Vilsted Sø 21. september\nKrage jagter rørhøg hun\nHer har rørhøgen sat sig i lang fotoafstand\nHer går kragen i infight\nVadehavet ved Højer og Mandø i dagene 12. 13. og 14. september.\nAlmindelig ryle juv 1. vinter\nAlmindelig ryle Højer\nHjejler udsnit af næste billede Højer\nSkestorke ved Saltvandssøen\nSkestorke ved Saltvandssøen og en enkelt beltet galloway\nAlm ryle og to islandske ryler i toppen af billedet\nSølvhejre ved Haasberger See Tyskland\nLille kobbersneppe Højer\nStenpikkefr han i efterårsdragt\nEbbe ved Låningsvejen Mandø\nTør vade ved ebbe. I det fjerne en række faskiner\nFaskinder ved ebbe\nVade med "aftryk" fra sandorme\nDen markerede vej over vaden\n4. september. Urhøj Plantage og Hyllebjerg Bakker. Desuden arkivbilleder fra Hyllebjerg 23. juli 2007\nDet fremgik tydeligt, at landskabet omkring søen har ændret sig i de 14 år, der er gået, siden jeg besøgte stedet sidst.\nAnanasgalle på eg (Andricus fecundator)Urhøj Plantage\nKnapgalle på eg (Neuroteus numisalis) Urhøj Plantage\nKorsedderkop fra Urhøj Plantage\nKorsedderkop fra Uhrhøj Plantage\nInger på safari ved Hyllebjerg\nHedelyngen var endnu i blomst og blev besøgt af mange kålsommerfugle\nLiden klokke blomstrede med få eksemplarer\nHvid åkande i forgrunden. Foto fra 2007\nLidt billeder fra vores lille have i Løgstør og fra Lendrup\nKorsedderkop med "indpakket" svirreflue.\nKorsederkop set fra undersiden\n23. august Lunden ved Overlade.\nBilleder fra en lysning i skoven.\nHonningbi (arbejder)i lådden dueurt\nGrønåret kålsommerfugl i hvidkløver\n29. juli Lendrup.\nKysten mellem Løgstør og Lendrup er altid et besøg værd. I disse dage dækkes kalkklinten af blomstrende almindelig knopurt med spredt indslag af lav tidsel og bakketidsel. Klitrandøje kan ses sammen med flere andre arter sommerfugle som almindelig blåfugl, nældens takvinge, admiral, bredpander og storplettet perlemorsommerfugl. Lige nu vrimler det med gammaugler.\nFrederik Den Syvendes Kanal ved Lendrup\nLendrup Strand-optræk til tordenvejr\n28. juli. En lille, tidlig aftentur til kysten og landbrugslandet ved fjorden.\nFjordlandskab set fra Aggersundbroen\nMotiv fra Nørkær Enge\n25. juli Vilsted Sø kl. 6:30 til 8:15\nEn kort morgentur til Vilsted Sø med flere forskellige fuglearter: Knopsvane, grågæs, skarver, toppet lappedykkere, fiskehejrer, havørn, tårnfalk, gråænder, hættemåger, sølvmåger, fjordterner,mudderklire, klippedue, landsvaler, digesvaler, hvid vipstjert unger, gul vipstjert unger, sanglærker unger, engpibere og bomlærker. Fjordternerne fodrede udfløjne unger, hvilket tyder på, at fuglene har ynglet ved søen.\nPå vejen ud til søen kastede jeg et blik på stæretårnet ved rundkørslen, og ved søkanten fotograferede jeg grenet pindsvineknop.\nEnkelte stære besøger deres gamle hjem\nHare i nyhøstet kornmark\nNår de lange ører lægges ned, er man næsten skjult\nHer er en billedserie med en adult fjordterne, der fodrer en unge\nBomlærke-der er allerede sørget for indramning\nSvaleunger har søgt hinandens selskab. Landsvale og digesvale\nMudderklire fouragerer ved den østlige søbred.\nMudderklire i flugt. Desværre kom næbbet ikke med på fotografiet\nUng sanglærke. Læg mærke til de kraftige ben og at fuglen virker lavstammet\nSanglærke fanget i flugt.\nKlippedue. Den har jeg ikke tidligere set ved søen.\n21. juli Skovbakkerne på Lovnshalvøen\nMed henblik på at fotografere klinten Melbjerg Hoved på Lovns Halvøen tog vi til Hessel og parkerede ved informationsbygningen. Mens vi drak kaffe, opdagede Inger en lille larve, som kravlede på bordkanten. Min nyerhvervede macrolinse skulle straks afprøves. Tilfredsstillende resultat. Senere ved hjemkomst bestemte jeg den til lille penselspinder. !\nTuren gik nu videre ned ad slugten gennem egeskoven mod kysten. Det er på alle måder en fin oplevelse at vandre fra den ene egeskulptur til den næste. Skovbunden er dækket af et tæppe af mangeløv, og hist og her ses vedbend hænge ned fra trætoppene. Næsten fremme ved kysten går man ad en træbro omgivet af en mur af tagrør, lodden dueurt, mjødurt og pil. Og så er man fremme med udsigt til Sallingland. Desværre var afstanden til Melbjerg Hoved for lang, til at jeg kunne gå turen. Men den flotte erosionskyst med afrundede morænebakker og regnkløfter bag en bred strandeng bevokset med strandkogleaks, var bestemt værd at fotografere. Et minisvinklove. På vej tilbage til bilen så og fotograferede jeg bredpander. Ofte er det vanskeligt at skelne skråstregbredpande fra stregbredpande.\nLille penselspinder er kun ca. 1,3 cm lang\nLovns Sø med knopsvaner, skarver, grågæs og herefordkreaturer\nSidste etape inden man kommer til stranden\nKyst ved Skovbakkerne med flotte regnkløfter bag en bred strandeng bevokset med strandkogleaks\nSkråstregbredpande-læg mærke til den lange snabel\n18. juli tur med NFD-NORD\nI alt 14 naturfotografer mødte op til fototur under ledelse af Esben Korsgaard Pedersen. Planen var, at der skulle fotograferes pragtvandnymfer, knærod, soldug og plettet gøgeurt på vidt forskellige lokaliteter. Fra åløb over nåleskov til hede. Jeg fik ikke vandnymfen, da terrænet var for vanskeligt at færdes i, men for andre lykkedes det og det trods stærk blæst.\nEfter turen tog jeg til Hanstholm og fornøjede mig med fiskende fjordterner.\nEsben byder velkommen\nDen slyngende å ved Kvadderkær\nPer og Linda gør "klar" til at fotografere knærod. Vester Vandet Plantage\nPer fotograferer knærod\nBenbræk pyntet op med fnok fra kæruld\nFjordterne ved Hanstholm\n15. 16. og 17. juli Lolland\nVed et besøg hos vores venner ,Birgit og Lars, i deres sommerhus i Kramnitze blev vi forevist mange fine lokaliteter. Blandt andet flere områder af Maribo Sø, en lille del af Hyllekrog og egnen omkring sommerhuskvarteret. Det var her jeg fotograferede agerkohvede. En gåtur på dæmningen ved Hyllekrog Naturreservat i frisk brise fra østersøen var en fin oplevelse med rødben, grågæs, viber, klyder, fiskehejrer og ikke mindst 4 svaleklirer. Desuden udsigt til græssende vildheste og kreaturer.\nSølvmåge i Kramnitze Havn\nExmore som naturplejer\nGræsrandøje og en uskarp engrandøje\n10. juli Sanlthansoldenborre fra haven og gamle ege fra egeskoven på Skovbakkerne ved Lounshalvøen\n6. juli Vilsted Sø med overflyvende mursejlere og mudderklire.\nEngpiber byder velkommen til Vilsted Sø\n26. juni ved Tversted Søerne sammen med NFD-Nord. 1. juli i Tranum Klitplantage med bakkegøgelilje og bredpander.\nBakke-gøgelilje 1. juli Tranum Klitplantage\nDen flyvende er stregbredpande. Den der sidder på planten er stor bredpande\n27. juni. Materialegården Løgstør. Udfløjen unge af husrødstjert viser, at husrødstjerten igen i år har ynglet. De tydelige fjerdbede viser, at fuglen er meget ung.\n22. og 23. juni.\nOplevelser fra de to sidste dage ved Skørbæk Gadekær og Halkær Sø. Et sangsvanepar holder til ved Skørbæk Gadekær med tre unger. I går den 22. fandt jeg dem svømmende ved modsatte bred, men i dag den 23. lå de tæt ved vejen og hvilede sig. De må have vænnet sig til mennesker og trafik, da de blot sov videre, da jeg stoppede. Jeg er ikke klar over, hvor de har haft rede, for det har vel næppe været i gadekæret. Jeg tror, de har holdt til i den sø, der ligger øst for vejen til Ejdrup. En fjordterne fouragerede, og en fiskehejre lagde an til landing, men fortrød.\nVed Halkær Sø i dag, den 23., fotograferede jeg sivsanger, gøg og blåvinget pragtvandnymfe.\nSangsvane i Skørbæk Gadekær\nFjordterne fiskede i gadekæret\nSivsanger Halkær Sø\nGøg Halkær Sø\nMusvåge på vej til Halkær\n21. juni Ved Frederik Den Syvendes Kanal.\nDet var en glæde at se, hvor flot floraen nu præger stierne langs kanalen. Sidste år blev både stier og skrænter slået, og det undrede os. Jeg skrev derfor til Therese Berg og gjorde hende opmærksom på det skete i håb om, at hun ville påpege det unødvendige af at slå. Hun skrev til mig og lovede efterfølgende at fremføre mit ønske, og det ser ud til at være gået i opfyldelse. SKØNT!!!\nHylden blomstrer og dufter på skrænterne\nSlangehoved med jordhumle\nVoldsnegl. Næsten lige så stor som vinbjergsnegl.\n19. og 20. juni Vilsted Sø og vores have i Løgstør\nEn lille morgentur ved Vilsted Sø afslørede, at skægmejserne er her endnu. Ikke mindre end en lille flok på 6 fugle dukkede pludselig op nogle meter fra mig. Alle ungfugle. Og i dag kom stillitsen tilbage til vores beskedne have. Den havde fået kig på kornblomsterne.\nSkægmejse ung han Vilsted Sø\nSkægmejse Vilsted Sø ung han\nStillits fouragerer på kornblomst i vores have.\nSamme fugl. I stærk blæst og i gyngende planter holdt den stand og pillede de små frø ud af kurven.\nDer skal virkelig mange af de små frø til for at mætte\n9., 10. og 11. juni Tur til sønderjyske lokaliteter: Rømø, Ballum og Mandø. Med ophold ved Hvidemosen på vej til Holstebro.\nStrandeng på Mandø bevokset med skjaller\nRødben på Mandø\nHætemåger ved Låningsvejen Mandø\nBysvale ved Ballum Sluse\nBysvale i styrtdyk Ballum Sluse\nAlmindelig vandnymfe hun fra Hvidemosen\nStrand-vejbred ved Kammerslusen\nBomlærke ved Ballum Sluse\n"Rejser med fugle og natur"\nGlæd jer, kære potentielle læsere. Nu kan I igen ”komme ud at rejse” og det endda uden coronapas og mundbind. Mulighederne er mangfoldige, hvis du bliver ejer af min bog, ”Rejser med fugle og natur”, som udkommer sidst i juni på forlaget DecaOcto, Sverigesvej 16 E 9670 Løgstør. Bogen har forord af journalist og forfatter Kjeld Hansen, er på 430 sider og rigt illustreret med over 400 fotografier. Forventet udsalgspris 380 kr.\nI bogen fortælles der om 18 rejser, der alle har naturen med dens fugle, andet dyreliv, planter, geografi og historie i fokus. Fortællingerne spænder over 28 år og er baseret på dagbogsoptegnelser, artikler i tidsskrifter og i aviser: Fra turen i 1987 til lunderne på fuglefjeldet Vedøy i Lofoten og til de største havfugle i Nordatlanten, sulerne, på Helgoland i 2015.