere ser værdien i at være med til at skabe stærke lokalsamfund.\nKonference om den offentlige sektors styring Rapport: Konference om den offentlige sektors styring Konference om den offentlige sektors styring!... 3 Ninna Thomsen: Kontrol er godt - tillid er billigere!...


Sådan kan du gøre din have til et bedre sted for hele familien - Bolig Style\nBoligStyle november 4, 2019 november 8, 2019\nNår foråret har været på plads i noget tid, og sommervarmen efterhånden begynder sin indtræden, er der ikke mange bedre ting end at bevæge sig ud i haven. Men for mange familier bliver dette ikke gjort, fordi der ikke er det store at give sig til ude i haven. Hvis du gerne vil tilbringe mere tid med din familie ude i haven, når sommervejret rammer, kan du her få en liste over nogle gode ting at investere i.\nEn lille pool\nNår varmen for alvor er ankommet, er det altid dejligt med en lille tur i poolen. Dog er det ikke lige alle huse, der kommer med en pool, og så må du jo selv ud og skaffe en. Dog kan du få en af de gængse havepools i mange forskellige butikker, og de fås i forskellige størrelser og prisklasser.\nEn trampolin er en god aktivitet at have i haven, og kan bruges af både børn og voksne. Det kan være hyggeligt at lege rundt på trampolinen som familie, men især børnene kan bruge timer ind og timer ud på den. Trampolin guiden anbefaler at grave den ned, både for børnenes sikkerhed, og så den ikke blæser over til naboerne, når det stormer. Hvis du stadig har brug for mere info, kan du finde det hele på https://trampolinguiden.dk/.\nNår børnene er udenfor, elsker de at lege. Og med en lille legeplads i haven, giver du dem de optimale muligheder for at hygge sig og have det sjovt. Det behøver som sådan ikke være mere end en gynge og en rutsjebane – så plejer børnene at være ret godt kørende. Og alt efter om der er en håndværker gemt i en af husets beboere, kan I jo bygge den selv!\nForrige artikel Overvejer du at bygge til?\nNæste artikel Har du brug for elektrikerhjælp?\nUdendørs juli 13, 2018 juli 20, 2018


B2B: Trykte medier - Keesing\nHos Keesing har vi en lang og stolt tradition som landets førende leverandør af krydsord og andet udfordrende og sjovt opgaveindhold til aviser, ugeblade og andre medier. Via vores søsterselskab PIB Features kan vi desuden levere tegneseriestriber og mange andre typer hyggelig underholdning såsom horoskoper, quizzer og gåder. Vores ekspertise bygger således på erfaring, der kan dateres helt tilbage til 1899.\nSamtidig er vi glade for, at vores samarbejdspartnere ser os som en moderne, stærk og pålidelig leverandør, der er i stand til at levere alt-i-et-løsninger – både når det gælder den lille snack-krydsord eller -sudoku, faste ugentlige leverancer af færdiglayoutede sider eller hele tillæg, indstik og særudgivelser.\nVi har her samlet en stribe eksempler på produkter, som enten kan leveres hver for sig eller i samlede pakkeløsninger, altid til en fordelagtig pris. Kombinationsmulighederne er uendelige – og vi er altid parate til at komme med et skræddersyet oplæg.\nEnkelt-opgaver fra snack-size-størrelse til større formater\nDagens krydsogtværs, sudokuer i forskellig sværhedsgrad, quiz og hovedbrud ”på farten”\nLøsninger fra gårsdagens udgave\nHelsider, klar til tryk\nWeekendunderholdning, en hel side hver lørdag og søndag\nBlandet og lettilgængeligt indhold i færdigopsat layout\nOpgaver til både børn og voksne, begyndere og eksperter\nOpgaver med fx jule- eller sommertematik\nFire helsider i format efter ønske\nBlandet, lettilgængeligt indhold, primært klassiske krydsord\nEt selvstændigt opgaveblad, som supplement til egen udgivelse\nPromovering til hvervning eller fastholdelse af abonnenter\nMulighed for ekstra annoncesalg, konkurrencer mv.\nAd hoc-indhold, som kan bruges på tomme pladser i avisen\nVarierende formater til brug ved forskellige formål\nDer konstrueres en større mængde opgaver, som kan bruges ved behov


Ingeniør i Bjerndrup Aabenraa ⇒ Få 3 gratis og uforpligtende tilbud. Klik her!\nIngeniør Bjerndrup Aabenraa\nIngeniør Bjerndrup Aabenraa, indhent flere tilbud her\nSkal du bruge en ingeniør i Bjerndrup Aabenraa, og ønsker du at spare tid og penge på din ingeniøropgave, så er du kommet frem til det helt rette sted. Vi er nemlig gået sammen et af Danmarks bedste firmaer, når det kommer til at få tilbud på en god ingeniør i Bjerndrup Aabenraa. Det er faktisk også rigtig let. Det første du skal gøre er at klikke dig videre til vores samarbejdspartners hjemmeside, hvor du skal beskrive din opgave. Efterfølgende skal du faktisk ikke rigtig gøre mere andet end at afvente, at du modtager dine tilbud. Nu lyder det som om, at der går meget lang tid, før du modtager dine tilbud, men det gør der faktisk ikke nødvendigvis. Oftest modtager du dem inden for blot et par dage. Vores partner arbejder nemlig hurtigt. Men hvilke fordele er der forbundet med at få flere tilbud fra forskellige firmaer? Det kan du læse nedenfor.\nSpar tid og penge på ingeniør i Bjerndrup Aabenraa\nDer kan være meget tid at spare ved at indhente flere forskellige tilbud. Du kan spare tid, fordi du ikke selv skal bruge tid på at tage kontakt til de forskellige ingeniører i Bjerndrup Aabenraa for at bede om tilbud. Det kan ofte være en meget lang og svær proces, da du skal beskrive din opgave flere gange og samtidig bruge tid på at finde de forskellige firmaer, du ønsker at indhente tilbud fra. Her skal du altså kun beskrive din opgave et enkelt sted.\nDer kan tilmed også være mange penge at spare, fordi de forskellige virksomheder presser hinanden lidt ned i pris. Det vil altså give dig en lavere pris, og hvem ønsker ikke at spare penge på en billig ingeniør i Bjerndrup Aabenraa? Det gør næsten alle, så der kan være mere tid til det, du synes er sjovt og som har en betydning for dig.\nIngeniør Lunghøj Assens\nIngeniør Skovlunde Svendborg\nIngeniør Borup Allerød\nIngeniør Fløjstrup Vejle