\nI de mellemliggende år rejste forfatteren ofte sammen med sin kone, Inger Omø Steen-Hansen, til områder med vidt forskellige naturtyper og dyreliv: Fra den indiske jungle i Goa til den marokkanske ørken, de skovrige nationalparker, Banff og Jasper i Canada, til flydende fotoskjul i arktisk Nordnorge og til Island.\nDer fortælles tillige om mødet med forskellige kulturer: Den indiske færdselskultur, en ”stranding” i en berberlandsby i Marokko og om bulgarsk gæstfrihed, men også om stemplernes tyranni i samme land, da forfatteren får stjålet sin bil. Du kan nu klikke dig frem til oplysning om reception m.m.\nStellersand fra Båtsfjord\nStor præstekrave fra Island\n6. juni Frejstrup hede/Lundby Hede\nNFD-Nord havde sat hinanden stævne kl. 06 på parkeringspladsen ved Halkærvej (De Vesthimmerlandske Heder). Målet var at fotografere hedepletvinge på den sædvanlige lokalitet ved et lille vandhul på Frejstrup Hede. Efter forgæves at have travet terrænet rundt måtte vi konstatere, enten var vi for tidligt ude, eller sommerfuglen slet ikke ville forekomme på lokaliteten i år. Jeg hældede dog til den første antagelse. Men der var heldigvis meget andet at fokusere på. Ca. en time efter ankomst vrimlede det pludseligt med almindelige blåfugle. En enkelt larve af ringspinder og brun bjørnespinder blev fundet. Og i den følgende time var vi vidne til et af naturens store mirakler. Siddende på kanten af vandhullet kunne vi følge og dokumentere den firplettede libels forvandling fra larve til flyvende insekt. Se nedenstående fotos. Da vi brød op og vores veje skiltes, havde jeg ikke gået mange meter, førend jeg trådte en hedepletvinge på vingerne. Jeg råbte gruppen an, og to fotografer vendte glædeligt tilbage og tog billeder.\nRådyr fra engene ved Frejstrup Hede. Dem mødte jeg på vej ad Hyldkærvej.\nFireplettet libel fotograferet kl. 08:00\nSamme guldsmed fotograferet kl. 08:10\nSamme guldsmed fotograferet kl. 08:19\nSamme guldsmed fotograferet kl. 09:12 altså ca. en time senere\nFireplettet libe. Dette er ikke det samme eksemplar, men fundet andet sted i terrænet.\nHedepletvinge. Det eneste eksemplar, vi fandt.\nRødrygget tornskade. Vi så to hanner\n5. juni Vilsted Sø\nJeg havde besluttet mig for at stå tidligt op, men klokken blev alligevel 07:30, inden jeg befandt mig på gangbroen ved Ranum. Ret hurtigt bemærkede jeg skeænder i hastig flugt over søen og de tilstødende marker. Det samme mønster indtog knarænderne. Undertiden var der op til fire fugle i luften. Også et par troldænder kom ind i billedet. Jeg var naturligvis optaget af at afdække lokaliteten for rørskovens fugle. Ud over rørsanger, sivsanger og rørspurv fandt jeg til min overraskelse skægmejse. To gøge kom tæt forbi, men satte sig kun et sekund i toppen af det nærmeste træ. Lidt ærgerligt. Imellem tagrørene "snakkede" vandrikse og blishøne. I grøften ses mange tiggerranunkler.\nSkægmejse ung han\n3. juni Hou Havn\nEfter en vellykket formiddag på trykkeriet Narayana Press, hvor vi begge fulgte trykningen af min bog, kørte vi til Hou. Da vi rullede ud ad grusvejen mod havnemolen, opdagede vi en tæt trafik af bysvaler, der gang på gang fløj i den samme rute. Bag en båd, som vi stille passerede, fandt vi årsagen. Et dejligt mudderhul med et byggemateriale, der virker, når der skal bygges bysvalereder. En enkelt landsvale blandede sig.\n31. maj Frejstrup Hede.\nVar på heden for at lede efter hedepletvinge. Men forgæves. Jeg er sikker på, at det har været for koldt. Det ses også på plantevæksten. Guldblommerne står endnu med store blade uden tegn på snarlig blomstring. Lav skorsoner blomstrer endnu. Men mon ikke den kommende uge med stigende temperatur vil sætte gang i klækning og blomstring. Ganske uventet dukkede en rødrygget tornskade han og en bynkefugl han op og kunne fotograferes.\nRødrygget tornskader han\n30. maj spadseretur på cykelstien ved Løgstør\nMin plan om at cykle en tur på cykelstien kunne jeg ikke gennemføre. Jeg er stadig meget usikker og er ikke dus med af- og påstigning. En varm tur blev det. De flotte syrenhegn giver læ, og sveden piblede frem. Den overvejende plantevækst udgøres af vild kørvel, men ind imellem ses andre planter, hvilket fremgår af fotografierne. På min vej hørte jeg tornsanger og gransanger. Desuden var der få sommerfugle som aurora, dagpåfugleøje og lille kålsommerfugl. På rød hestehovs store blade sad vinbjergsnegle og voldsnegle\nNu kranser vild kørvel veje og åbrinker\nNu blomstrer syrenerne\nKastanje på Danmarksvej\n29. maj Grønnestrand\nEn lille gåtur under litorinaskrænten, mens havgusen kom truende nær. Ikke så mange fugle, men hørte dog gøg, tornsanger. skovpiber, gærdesmutte og munk. En rødrygget tornskade fløj op fra en ene, fangede et insekt og fløj derpå til redestedet-måske. Mange blomstrende vår-potentil og engelsk visse. Få grønne og brune sandspringere. Ved kongestenen fløj to dobbeltbekkasiner op fra den våde eng, som i øvrigt kunne fremvise i hundredevis af blomstrende engkarse. Ved havstokken talte vi tre stor præstekrave, og ude i bølgerne var der til stor overraskelse en enlig lysbuget knortegås. Sandsynligt skadet.\nVibe sandsynligt en ynglefugl.\n27. maj. Tur til Lerkenfeldt Å og Storholm\nLerkenfeldt Å ved herregården Lerkenfeldt\nUdsigt over ådalen fra højdedraget ved Storholm\nGlæd jer, kære potentielle læsere. Nu kan I igen ”komme ud at rejse” og det endda uden coronapas og mundbind. Mulighederne er mangfoldige, hvis du bliver ejer af min bog, ”Rejser med fugle og natur”, som udkommer sidst i juni på forlaget DecaOcto, Sverigesvej 16 E 9670 Løgstør. Bogen har forord af journalist og forfatter Kjeld Hansen, er på 430 sider og rigt illustreret med over 400 fotografier. Forventet udsalgspris 350 kr.\nDer fortælles tillige om mødet med forskellige kulturer: Den indiske færdselskultur, en ”stranding” i en berberlandsby i Marokko og om bulgarsk gæstfrihed, men også om stemplernes tyranni i samme land, da forfatteren får stjålet sin bil. Du kan nu klikke dig frem til oplysning om reception\n19. maj. Vilsted Sø.\nJeg er aldrig kommet ind i konkurrencen om at se flest fugle i Danmark, og jeg skal nok for min egen skyld afholde mig fra at offentliggøre mit nuværende antal blandt de skrappe. Men når sjældenhederne optræder i ens baghave, så er det dumt ikke at rykke ud. Og heldet var med mig.\nJeg havde læst på nettet, at skulle man finde braksvalen, for det var netop denne gæst, det drejede sig om, skulle man ved Vilsted Sø blot søge efter en flok med teleskoper. På lang afstand kunne jeg let spotte flokken, der havde taget opstilling på stien lige øst for Ranum By. På vej dertil ad stien mødte jeg et par ornitologer, som kunne fortælle, at fuglen for få minutter siden havde taget turen ud over søen, men at den sikkert ville vende tilbage. Det slog til, og resultatet ses nedenstående.\nBraksvale. Læg mærke til vingens hvide forkant og de rødbrune undervingedækfjer,hvid overgump og hvid bug mod den mørke dragt. Gamle fugle har rødt ved næbbets basis.\nBomlærke fotograferet ved stryget, hvor den sad på pælen uden at lade sig forstyrre og sang.\nBomlærke fotograferet ved stryget\nVibe fotograferet ved Bjørnsholm Å.\n17. maj ved Aggersund Kalkværk.\nLevende hegn med blomstrende mirabeller og hæg\nNyt land ved Aggersundbroen.\nOmrådet set mod øst. Ved lavvande kan man let bevæge sig ud på øen.\nOmrådet set fra den tyske bunker.\nBakkeskråningen ved Aggersund Kalkværk med blomstrende mælkebøtter og hulkravet kodriver\nSamme lokalitet fra en anden vinkel. I baggrunden Løgstør By.\nSamme lokalitet. Her i total med strandengene og fjorden til højre. På engen ses nu og da skestorkene fouragere.\nEn ensom, forblæst tjørn på toppen\nMælkebøtter på kanten af bakkeskråningen.\n13.maj. Kort besøg i skoven ved Gl. Møllevej\nDer er sket meget, siden vi var her forrige gang. Birkeskoven står grøn, og granerne dubbes. Ved søen blomstrede tue-kærulden og fra trætoppene hørtes løvsanger, gransanger og munk. En enlig engpiber sad højt til vejrs og pudsede fjerdragten efter et bad. Ingen af søerne kunne fremvise fugle.\nInger lytter til løvsanger\nEn snegl er kommet højt op i en blomstrende hæg\nHonningbi i vortemælk. Egen have.\n8. maj Lundfjord Tårnet og Kærupholme Tårnet.\nVores, Inger og jeg, tur til Vejlerne i dag havde vi stilet til et møde med brushønsene. I gamle dage kunne man være sikker på at finde dem ved Vesløs Vejle. Vejen gennem engen er nu spærret, derfor parkerede vi og gik derefter søgende i langsomt tempo. Desværre intet resultat. Men to par viber og en fiskehejre glædede os.\nVi tog derefter til Arupdæmningen, men her var der heller ingen brushøns. Til gengæld så vi 8 strandhjejler, og synet af denne smukke vadefugl var hele turen værd. Først da vi kom til Lundfjord Tårnet var der gevinst, men kun nogle få hanner. Her er stadig pibeænder og krikænder. Desuden blev vi gjort opmærksom på to dværgterner.\nVi havde inden da gjort ophold ved Kærupholme Tårnet. Men det var en meget stor skuffelse. Biotopen er undergået en meget stor forandring. Det vådområde, der tidligere strakte sig ud fra tårnet, er skrumpet. I dag er der kun tagrør. Sortternerne og hættemågerne ruger nu langt ude, hvor en almindelig kikkert ikke rækker. Tårnet har i dag ikke en publikumsvenlig placering. Det kunne man godt råde bod på ved at fjerne tagrørene.\nKrikænder på engen ved Lund Fjord\nRørspurv fra Kærupholme Tårnet\nHulkravet kodriver på skrænten ved Aggersund Kalkværk\nPå vores vej hjem fra Holmsø i går kørte vi en omvej og kom ikke alene gennem nye steder, men også gennem Haverslev, hvor den lille sø i udkantet af byen så interessant ud. For at se nærmere på fuglelivet i søen stod jeg i dag op i god tid og satte kurs mod Haverslev. Da jeg ankom, lå der en gylden morgentåge over den spejlblanke søflade. Desværre havde jeg ikke min D6 med. Men jeg fik vendt bilen og satte mig over på passagersædet, hvorfra jeg havde en fin udsiget til fuglene. Det mest interesante var blishønsenes indbyrdes stridigheder. Det blev en sport for mig at "fange" nogle af de mange, helt groteske kampe, hvor alle "beskidte" greb udnyttes. Så var der mere ro over de blishøns, som nu er udparrede. Ja, nogle af billederne viser ligefrem indbyrdes ømhed.\nRundt om søen ligger et vådområde med lav bevoksning og sjapvand. Her holdt en mindre flok krikænder til. De blev ret synlige, da en overflyvende rørhøg fik dem på vingerne. Søen rummer også to par gråstrubede lappedykkere, og i min venteposition kom en flok gravænder over mig.\nGråstrubet lappedykker. Hunnen inviterer til parring, men han var ikke interesseret.\nGråstrubet lappedykker simulerer redebygning\n26. april Vilsted Sø fra kl.08:30 til 10:15 og tur til Holmsø om eftermiddagen.\nIgen et forsøg på at få billeder af havørnen i aktion. Ventede i en og en halv time på at den gamle fugl,der sad i trætoppen af et nabotræ til reden, ville gå på vingerne og komme ind på fotohold. I ventetiden tog jeg billeder af de fugle,der trods afstand og dårlige positioner var at se ved tårnet: Rørspurv både han og hun, hættemåge, fiskehejre, gul vipstjert, knopsvane, skarv og grågæs.Bevisbilleder er de!!!\nMin tålmodighed slog ikke til. Ørnen forlod godt nok sin plads, men fløj desværre væk fra mig. Jeg må prøve en anden gang.\nVed 14-tiden kørte Inger og jeg til heden ved Holmsø i håb om at finde blomstrende vårkobjælde. På grund af det kolde vejr måtte der være blomst at se selv her sidst i april. Men der havde vi forregnet os. Ikke i henhold til årstiden, men tydeligvis på grund af spor efter opgravning. Vi finkæmmede derefter området for at søge efter mulige rosetter og fandt kun nogle få. Det har gennem årene været en trist oplevelse at følge populationen svinde hen år efter år. Jeg har i arkivet hentet et billede fra 2004, der i sig selv fortæller historien om tilbagegang. Jeg tror bestemt, at hvis viljen havde været til stede, kunne man have sat ind med naturpleje og derved havde reddet noget af bestanden. Opgravning af fredede planter er i lighed med fjernelse af en klittop en kriminel handling og burde medføre straf. Men hvor og hvordan finder man synderen eller synderne ja, for der er sikkert flere, der bør have røde ører?\nFjordterne en af to fugle. Første iagttagelse i år\nHættemåge. Det er ikke mange hættemåger, vi ser ved søen\nGul vipstjert han. En af to fugle set her til morgen. Årets første.\nGråstrubet lappedykker i en lille sø ved Haverslev\nKampberedt blishøne fra samme sø\nDet var, hvad vi fandt ved at søge efter vår-kobjælde\nVår-kobjælde fotograferet i 2004\nLandskab ved Holmsø. I baggrunden ses Alsbjerge\nHedelandskab ved Holmsø\nDe gamle, genkendelige ege ved Holmsø\n"Egedyret" lever på trods\n24. april. Vilsted Sø\nFor første gang efter ca. 2 år besøgte jeg Vilstedtårnet. Jeg håbede, bentøjet ville holde. Jeg fik ret hurtigt havørnereden i kikkerten. Og i toppen af et træ i umiddelbar nærhed sad en af de gamle fugle. Jeg holdt øje med den i nogen tid, men blev distraheret af en fiskehejre, der kom tæt forbi. Da jeg igen rettede kikkerten mod ørnen, var den forsvundet. Skråt til højre for mig fandt jeg den igen, nu i færd med at angribe en grågås. Men ved fælles hjælp fik gæssene jaget den væk, hvorefter den fløj tilbage til sit udgangspunkt. Selv om afstanden til ørnen var 2-300 meter, kunne jeg ikke dy mig for at tage billeder. Resultatet blev, som det fremgår, ørnen i landskabet. Da jeg var i den tro, at den ret hurtigt ville jage igen, ventede jeg i ca. tre kvarter, uden at der skete noget. Næste gang vil jeg tage skopet med.\nRundt om tårnet fløj en del engpibere, og i tagrørene var der rørspurve. Årets første landsvale kom forbi, og en lille flok kortnæbbede gæs fløj i halen på en større flok bramgæs. De kortnæbbede må være de sidste rastende i området. Hvorimod der stadig er pæne flokke af bramgæs. Måske er det for koldt til en beslutning om at drage nordpå. Ved tårnet havde en stor samling dansemyg fundet en plads i solen og i læ for den kolde morgenvind.\nHavørn på jagt efter grågæs fanget på 300 meters afstand\nHavørnens rede i skoven på Lyngholm\nFiskehejre lægger an til landing bag en lille ø med rørskov.\nPå marken ved Munksjørupvej gik to sildemåger\nDansemyg (Chironomus plumosus) samledes i store mængder i læ bag Vilstedtårnet\n23. april. Vilsted Sø med udgangspunkt ved Ranum\nJeg var indstillet på at lede efter blåhalsen. Men ret hurtigt kunne jeg godt se, at der næppe var stort håb her. Jeg forsatte dog ud til skoven, mens flere hundrede bramgæs fløj over mig. Har de mon nu taget beslutningen om at forlade de danske græsgange? Jeg satte mig på en bænk for at aflaste min hofte. Ude i nærheden af det store fugletårn kunne jeg i kikkerten se mange andefugle flyve forskrækkede op. Var det mon havørnen, der var på spil? Senere viste sig, at det var ørnen. Flemming Fragtrup havde nemlig på samme tidspunkt fotograferet den. Set på FB.\nMens jeg sad på bænken, kunne jeg lugte balsam. Og ganske rigtigt bag mig stod tre til fire store balsam-popler med halvt udsprungne blade og duftede. De senere dages hårde blæst havde revet alle raklerne af træerne. Nu lå de som brunsorte larver i kanten af stien. På vej tilbage til bilen fandt jeg blomstrende udspærret vinterkarse. Ved broen sang en gærdesmutte, og et par rørspurve viste sig i et kort sekund.\nFlot kile med bramgæs. Er de mon på vej nordover?\n22. april. Trend skov\nDet er ikke hver dag, jeg finder et nyt tilgængeligt naturområde. Kort efter Trend Kro og før afkørsel mod Ertebølle fandt jeg, ved et tilfælde eller rettere ved at søge, på højre hånd en vej med navnet Gamle Møllevej. Jeg har altid haft den opfattelse, at skoven på begge sider af Løgstørvej 533 var utilgængelig. Men nu var der pludseligt et hul. Jeg havde ikke kørt ret langt, før der på venstre hånd kom en lille sø til syne. Oven for søen var der imidlertid en skovarbejder, der var i færd med at læsse flis på traileren, så jeg kørte videre, men var indstillet på at se lidt nærmere på området på tilbageture.\nEfterhånden gik det op for mig, at vejen måtte føre til Ertebølle og det store sommerhuskvarter. Terrænet er meget kuperet. Nu med blomstrende mirabeller og birk lige før udspring. Flere steder så jeg store populationer med blomstrende pors. Og da jeg stoppede for om muligt at fotografere, hørte jeg og så årets første løvsanger. Det er ret karakteristisk nogle steder, at de mange, høje ege, der rager op over den lavere bevoksning, er gået ud i toppen. Der er barske forhold i Limfjordens nærhed. Jeg fandt i øvrigt endnu en mulighed for at gå ind i Trend Skov nemlig, ad Hovvej.\nMirabellerne blomstrer rigt i området\nTilsyneladende er der lavet et stort oprydnigsarbejde omkring søen. Det skal blive spændende at følge den potentielle genvækst.\n21. april. En kraftig vind fra nordvest skabte "liv" i limfjordsvandet.\nNu blomstrer krat-ærenpris i vores lille have\n19. april. Besøgte Vilsted Sø fra solopgang kl. 06 til kl 09:30.\nMange ænder og en del grågæs opholdt sig på engen ved parkeringspladsen, men blev naturligvis forstyrret ved min ankomst. Stille og roligt gik jeg ud til bænken forholdvist tæt på søbredden. Afventende sad jeg i ca. en time, mens solen steg op bag mig. Der var nok at se på i kikkert, men kun nu og da var der situationer, der gav anledning til fotografering. Jeg noterede mig få gravænder. Af svømmeænder var der: pibeand, knarand, krikand, gråand, spidsand og skeand. Af dykænder: troldand og hvinand. Desuden en flok på 12 af de store skalleslugere. Der var ingen grund til at kede sig. De støjende grågæs underholdt mig .\nKort efter solopgang kom en fiskeørn forbi med en fisk i fangerne. Målbevidst havde den kurs i østlig retning. En isfugl kom piskende forbi. Den havde opholdt sig ved åen.\nSenere kørte jeg til fugletårnet. På engen så jeg tre par lærker, 2 par viber, og da jeg gik forbi broen og frem til den sidste "fiskeplads" kom både troldænder og knarænder i deres kamp om hunnerne over mig i rasende tempo. Trods det lykkedes det mig at fokusere på knarænderne. I tagrørene var der rørspurve. På tilbagevejen fangede en forbiflyvende sanglærke min opmærksomhed. Kort efter slog den sig ned i græsset kurtiserende en hun.\nSolopgang kl. 06:13\nLyset og fraværet af vind dannede fine spejlinger. Nogle få grågæs anes i det fjerne.\nKnarænder i vild flugt over den vestlige del af søen. Der er tale om to hanner, der forfølger en hun, som lige anes på billedet.\nHer er hunnen kommet til syne\nOgså knopsvanerne er i ynglehumør\nPå den tagrørsbevoksede lille ø, der ligger tættest på bredden ved parkeringspladsen (fotografi nr. 2 på siden), har et par grågæs tilsyneladende tænkt sig at yngle.\nDe her fotograferede fugle holdt en vældig palaver og dukkede af og til op fra rørene i vild flugt.\nElegant landing af en fiskehejre.\n18. april. Tur til Ulvedybet med ophold ved Bjerget\nDet var fristende at køre til Ulvedybet, da jeg alligevel var på de kanter i forbindelse med corona-vaccination for anden gang. Gensynet efter tre år var en stor skuffelse. Retfærdighedsvis skal det dog nævnes, at sidst, jeg var på de kanter, var tidligere på året. Da er koncentrationen af fugle større. Nu ses der kun ynglefugle, og der var ikke mange, så vidt jeg kunne bedømme. I øvrigt er det et mistrøstigt landskab, der udfolder sig, lige så snart man er kommet fri af Østerby og ud på dæmningen. Store, flade, gråbrune marker strækker sig langt ud i horisonten. Mod nordvest afbrydes det triste syn dog af Oksholm Skov. Når man som jeg er kommet ved Ulvedybet siden slutningen af 1960,erne og har oplevet, hvilken rig fuglelokalitet det var engang, ja, så smerter det at se, hvor amputeret og mishandlet området er.\nMan taler om at give landbrugsjord tilbage til naturen. Her var det let: fjern dæmningen og luk afvandinskanalerne.\nJordbi (Andrena cineraria.)Der var stor aktivitet med mange flyvende individer og tillige flere huller i den sandede jord.\n14. april. Tur til Vejlerne fra kl.06-kl.11\nMed udsigt til en skyfri himmel ved solopgang satte jeg kurs mod Lund Fjord. Solen var endnu ikke stået op, da jeg bevægede mig mod tårnet. Jeg håbede selvfølgelig, at blåhalsen nu var aktivt syngende, men kun ganske få strofer blev det til, og desuden var det for mørkt til at fotografere. Store regnspover trak syngende over mig og slog sig ned på engen nordøst for tårnet. Senere fulgte pæne flokke af bramgæs. Fra skjulet kunne jeg iagttage de sædvanlige andefugle, men i dag også 6 spidsænder.\nSenere gik jeg til Han Vejleskjulet, hvorfra jeg så taffeland, troldand, toppet lappedykker og grågæs. Et par lettede pludselig og kom ind i søgeren. På den videre tur ad plankestien så jeg rørspurv og gærdesmutte. Fra rørskoven hørtes rørdrum, vandrikse og plettet rørvagtel.\nJeg besluttede derefter at køre til Kærupholme. Men jeg var ikke kommet langt, inden min opmærksomhed blev grebet af en rørhøg, der var i færd med at bygge rede. I lang tid fulgte jeg den i arbejdet. Fire gange så jeg den komme med redemateriale, dels i én klo, dels i begge kløer og desuden i næbbet. Kun en enkelt gang viste hannen interesse for byggeriet.\nRørhøg med redemateriale ved Han Vejle\nGråand hun på "hjalet" ved Han Vejleskjulet\nTroldænderne kom tæt på skjulet\n12. april. Dages postkort plus lidt fugle\nKanalen med Lendrup i baggrunden\nVilsted Sø set fra bakken øst for byen\nFugletårnet ved Vilsted Sø\nVilsted Sø set fra parkeringspladsen ved Vilsted by\n11. april Flere forårsblomter hentet fra mit arkiv.\nDen lille korsblomst, almindelig gåsemad, hulrodet lærkespore, der trives bedst i fugtig, næringsrig bund i løvskove, rød tvetand, tre arter guldstjerner og revling. De tre arter guldstjerner er svære at kende fra hinande på fotografierne, men hylster-guldstjerne skiller sig ud ved et tydeligt hylsterformet blad.\nHulrodet lærkespore sammen med hvid anemone i skovbunden før løvspring.\nRød tvetand er meget almindelig i de fleste egne af Danmark. Den bemærker sig ved at blomstrer det meste af året.\nBlomstrende revling. Revling blomstrer april-juni. Den er tvebo (han- og hunplanter) Fotografiet viser en hanplante i blomst med de lange, hængende støvdrager.\nBlomstrende revling -hunplante med et 8-fliget støvfang..\n6. april Rundt om Vilsted Sø\nHen på eftermiddagen i flot vejr med drivende skyer og blæst tog jeg turen vest om søen begyndende ved Ranum. Derefter ad markvejen til de lave, oversvømmede enge lidt sydligere. På markerne tæt ved broen stod en pæn flok bramgæs. Ellers var der ikke mange fugle at se. Det var der heller ikke i Lunden og på Lyngholm. Det var imidlertid heller ikke muligt at høre sang fra skoven. Blæsten overdøvede alle lyde.\nDen sidste tur gik til fugletårnet. Siddende i bilen på parkeringspladsen spottede jeg i kikkerten uro blandt gæs og ænder ved den nordlige bred. Straks fik jeg havørnen i sigte og fulgte den vestover, hvor den efterlod sig et lufthav fyldt med fugle. Jeg tabte den imidlertid af syne, men nu var der kommet liv i bramgæssene, der fløj i pæne flokke henover den blå, bølgende søflade. Det gav mig mulighed for at fotografere i gunstigt lys. Kort efter var havørnen igen dukket op og kom hen over mig. Klik! Klik! Klik! lød det fra kameraet, mens ørnen skruede sig længere og længere op. I den aller østligste del af søen trak vinden hvide striber i vandet, og en knopsvane var kommet i høj søgang.\nMed en begyndende sandstorm sluttede turen.\nBramgæssene kom på vingerne, da havørnen fløj over dem.\nGammel havørn. Sikkert den ene af det ynglende par\nBroen over søen til Ranum\nSøen viser tænder på en blæsende dag\nKnopsvane i høj sø\n3. april. Lund Fjord\nMed henblik på at se sydlig blåhals kørte vi til Lund Fjord og gik stille afsøgende ud til tårnet. Fik en snak med et ægtepar, som for nyligt havde meldt sig ind i DOF. Spørgelysten var stor, og vi forsøgte at svare efter bedste evner. Fra tårnet så vi følgende andefugle: hvinand, gråand, pibeand, krikand, skeand og gravand. Desuden rødben, vibe og grågæs. Et par fiskehejrer stod i fastlåst stilling parat til at hugge til.\nTilstrømningen af folk var stor. Parkeringspladserne ved indgang til Lundfjord Tårnet og til Han Vejle skjulet var fyldt op. Vi talte over tyve biler. Så mange har vi aldrig tidligere set. Jo, folk kommer virkeligt ud i naturen i disse måneder, hvor coronaen har sat en stopper for rejser til udlandet og en begrænsning på forsamlingsmulighederne. Vi må håbe, at det vil få en afsmittende indvirkning på folks naturforståelse og nødvendigheden af at vi må passe på den. Også at give den mere plads.\nFor at finde en plads, hvor vi kunne drikke eftermiddagskaffen, kørte vi ad grusvejen mod Kogleakstårnet, men stoppede, hvor veje svinger 90 grader. Her kunne vi gå ned til kanten af rørskoven og var på den måde fri af støvet fra de mange biler, der ustandseligt kørte forbi. Straks vi var ude af bilen så vi et glimt af en halemejse. Gik ad en græsklædt sti mod vest så langt, vi kunne. Her så og hørte vi vores første gransanger i år. Skarverne lå i pendulfart til et skovbryn, som skjuler deres koloni. Men vi kunne tydeligt høre stemmer fra kolonien. En rørhøg han kom desværre ikke på fotohold.\nFor at gense gamle steder kørte vi i Skårup ad Thorsbjergvej og videre til Kraptårnet. Naturen mod nordnordvest er smuk. Blåt vand og store rørskove. Men fuglene ligger langt ude. Igen mange grågæs, men også en enkelt sølvhejre.\nPå vej hjem gjorde vi et lille ophold ved Informationscentret. Der er stadig mange bramgæs på engen. To klyder var nyt.\nPibeænder og krikænder. I baggrunden en uskarp skeand han.\nGrågæs og krikænder\nBlomstrende selje-pil med flue\n2. april. En lille forårsbuket forsøgt sat op i den rækkefølge blomstringen finder sted. Selvfølgelig er der overlapninger.\nHanrakler på rød el. Indsat kogler fra hunblomst, som de ser ud hen på sommeren.\nRød hestehov - hanligt individ\nVår-gæslingeblomst. På steder, der er soleksponeret, står en nu og danner tæpper.\n22. marts-vejobs omkring Vindblæs\nEn overraskelse var det, at der pludselig viste sig tre rådyr på en mark ved Møllegårdsvej. Jeg vendte bilen, så jeg havde dyrene på min venstre hånd og listede mig stille ind på dem. Selvfølgelig havde de bemærket mig, og trak derfor over mod et læhegn. Inden de forcerede hegnet, stod de flot på række med spejlet vendt mod mig. Da de var kommet fri af hegnet gav de sig til at springe mod det næste, men inden de forsvandt, nåede jeg at få et par billeder mere.\nSpejlet bærer de i både vinter- og sommerdragt, men det fremtræder renest hvidt i vinterdragten. Spejlets hår kan rejses, så det bliver næsten dobbelt så stort. Det sker især, når dyrene bliver bange, og det vil da virke som et faresignal. Flygter et dyr, vil spejlet fortælle de andre i flokken, i hvilken retning det flygter.\nRådyr med flotte spejl. Det ses tydeligt, at spejlet har dets største flade.\nRådyr på mark ved Møllegårdsvej\nSanglærke i vejgrøft\nRågekoloni ved Vindblæs\n21. marts. Over Nørkær- og Vår Enge til Vår Skov og strandengene ved Staun.\n"Jeg trænger til en tur i Vår Skov", sagde jeg til Inger. "Vil du med"? Straks var der håndslag. Jeg tror, det er over halvandet år siden, vi sidst var på lokaliteten, hvis ikke længere. På vej til skoven kørte vi over mølleparken. Her så vi en stor flok sangsvaner og få canadagæs. En flok rådyr på 7 stk. tiltrak vores opmærksomhed. Inde i skoven sprang yderligere tre over vejen.\nVi stoppede op ved den østlige del af skoven, hvor de gamle bøge og ege dominerer. Inger gik en rask tur og kom tilbage til bilen med ramsløg. Selv "vaklede" jeg ind i underskoven og fandt østershat på en gammel bøg. Ledte forgæves efter hultræet, men det er sikkert forlængst gået ud og formuldet.\nUde på Staun Enge lettede en stor flok bramgæs, da vi ved vores kørsel forstyrrede dem. Men ret hurtigt landede de, og lod sig ikke forstyrre, da vi kørte frem for at vende. Jeg havde ikke min tele med og heller ikke mit vanlige filmkamera, så jeg forsøgte mig med mit fulframe kamera og en 105 mm linse. Det giver en stor dybdeskarp, men fuglene er kun prikker.\nØstershat Vår Skov\nGammel eg Vår Skov\nVedbend på gammel eg\nBramgæs på Staun Enge. Fulframe kamera 105 mm optik. Læg mærke til dybdeskarpheden.\n16. marts tur til Vejlerne\nEftermiddagstur til Vejlerne. Valgte først at køre til Lund Fjord for at gå ud til tårnet. Det meste af engen er oversvømmet, men på de flade ikke vanddækkede arealer gik der en lille flok viber. Nu og da tog de en lille flyvetur istemmende deres smukke kald - indbegrebet af forår. Både pibeænder, krikænder optrådte med pæne tal. Ude på vandet i nogen afstand badede grågæs og blisgæs side om side. En enlig rørspurv sad i en blomstrende pil. På en bænk nød vi kaffen, mens grågæs parvis gakkede forbi. Skægmejserne så og hørte vi ikke.\nTog turen tilbage og forsatte til parkeringspladsen ved informationscentret. Mange ænder, men de lå langt ude: gravand, krikand, gråand og pibeand. En enlig havørn fangede vi i teleskopet. I midtsøen lå en del hvinænder og kurtiserede. En lille flok skestorke fløj forbi og landede i den østlige del af Bygholm, hvor de landede sig med andre. I alt otte talte vi.\nGrågås Lund Fjord. Hannen ses her lige efter parringen. Desværre kom jeg for sent til at fotografere selve parringen. Meget ærgerligt!\nParret efter parringen\nGråand hun i pragtdragt\nDer er endnu mange gæs i Vejlerne. Her en flok kortnæbbede.\nNældens takvinge. Årets første i egen have 16. marts.\n15. marts kort tur til Uhrhøj Plantage.\nEfter en formiddag med overskyet vejr klarede det op ved 13-tiden. Men vinden var kold. Så hvad med en tur i en af plantagerne? Jo, loddet faldt på Uhrhøj. Inger gik en rask tur ad den røde rute, mens jeg vaklede lidt rundt med en krykke og et kamera. Tog lidt billeder, men kunne ikke gå ret langt. Stadig smerter i højre ben. Ved Tandrup Sø gjorde vi holdt og gik ned til søens vestlige bred. Ingen fugle i søen, men fra skoven lød der kurren fra ringduerne.\nBark på skovfyr fra Uhrhøj Plantage\nFyrretræer i Uhrhøj Plantage\nFyrretræer i frøperspektiv\nTandrup Sø ved Uhrhøj Plantage\n8. marts Store Vildmose.\nVed 14-tiden satte vi kurs mod Store Vildmose. Ca. på højde med Ry Efterskole kørte vi mod Vildmoseporten i den tro, at det ville føre til informationcentret. Deri tog vi fejl.\nMed en informationstavle som bord nød vi stående eftermiddagskaffen og æblekagen dog uden flødeskummet, som var blevet efterladt hjemme i køleskabet. Ved et vejkryds valgte vi Ringvejen, og det var her, vi pludselig så fem traner. Fire gamle og én ungfugl. Inden da havde Inger fotograferet sangsvaner, der gik på en mark tæt på landevejen. Det var et stort øjeblik for hende. Men tranerne var højdepunktet for os begge.\nTrane ungfugl fotograferet i Store Vildmose på Ringvej\nTrompeterende traner Store Vildmose\nEn lille flok traner fra Store Vildmose - gamle fugle\n5. marts Vilsted Sø\nBlisgåsen er i de senere år blevet en ret almindelig trækfugl og ses oftere i det jyske. Før årtusindskiftet var markerne ved Gyldensten på Nordfyn det sted, man tog hen for at se denne højarktiske gås. Men som vi har set det med de øvrige gåsearter, er også blisgåsen steget i antal. Det har haft en afsmittende indvirkning på forekomsten i hele landet. Især på Lolland ser man store flokke. På verdensplan tæller den en bestand på 1,5 millioner.\nBillederne er alle fra Vilsted Sø, hvor man på de omkringliggende marker og enge kan se fuglene blandt kortnæbbede gæs og grågæs . Læg mærke til stemmen, der afviger helt fra grågåsens med indslag af tydelige "kl-y" eller "kjo-jo-jo", som den beskrives i "Fugle i felten"\nSom svar på mit indlæg på Facebook skriver Jørgen Peter Kjeldsen, "Ja Blisgås er virkeligt blevet talrig i Nordjylland, og ses f.eks. mange steder i Thy - bl.a. har jeg haft over 2300 på Rosvang/Sjørring Sø og næsten 800 ved Ballerum. Også i Store Vildmose er der mange - Palle Rasmussen har talt over 4000 dér (!). Det er en udvikling som er "bygget op" over flere år, men jeg er ret sikker på at 2021 giver ny rekord for arten.\nKortnæbbede gæs lander ved 2 blisgæs\n3. marts Rønbjerg\nBesøgte Rønbjerg Fiskehus i formiddags. Selv om vejret ikke var optimalt til fotografering, havde jeg dog medbragt kameraet og beameren. Efter handelen kørte jeg lidt rundt ved havnen i håb om at se lidt fugle. Men her var ret tomt bortset fra den afbillede sølvmåge. Senere fandt jeg en lille "koloni" af gråspurve. En han trådte frem fra tykningen og lod sig portrættere.\nSølvmåge i yngledragt på gadelampe.\nDen samme måge som ovenstående\nIgen den samme måge\nGråspurv han. Over 15 fugle i et krat på vej ned til havnen.\n28. februar Vilsted Sø\nDet topper nu med bramgæs. Talte omkring to et halvt tusinde her i formiddag på engen nord for Sjørupvej.. I den første time, jeg iagttog dem, var flokken intakt, men pø om pø lettede den ene gruppe efter den anden, og ved 11-tiden var der kun blisgæs tilbage. Da der var flest talte jeg 22, men der gemmer sig sikkert flere i området. Jeg ventede længe på, at flokken skulle lette, men det var fuglene ikke med på. Nogle få billeder på afstand blev det dog til, og en enlig fugl i flugt i første vinterdragt kom pludselig ind i synsfeltet.\nBlisgåsen yngler i Nordsibirien. Bestandene i den vestlige del af yngleorådet overvintrer i det centrale og vestlige Europa. Bestandene tæller ca. 1,5 milliuoner fugle. Antallet af blisgæs, der ses i Danmark er ret lille set i forhold til verdensbestanden. De fleste trækker syd om Østersøen. Tidligere rastede der flokke på 1000 fugle på de to fynske lokaliteter, Gyldensten på Nordfyn og Wedellsborg på Vestfyn. Men i 1980,erne faldt antallet af rastende blisgæs til omkring 300. Måske har naturgenopretningen ved Gyldensten bevirket, at der nu igen ses en del blisgæs på Nordfyn. Jeg har tidligere ses flere tusinde blisgæs på halvøen Fischland-Darß-Zingst i Landkreis Vorpommern-Rügen\nBlisgås første vinterdragt. Fuglen mangler de sorte tværbånd på bugen\nBlisgæs gamle fugle\nBramgæs læg mærke til de to blisgæs i front\nMellemskarv (sinensis)i yngledragt\n24. februar Smakmølle Løgstør. Strandenge ud for Aggersund Kalkværk\nÅrets første viber. 62 fugle gemte sig godt i gråvejret mellem visne græstuer. Desuden iagttog jeg 16 gravænder på engen ved Aggersundbroen.\n22. februar Vilsted Sø fra kl. 07:15 til 08:30\nVejret var lige til en morgentur. Derfor op kl. 07, på med de varme klæder og grejet i tasken. En let tåge lå over landskabet. Kunne søen måske være helt indhyllet i tåge? Heldigvis ikke. Jeg tog rygsækstolen over skulderen, satte videokameraet på stativ og listede forsigtigt ud over engen. Her satte jeg mig tæt ved søbredden samtidig med, solen steg op over læhegnet i øst. Desværre var morgentrafikken intens og blandede sig ind i sangsvanernes højlydte sang. Men trafiken aftog, og jeg fik mange optagelser med "renset" lyd af svaner gæs og ænder.\nEfter en times tid opstod der uro blandt sangsvanerne, og den ene flok efter den anden stak af mod de omkringliggende græsgange. Hvinænderne drillede mig. Få kom på fotohold.\nHvinænder- alle hanner\nVilsted Sø kl. 07:02\nVilsted Sø kl. 07:30\nVilsted Sø kl. 07:31\nKnopsvaner kl. 07:47.\nSangsvaner fotograferet kort efter solopgang.\nSangsvaner en del af en større flok\nSamme flok brøkdel af sekunder senere\nSangsvane med "fire" vinger\nSangsvaner, en enkelt knopsvane og pibeænder\nKortnæbbede gæs. Flere kiler fløj over mig mod syd.\nFiskehejre på morgentur\n19. februar Vilsted Sø\nDer er stadigt store områder af søen, der er isdækket. Men vågerne i den nordlige del bliver større og større. En del blishøns og få ænder som pibeænder og knarænder søgte op til indløbet. På iskanten stod pibeænder og gråænder og dannede én lang, sammenhængende mørk kæde i modlys. Hvinæder lettede og fløj vestpå. Der er sikkert åbent vand bag tagrørene. Lille lappedykker optrådte med fem styk. En grågås gik på søbredden med beskadiget vinge, og en anden grågås lå død ved søkanten.\nBlishøne Vilsted SØ\n18. februar Løgstør Havn.\nEn time ca ved havnen. Skalleslugerne ligger nu 150-200 m længere ude. En lang stribe på ca. 120 fugle lå langs vågen. En del kom i flokke på 6-8 fugle og fløj vestpå. De små hvinænder blandede sig, svømmede i høj tempo efter hinanden for derefter at flyve bort. De kom aldrig tæt på mig. Et kort øjeblik stak der et sælhoved op over vandfladen. Den viste sig ikke igen.\nStor skallesluger han lægger an til landing\nEn del af en større flok på ca. 120 fugle\n16. februar Nibe Havn\nPå hjemvejen fra Lægehuset i Nibe tog jeg en tur på Nibe Havn. Det begyndende tøvejr og en smule vind har allerede ændret isdækket på fjorden. Der er hist og her dannet nye områder med åbent vand. Ved indsejlingen til havnen lå der en del store skalleslugere. Mange blishøns, men få hvinænder blandede sig i flokken. På isen stod en lile gruppe knopsvaner. Det samme gjorde en flok sangsvaner, der dog pludselig tog en rask beslutning og gik på vingerne. Længere ude lå endnu flere fugle, som jeg opgav at sætte tal på. Der er stadig mange fugle ved Sebbersund. Nu også nordøst for broen.\nSølvmåger Nibe Havn\nSølvmåge ved Roklubben\nStor skallesluger og blishøns ved indsejlingen til Nibe Havn\nStor skallesluger og knopsvane ved indsejlingen til Nibe Havn\nSangsvanerne gik pludselig på vingerne\nKnopsvane i sort/hvidt\nLøgstør Havn 14. februar kl. 07:10 til 08:20\nI aftes tog jeg en beslutning. Passede mit grej til for at være klar ved solopgang næste morgen. Jeg kunne på DMI se, at det var sidste udkald, hvis jeg skulle have morgenlyset med mig. Vejret den følgende morgen ville være skyet og måske ville den varslede snetorm allerede indtræffe.\nDet blev en fin morgen,hvor jeg var helt alene ved havnen. Kun en enkelt morgeduelig billist, måske på vej efter morgenbrød, brød stilhedeen. I lang tid fornøjede jeg mig med at filme stor skallesluger og hvinænder i vågen. Men tog også stillbilleder. Af og til opstod der uro blandt fuglene. Nogle stak af, andre kom til. Der blev kurtiseret og badet. Lyden fra byens kirkeklokke blandede sig med mågeskrig og skalleslugernes specielle stemme. En stemme, der er svær at gengive på skrift.\nIs på fjorden og flyvende stor skallesluger ud for Løgstør\nVåge med hvinand og stor skallesluger ved Løgstør kl. 07: 33\nIs på fjorden ved Løgstør kl. 07:30\nStor Skallesluger -4 hanner og en hun\nHvinænder - hunner og en stor skallesluger\nHvinænder - hunner\nLund Fjord 12. februar\nTur til Lund Fjord for at fotografere vandrikse. Vi var heldige! Så to fugle. Ude på isen stod en havørn , som i øvrigt ikke fandt sig i at blive mobbet af fire krager, så den slog den ene af dem. Lidt trist, da vi ved at et kragepar holder sammen hele livet. Nu er der tibage en enlig fugl. Men der er dog tid til at finde en ny mage, inden yngletiden sætter ind.\nVandrikse fotograferet fra Lund Fjord Tårnet. Vandriksen hører til gruppen sumphøns (rallidae). Fuglen lever en skult tilværelse. Den yngler i tæt rørskov ved søer og laguner. Høres oftere end den ses. Trækker normalt til Vest- og Sydvesteuropa om vinteren. Da der ses og fotograferes mange rundt i landet i disse frostdage, kunne det tyde på, at vinteren er kommet som en overraskelse for fuglene.\nFuglen har fundet lidt mad. Er det en fastelavnsbolle?\nEn lille flkok kortnæbbede gæs fløj over os. Men på markerne lige før Han Vejle så vi store flokke af både bramgæs, grågæs og kortnæbbede.\nOver middag tog Inger og jeg østpå. Begge forsynet med kamera. Inger i dag med sin EOS Canon D7. Nu skulle hun stå sin prøve med fuglefotografering. Og der var nok at øve sig på. Sangsvaner, knopsvaner, gråænder og blishøns lå indenfor fire til 20 meters afstand. Længst ude lå troldænderne, og bag dem på isen var en musvåge i færd med at fortære en død fugl.\nSom altid, når vågen ved Sebbersund opstår, kan man være sikker på at se islandsk rødben. I dag var der to. En stor skallesluger dykkede ind under iskanten og kom af og til ud med noget, der kunne ligne lidt føde. Kun få hvinænder og slet ingen lille skallesluger.\nVed Nibe Havn var der ingen våge. Men længere ud kunne vi se små huller med vand, og her lå der få sangsvaner og endnu færre skalleslugere.\nNæste mål var Vilsted Sø. Da vi kom frem var lyset med os, og vi kunne køre helt hen til åløbet. Inger satte sig på bagsædet med nedrullet vindue. Nu var vi klar til at møde fuglene. Nogle besøgende havde været tæt på åløbet. Fuglene var derfor svømmet ud mod den store våge, men ret hurtigt kom "flåden" tilbage. Det gav nogle fine muligheder for at få billeder i smukt eftermiddagslys. Vi så ingen krikænder, men antallet af stor skallesluger hunner var øget.\nRødben ved Sebbersund. Underarten Tringa totanus robusta (Islandsk rødben)\nRødben den ene af de to vi så ved Sebbersund\nSangsvane Vilsted sø\nKnopsvane ungfugl ved Sbbersund\nStor skallesluger hun ved Vilsted Sø\nGråand hunved Vilsted Sø\nLille lappedykker og blishøne ser hianden an ved Vilsted Sø\nPibeand ved Vilsted SØ\nPå en køretur fra Løgstør over mølleparkem til Vår Skov ud over Nørkær- og Vår Enge talte jeg i alt 310 sangsvaner heraf kun 10 ungfugle. Det vidner ikke om stor ynglesucces.Jeg tog afstikker til kanalernes udløb i fjorden for om muligt at finde åbent vand. Men det kastede ingen fugle af sig. På vej tilbage mod Marbjerg løb en ræv foran mig med bytte. Da den observerede mig, stak den op over diget ved kanalen og forsvandt mellem tagrørene.\nTilbage i Løgstør spurgte jeg mig selv:"Er der mon åbent vand ved havnen?" Det var der, og det i stort omfang. Her svømmede en del store skalleslugere rundt, og på isen stod en flok hættemåger sammen med enkelte sølvmåger. Jeg placerede mig med bilen tæt på kajen, hvorfra jeg havde ret gode muligheder for at fotografere.\nStor skallesluger han ved Løgstør\nHættemåge i vinterdragt Løgstør\nHættemåger i vinterdragt sammen med 6 sølvmåger\nSangsvaner Vår Enge\nSangsvaner. En del af en samlet flok på 160 fugle. Vår Enge\nVilsted Sø fra kl. 15:30 til kl. 17. Der er stadigt åbent vand i et større område i forlængelse af åens indløb. Længst ude i vågen ligger sangsvanerne. Der var uro blandt dem, og en del lettede og fløj nordøstover. Ellers fordeler fuglene sig langs søbrinken mod øst. Det gælder gråand, pibeand og krikand. Men mange svømmer helt op til åens indløb. Nogle går endda på land. Blishønsene svømmer helt op til vejen, hvor de finder frem til græsningsområder. En enlig bramgås viste sig blandt ænderne.\nDet er lidt vanskeligt at afgøre, hvor mange lille lappedykkere der befinder sig i den nordlige del af vågen, men et sted omkring 4-5 fugle slår ikke fejl. Tilsyneladende har det kolde vejr tvunget knarænderne sydover. Jeg så ingen i dag. Og så havde jeg håbet at se vandriksen dukke op i kanten af tagrørene.\nBlishøne i færd med fjerpleje\nKrikænder hun og han. De virker små, hvad de da også er med en kropslængde på 34-38 cm og et vingefang på 53-59 cm\nHer har de skiftet plads\n4-5 lille lapedykkere så jeg i dag. Her i selskab med krikand\nEn enkelt hættemåge slog følge med ænderne, hvor en del gik op på land.\nFor nogle dage siden så jeg isfugl ved Kanalbetjentens hus ved Lendrup. Desværre var jeg ikke forberedt på et sådant møde.\nI dag var jeg forberedt. Men fuglen var der ikke. Der er ganske vist åbent vand ved broen, men blæsten havde sat gang i bølgerne, så en isfugl kunne vel næppe se skyggen af en fisk. Tre lille lappedykkere og en hvinand han svømmede rundt i det åbne vand nord for broen. Da det næppe ville være givtigt at vente på isfuglen, kørte jeg mod sommerhuskvarteret. Kort før parkeringspladsen kunne jeg i en mindre, isfri sø tælle ca. 110 pibeænder, 35 gråænder og 30 krikænder.\nMåske var der fugle at se ved Rønbjerg Havn. På vej dertil talte jeg 5 harer spredt på en græsmark og ca. 40 ringduer, der fouragerede på en majsmark.. Ved havnen var der ikke mange måger at se. Men de få sølvmåger, der var til stede, skulle ikke snydes. Så jeg tømte kagedåsen med de mislykkede vaniljekranse fra min julebagning. Det gav gode muligheder for at fotografere fuglene.\nSølvmåge fotograferet med beamer. Også de følgende billeder er fotograferet med påmonteret beamer\n1. februar. Vilsted Sø fra 15:30 til solnedgang.\nKnarænderne kom ganske tæt på. Og så var det hyggeligt at høre pibeændernes stemmer.\nJeg blev ved søen til solnedgang og fik nogle fine videoklip.\nPibeænder flyver på land for at græsse.\n31. januar Vilsted Sø med blandt andet havørn, ænder, lille lappedykker og sangsvaner\nJeg har ofte klaget over, at fuglene ligger alt for langt ude i forhold til fotografering. Men nu er frosten i de senere dage kommet til hjælp. Store dele af søen er isbelagt, men ved Vilsted By, hvor åen løber ind i søen, er der ret store områder med åbent vand. Her samles en del forskellige andefugle som: pibeand, knarand, gråand og stor skallesluger.\nBlishønsene ses græssende på land sammen med pibeænder, og tre til fire lille lappedykkere fuldendte synet.\nKort før ovenstående besøg var vi kørt til Lunden i håb om at se havørnene. Også i den sydvestlige del af søen er der åbent vand. Her lå der mange ænder og tillige en del grågæs. I kanten af rørskoven stod der 12 fiskehejre i majestætisk ro. Pludselig hørte vi ørneskrig, og i et udgået træ (deres udkigstræ) sad begge fugle og tog sig flot ud set i skopet.\nLille lappedykker i aftensol\nPibeænder,en lille lappedykker, gråand og knarand hun\nStor skallesluger han\nVed Løgstør Havn den 16..januar for at afprøve min beamer (et aggregat man påmonterer flashen)\nStormmåge ved Løgstør Havn. Fotograferet med beamer i gråvejr 23. januar\nSølvmåge 3. kalenderår\n10 januar tur til Vejlerne\nVilsted Sø 31. december


Motorsporten.dk - Formel 1 - Alting er som det plejer\nAlting er som det plejer\nSikker sejr til Vettel i Belgien\nDet blev endnu en gang til en sejr til Sebastian Vettel, og som så mange andre gange, en ganske overlegen en af slagsen. Dermed fik han udbygget forspringet i kampen om den titel han er favorit til at hente for 4. gange i træk.\nHavde det været en fodboldkamp havde dommen været at første halvleg var god. Anden halvleg kunne man til gengæld godt have undværet. Men det startede godt, med overhalinger, dueller, forskellige strategier og usikkerhed om vejret. Polemanden Hamilton vandt første sving, mens Vettel vandt den første langside, og så var løbet mere eller mindre afgjort. Der var dog stadig kamp om en masse andre placeringer.\nBemærkes her, skal Button og Alonso. De to lavede begge en god start der sendte dem op i top 5. Forskellen på dem var i sidste ende at Alonsos bil var god nok til at være i top 5, og det var Buttons ikke. Så resten af løbet kæmpede Alonso for at komme længere frem - og han nåede da også 2. pladsen - mere var uden for realistisk rækkevidde, mens Button kæmpede for ikke at falde for langt tilbage.\nI en periode virkede det til at Button ville forsøge sig med kun et dækskifte. Med ti omgange igen lå han på en 3. plads med Hamilton lige hælene. Men han valgte at skifte dæk, muligvis fordi dækkene faktisk var meget slidte, og dermed rykkede han noget ned i stillingen. Han endte dog på en 6. plads, og når man kigger på hvordan McLarens sæson indtil nu har været er en 6. plads faktisk et ganske tilfredsstillende resultat.\nI stedet blev det altså Hamilton der kom på podiet. At gå fra pole til en 3. plads er selvfølgelig ikke optimalt, men som sådan godkendt. Det signifikante er mere at Mercedes slet ikke virkede som en reel konkurrent til hverken Red Bull, der stadig er i en klasse for sig selv, eller Ferrari, der er kommet godt ud af sommerpausen.\nRosberg og Webber kom henholdsvis på 4. og 5. pladsen og fik dermed omsat et ganske anonymt løb til fornuftige resultater. Efter Button kom Massa og Grosjean. Brasilianeren gjorde ikke det store væsen af sig, men overhalede Grosjean mod slutningen. Det var lidt synd for franskmanden der havde satset på et enkelt dæksifte og generelt var godt kørende i dag.\nSutil og Ricciardo hentede de sidste to pointgivende placeringer, og dermed historien om hvordan pointene blev fordelt. Men der er dog også andre historier at fortælle!\nFor eksempel var Grosjean blandet ind i en episode hvor der blev tildelt en straf. Det i sig selv er der jo ikke noget sensationelt ved, men det anderledes var at det ikke var franskmanden der blev straffet. Situationen var at Perez var på vej forbi Lotus raceren, og virkelig var kommet forbi, og så alligevel valgte at trække ind så tidligt at Grosjean blev presset af banen og måtte trille tværs igennem et afkørselsområde. Fuld fortjent straf til mexicaneren.\nDet var dog ikke den eneste straf der blev uddelt. Pastor Maldonado er også en af vaneforbryderne i F1, og han fik i dag den relativt sjældne stop&go straf, hvor han holdt stille i ti sekunder. I en tæt duel der involverede Maldonado selv, to Force India biler og i al fald Gutierrez, fejlbedømte han stort set alting på vej igennem bus-stop chikanen. Han forsøgte at køre side om side med Gutierrez, men endte med at stå lidt på tværs og først blive ramt af Sutil, og dernæst - og meget mere alvorligt - af di Resta der i den grad fik smadret sit automobil og med en noget sur mine måtte gå tilbage til sin trailer, efter hvad der i starten lignede et fornuftigt løb for skotten.\nBus-stop var også scenen for Kimi Raikkonens første exit siden hans tilbagekomst. Bremserne var tydeligt alt for varme og afslørede en flot dybrød farve når kameraerne fangede bilen på vej ud et sving. Og så gik det galt da han ville passere Felipe Massa ved indgangen til Bus-stop. Finnen kom da også forbi, men bremserne svigtede og han fortsatte lige ud, vendte resolut bilen 180 grader og trillede tilbage til banen og direkte i pit, hvor han steg ud og gik sin vej.\nI VM kampen har Vettel nu 197 point mod Alonsos 151. Selvfølgelig kan det lade sig gøre at hente det forspring. Men det kræver at Ferrari lever op til sit bedste og at Vettel mister noget af det held der også forfølger ham. Og hvis man tager held ud af ligningen så har Red Bull bare en bedre bil end alle andre. Det blev i den grad bevist i dette løb, som måske, når vi sidder til vinter og kigger tilbage, var det punkt i sæsonen hvor VM blev afgjort.\nNæste løb er på Ferraris hjemmebane, Monza om to uger. Der vil Ferrari meget gerne vinde!\n25/08/13 - Spa-Francorchamps - Formel 1


Claus Borre: Kemoen hjælper - Her og Nu\nSe Christina Milian Se Christina Milian i bikini » Annonce\nClaus Borre: Kemoen hjælper\n– Lægerne siger, at der er fremgang at spore, siger Claus Borre\nUlidelige rygsmerter viste sig at være et tegn på kræft. Sportsværten Claus Borre fik konstateret celleforandringer og har siden en operation i påsken kæmpet for at blive rask. Han modtager kemoterapi, og det ser ud til at hjælpe.\n– Lægerne på Rigshospitalet siger i hvert fald, at der er tegn på bedring. Og det vælger jeg så at stole på. Det har været en hård tid, men sådan er det jo nogle gange her i livet, siger 67-årige Claus Borre til HER&NU. Under sygdomsforløbet har han til dels været i stand til at passe sit arbejde som kommentator for TV2 Sport og Viasat – især når det har drejet sig om boksearrangementer.\n– Det har været rigtigt godt for mig at have noget at rive i, og det vil jeg fortsætte med her til efteråret, siger Claus Borre, der har været sportsvært gennem snart 30 år.\nTekst: Kenth G. MadsenFoto: Peter Hauerbach Publiceret: 08-08-2012\nSe Marys billeder af Isabella\nSå skøn er den unge prinsesse » Se de kendtes søde unger\nSe de dejlige billeder af Nikolaj Coster-Waldau\nLækre billeder » Fra den røde løber\nKendte til Nelson Mandela-arrangement\nKendte danskere støttede kampen mod HIV/Aids. Se billederne fra den røde løber » Reducer pigmentpletterne på 13 uger »


Sidste frist for ansøgning 11 november 2019\nVi søger en stærk kommunikationschef til at styrke skolens kommunikation og sikre professionel formidling af vores kerneaktiviteter. Vores nye kommunikationschef får derfor en vigtig opgave i arbejdet med vores vision: At vi vil være en attraktiv uddannelsesinstitution for elever, kursister, medarbejdere og samarbejdspartnere, der søger faglighed, udvikling og høj kvalitet.\nSkive College har lavet en digital omstilling af kommunikationen og markedsføringen og i den forbindelse flyttet fokus og ressourcer over på en stærk online-tilstedeværelse.\nUdarbejdelse af pressemeddelelser og tekster til brochurer og annoncer.\nKommunikationsrådgivning til ledere.\nDeltagelse i planlægningen af åbent hus-arrangementer og andre events.\nDu har en stærk kommunikationsfaglighed, en skarp pen og kan lide at samarbejde med kolleger med meget forskellige baggrunde og fagligheder om at skabe god kommunikation.\ner uddannet cand.comm. eller journalist og har erfaring inden for området.\nhar fokus på værdiskabelsen i kommunikationen og kan omsætte strategi til meningsgivende budskaber på de rette platforme.\ner effektiv, løsningsorienteret og god til at nytænke virkemidler.\nhar blik for og indsigt i grafisk design.\nhar bred erfaring med formidling via digitale medier.\nhar et godt humør, er serviceminded, udadvendt og engageret.\ner kreativ og innovativ og kan samtidig omsætte de gode idéer til handling og løsninger,\ner i stand til at tænke i helheder og holde det rolige overblik.\nhar fokus på kvalitet og finder de optimale løsninger inden for rammerne og i rette tid.\nhar personlig gennemslagskraft og robusthed.\narbejder selvstændigt og tager ansvar.\nkan begå dig i en bred organisation med mange interesser og samarbejdspartnere.\nVi kan tilbyde dig en spændende stilling i et uformelt miljø, hvor du vil blive chef for 3 medarbejdere, en grafiker, en projektleder samt en arbejdsmiljøkoordinator. Du vil blive en del af skolens ledergruppe og referere direkte til direktøren.\nVi vil gerne have dig med på holdet, og sammen med de mange opgaver og en travl hverdag kan vi love dig, at der også er plads til humoren.\nStillingen er på fuld tid. Stillingen er ledig til besættelse 1. januar 2020 eller snarest herefter.\nDu vil blive ansat efter gældende overenskomst og omfattet af pensionsordning, samt aftale om lokal løndannelse.\nHar du brug for yderligere oplysninger, er du velkommen til at kontakte direktør Desiré Christoffersen på mobil 99 14 92 73.\nAnsøgninger skal sendes elektronisk via skivecollege.dk. På menulinjen vælger du ”Om Skive College” samt “Job på Skive College”. Herefter vælger du den stilling, du ønsker at søge. Ansøgninger, som sendes på anden vis, vil blive returneret til afsenderen og indgår ikke i ansøgerfeltet.\nAnsøgningsfrist 11. november 2019 kl. 09:00.\nVi forventer at holde ansættelsessamtaler uge 47 2019.\nVi har to gymnasiale uddannelser og 32 erhvervsuddannelser, samt et stort program for efteruddannelse. Læs mere om Skive College og oplev vores uddannelser på www.skivecollege.dk


Her kan du se de uddrag af den seneste politirapport, der omhandler Holbæk Kommune i tidsrummet 2015-07-13 til 2015-07-21.\n2015-07-13 – Kl. 1745 blev en 29-årig rumænsk mand anholdt på Holbæk Havn. Han blev fundet i besiddelse af stjålne computere m.v. Fremstillet i grundlovsforhør lørdag, hvor han blev idømt 60 dages fængsel og udvist af Danmark. Han forbliver varetægtsfængslet til han har afsonet sin dom.\n2015-07-14 – En bybus skulle kl. 1639 passere et stolpeanlæg i Ladegårdsparken, der virker således, at en bus kan køre i gennem, men at der i øvrigt er lukket for trafik af andre køretøjer.\nEn bus passerede stolpeanlægget, men inden bussen var kørt helt igennem gik stolperne op af jorden og ramte bussen, så bussen blev “hængende” på stolperne.\nTo passagerer slog sig i forbindelse med den ublide opbremsning, men de kom ikke til skade, så det var nødvendigt med sygehusbehandling. Fejlen bliver rettet, og indtil det er sket er busruten omlagt.\nMistænkeligt forhold – Rolighedsstræde, Holbæk\n2015-07-21 – Kl. 0139 anmeldte en 18-årig kvinde fra Holbæk, at hun under hundeluftning blev kontaktet af en fremmed mand, der dels var nærgående uden at røre og fulgte efter hende, dels viste nogle penge frem. Den 18-årige begyndte at løbe fra stedet, medens den fremmede mand kortvarigt fulgte efter på sin cykel, inden han forsvandt i området ved havnen. Flere patruljer ledte efter manden, som den 18-årige beskrev som: mand, mellemøstlig af udseende, ca. 25 år, ca. 175 cm høj, spinkel af bygning, sort hår, iført sort læderjakke og mørkebukser, kørende på en blå/sort cykel med hvid skrift. Politiet fandt desværre ikke manden for at få opklaret årsagen til den beskrevne adfærd over for den 18-årige. Politiet undersøger denne sag nærmere og vil i den forbindelse se på, om der kunne være tale om den samme mand fra hændelsen på Bakkekammen, Snertinge, tidligere på aftenen.\nPolitiet hører gerne fra personer, der har bemærket manden i området, eller som kan give oplysninger om hans identitet. Kontakt politiet på tlf. 114.\n2015-07-17 – Kl. 0046 anholdt politiet en 23-årig mand fra Holbæk, der kørte i bil på Henriettevej. Han var påvirket af narko og fik derfor udtaget en blodprøve, før han igen blev løsladt.\nSmåbrande – Holbæk\n2015-07-17 – Kl. 0032 blev der sat ild til fem skraldespande på Holbæk station. Politiet fandt ikke frem til de pågældende. Der skete ingen større skade. Sagen undersøges nu nærmere.\nKl. 0440 brændte en plastikskraldespand i en gård bag ved Nygade 16. Det må formodes, at branden er påsat.\nKl. 0630 brændte en ny skraldespand i Nygade. Denne gang ved nr. 3.\n2015-07-13 – Kl. 1823 blev en 37-årig mand fra Korsør standset på motortrafikvejen. Han var påvirket og fik udtaget en blodprøve og løsladt efterfølgende.\nKørsel uden førerret – Holbæk\n2015-07-13 – Kl. 20.30 blev en 26-årig mand fra Ringsted sigtet for at føre en personbil selvom han var frakendt førerretten. Bilen blev beslaglagt med henblik på konfiskation.\nMuligt/Forsøg på tricktyveri – Østre Havnevej, Holbæk\nKl. 14.48 modtog politiet en anmeldelse om, at en kvinde havde opsøgt forurettede – som er en 88-årig kvinde fra Holbæk – på hendes bopæl, med påskud om at være hjemmesygeplejerske fra kommunen. Kvinden lyttede på forurettedes hjerte og lunger, og spurgte ind til hendes helbred m.v. Kvinden var i lejligheden i 15-20 minutter, og spurgte til sidst forurettede, om hun havde nogen penge. Umiddelbart intet stjålet fra hjemmet.\nIdrætsvej, Undløse, Tølløse\nTølløsevej, Gl. Tølløse, Tølløse


Nye cykelgader, en ny ensretning, et nyt fodgængerfelt samt ændrede regler for varelevering er blandt de tiltag, som er på vej i gågade-området. By- og Kulturforvaltningen har lavet de nye tiltag efter dialog med fragtmænd, restauratører og fodgængere.\nI de kommende uger sker der en række trafikale ændringer i og omkring gågadeområdet i Odense bymidte. Formålet er at skabe sikrere forhold for fodgængere og cyklister, mens erhvervsdrivende og restauratører samtidigt får endnu bedre forhold til varelevering.\n- Odense er i forandring, og det betyder, at flere gader bliver brugt anderledes end før. Det skaber nye behov og muligheder for erhvervslivet og for byens brugere. Derfor skal vi hele tiden kigge på, at vi sikrer de mest optimale løsninger for alle. I området ved Klaregade, Klingenberg og Sankt Knuds Kirkestræde har vi således lyttet til ønsker fra både restauratører, fragtmænd, fodgængere og cyklister for at få området indrettet bedst muligt. Jeg vil gerne takke for input og forslag undervejs, siger by- og kulturrådmand Jane Jegind (V).\nKlaregade, Mageløs og Sankt Knuds Kirkestræde omdannes til cykelgade. En cykelgade er en gade, hvor al færdsel sker på cyklisternes præmisser. Biler må køre i gaden, men skal holde sig bag cyklisterne, der må brede sig og fylde hele vejbanen. I Odense er der er allerede cykelgader på den sydlige del af Klaregade ned til Hunderupvej ved Nonnebakken, på den nordlige, ensrettede del af Rødegårdsvej og på den sydligste del af Rødegårdsvej ned mod Niels Bohrs Allé. I løbet af efteråret følger Klaregade, Mageløs og Sankt Knuds Kirkestræde altså trop.\nNyt fodgængerfelt i krydset ved Mageløs, Klaregade, Sankt Knuds Kirkestræde. I krydset, hvor Klaregade møder Mageløs og Sankt Knuds Kirkestræde og bliver til gågade, optegnes der nye, skrå fodgængerfelter, fra fortovene på hver side af Klaregade over på gågaden. Det nye fodgængerfelt skal skabe øget opmærksomhed på og dermed øge sikkerheden for fodgængerne, der skal over vejen i krydset.\nKlingenberg og Sankt Knuds Kirkestræde ensrettes, så der kun må køres i retning fra Klaregade og op mod Flakhaven.\nKlingenberg og Sankt Knuds Kirkestræde lukkes for motorkøretøjer i aften- og nattetimerne kl. 21-07. Dette bl.a. for at øge sikkerheden for de mange gæster i nattelivet på strækningen. Et ønske, der er kommet fra restauratørerne i området. Der etableres taxaholdepladser på Klaregade.\nDer etableres turistbusparkering i højre side af vejen på Klingenberg. Turistbusser må parkere her i tidsrummet kl. 07-21.\nCitybusstoppet på Klingenberg flyttes af den grund ca. 10 meter.\nPå Klaregade, Sankt Knuds Kirkestræde og Klingenberg etableres der læssezoner til af- og pålæsning af varer i venstre side af vejen. Læssezonerne må benyttes i tidsrummet kl. 07-21.\nVarelevering i gågaderne\nVarelevering og kørsel i Odenses gågader er tilladt i tidsrummet kl. 04-11. Uden for dette tidsrum skal fragtmænd, håndværkere og andre med et ærinde i gågadeområdet benytte læssezonerne uden for gågadeområdet, og her kan de nye læssezoner i Klaregade, Sankt Knuds Kirkestræde og Klingenberg benyttes.\nHusk i øvrigt at der er ensrettet i gågaderne. Der må kun køres fra øst mod vest og fra syd mod nord.\nEnsretningen er nødvendigt for at undgå situationer, hvor to varebiler ikke kan passere hinanden og spærrer vejen for andre, ligesom bakkende biler i gågaderne skal undgås, da det giver farlige situationer. Kørsel i gågaderne skal i øvrigt altid forgå på fodgængernes præmisser, dvs. med lav hastighed og altid under hensyn til fodgængere, cyklister og andre.\nFå overblik over kørselsretninger i gågadeområdet og læssezoner i og uden for gågaden på www.odenserundt.dk/kørseligågaden\nBy- og kulturrådmand Jane Jegind, tlf. 20911031\nFunktionsleder i Trafik og Mobilitet Mie Brøchner, tlf. 40207986


Bankernes vagthund vil have svar: Har indkaldt fratrådte Sydbank-folk til samtale | jv.dk\nTorben Nielsen, forhenværende direktør i Nationalbanken, fratrådte tirsdag som bestyrelsesformand for Sydbank sammen med tre øvrige medlemmer. De er nu inviteret til samtale ved Finanstilsynet. Arkivfoto: Sydbank\nBankernes vagthund, Finanstilsynet, har kaldt de fire fratrådte medlemmer fra Sydbanks bestyrelse til samtale om baggrunden for deres exit.\n20 sep. 2019 kl. 12:41\nFinans: De fire personer, som tirsdag forlod Sydbanks bestyrelse, skal forklare baggrunden for deres afgang over for Finanstilsynet, der er bankernes vagthund.\nAfgående formand Torben Nielsen forklarer til avisen Danmark, at han og de tre øvrige forhenværende bestyrelsesmedlemmer er blevet bedt om at møde op hos tilsynet i København. Det vil Torben Nielsen gøre, forklarer han og har ellers ikke nogle kommentarer.\nDe tre øvrige personer er afgående næstformand John Lesbo og de to menige eks-medlemmer Jørgen Høholt og Frank Møller Nielsen.\nFinanstilsynet oplyser til avisen Danmark, at det ikke har nogle kommentarer til, hvorvidt mødet finder sted og har i givet fald heller ikke tænkt sig at udtale sig efter mødet, lyder det.\nTirsdag meddelte Sydbank, at fire medlemmer af bestyrelsen, herunder formand og næstformand, havde trukket sig fra bestyrelsen med øjeblikkelig virkning. Det skyldes uenighed om ledelse og strategi, lød det.\nIfølge avisens oplysninger var årsagen en længerevarende uenighed mellem de afgående medlemmer og særligt administrerende direktør Karen Frøsig. Dele af bestyrelsen ønskede således at iværksætte en sparerunde og åbne sig mere mod fusioner. Det var direktionen og flere bestyrelsesmedlemmer imod.\nSom en af landets største banker er Sydbank automatisk på Finanstilsynets radar, og tilsynet har derfor pligt til at holde skarpt øje med udviklingen. Når fire bestyrelsesmedlemmer, herunder formand og næstformand, trækker sig øjeblikkeligt, er det således ikke overraskende, at Finanstilsynet interesserer sig for baggrunden.\nDog har afgående formand Torben Nielsen indikeret, at der er foregået ting, som efter hans vurdering ikke var i orden.\n- Vi har pligt til at gå, hvis der foregår noget, der strider fuldstændig imod det, vi står for, sagde han onsdag til Finanswatch.\nAvisen Danmark har på den baggrund spurgt den forhenværende formand, om han kan forestille sig at kunne fortælle Finanstilsynet noget, som vil få dets alarmklokker til at ringe. Det har Torben Nielsen ingen kommentarer til, oplyser han.\nDer er ifølge avisens oplysninger ikke en dato for mødet, men det vil finde sted hurtigst muligt.


velgørenhed Arkiv - Page 4 of 4 - Masanga Hospital\n2. december 2010 af Steendahl 1 kommentar\nHer kommer andet afsnit af Masanga´s juleblog! Her skriver én frivillig i organisationen hverdag om deres arbejde og oplevelser om at blive rig ved at give og dermed at skabe en bedre verden. Dagens indlæg er fra Knud Anker: Jeg er frivillig i Masanga fordi det har jeg lovet Peter Bo. Jeg har lovet at […]\nKategori: frivillige, Julekalender, Masanga Emne: ansøgninger, bæredygtighed, frivillig, kaffe, Knud Anker Iversen, leone, Masanga, masanga@masanga.dk, Miljø og EnergiCenter, nyhedsbreve, Peter Bo Jørgensen, sierra, velgørenhed, venner\nTraktor donation fra Lions club Dragsholm\n3. august 2010 af Steendahl 1 kommentar\nHer er et billed af den traktor som Lions club Dragsholm har doneret til Masanga Hospitalet! Jeg var personligt så heldig at være ved Masanga da traktoren ankom! Glæden var enorm! Nedenfor ses et billed fra ankomsten. Vi har nu efterspurt en beretning om traktorens brug i hverdagen, så hold dig tæt ved computeren – […]\nKategori: lions, Masanga Emne: donation, lions club dragsholm, lions klub, Masanga, organisation, traktor, velgørenhed


Vidste du, at det faktisk er OK at hade een ting – nemlig det onde? Biblen fortæller, at vi skal frygte Gud – og det indebærer at hade det onde – som holder os fra Gud.\nBiblen fortæller, at vi som kristne skal hade det onde. Vi skal ikke være ligeglad med det eller acceptere det. Vi skal hade det onde – og vi må gerne være specifikke i forhold til hvilke ondskaber, vi hader:\n“Gudsfrygt indebærer at hade det onde. Jeg hader hovmod og indbildskhed, løgn og ondsindet sladder.”\nDette er en fantastisk og vigtig sandhed fra Biblen. Det fortæller, at vi som kristne skal være i modstand til det onde. Vi skal ikke acceptere det, men gøre en aktiv handling for at fjerne ondskab fra vores liv.\nKristne må gerne hade det, som Gud kalder ondt\nVi kan ikke selv bestemme, hvad vi må hade. Guds ord biblen siger, hvad vi må hade\nDet, som vi skal hade, er synd.\nVi skal hade synd, fordi det er synden, der afholder os fra fællesskab med Gud\nDet er synd, som gør, at vi har brug for Jesus som frelser. Sådan bliver du frelst.


'Bachelor'-Casper: Her Er Min Nye Kæreste - ExtraAvisen.DK\n‘Bachelor’-Casper: Her er min nye kæreste\nHele Danmarks bachelor Casper Berthelsen, der jagtede kærligheden i datingprogrammet ‘Bachelor’ på TV 2, var storsmilende, da han mødte op på den røde løber torsdag aften i Operaen til Zulu Comedy Galla.\n– Vi har ikke sat label på endnu, men vi har datet i et stykke tid efterhånden. Vi har datet i to måneder, sagde en glad Casper Berthelsen, der dog siden indrømmede over for Ekstra Bladet, at man nok godt kunne kalde dem kærester.\n– Vi mødte hinanden for ti år siden for første gang på jobbet. Vi har været gamle kolleger, og så er der gået mange år, og så lige pludselig fik vi øjnene op for hinanden, efter jeg er kommet hjem, og så er vi begyndt at se hinanden, siger han.\nCasper Berthelsen fandt ikke i kærligheden i ‘Bachelor’, og det glæder Sarah Jessica Jeppesen, der har fulgt med på skærmen, mens Casper Berthelsen jagtede kærligheden under varmere himmelstrøg.\n– Jeg fulgte ikke med, men da vi begyndte at skrive lidt mere, der gjorde jeg, siger hun og fortsætter:\n– Måske blev jeg lidt tændt af det. Det tror jeg også, jeg kom til at skrive. Jeg ville ønske, det var mig, der var på date, siger hun videre, mens Casper Berthelsen fortalte mere om, hvordan romancen imellem dem blussede op:\n– Sarahs veninde er god til at danse shuffle-dance, og det så jeg, og så skrev jeg, om jeg ikke skulle være med til at danse med dem. Vi har ikke danset shuffle-dance, men nu ser vi hinanden, siger han med et smil og fortsætter:\n– Jeg har altid haft et godt øje til Sarha, men det skulle også lige passe sammen det hele. Det synes vi, det gør nu, og nu ser vi hinanden, og så må vi se, hvad tiden bringer.\nForskere: Slangegift kan potentielt stoppe spredning af coronavirus


Hvad er de røde/brune klumper, der kommer ud af min skede?: AdamogEva.dk\nHvad er de røde/brune klumper, der kommer ud af min skede?\nDer kommer slim ud af min skede, hvor der er nogle brune/røde klumper, som ligner “jelly” ...\nE, 14 år\nTak for dit spørgsmål til AdamogEva.dk. Det er godt, du skriver til os, når du har brug for hjælp. Jeg sendte svaret til din emailadresse, men adressen duede ikke, så jeg håber, du finder svaret her.\nDet lyder for mig, som om du har fået din første menstruation. Hvis du allerede har haft menstruation i nogle måneder, kan det godt være en menstruation, der bare ser anderledes ud. Det er helt normalt, at menstruationerne både er uregelmæssige og forskellige – især de første år.\nMange andre end dig har spørgsmål om menstruation. Derfor har vi på hjemmesiden skrevet en del om det, du spørger om, og måske finder du noget, du kan bruge:\nGå til søgefunktionen og skriv fx “brunt slim”. Der kommer en hel masse søgeresultater frem. Hvis du vil nøjes med at se artikler og svar, der er målrettet en bestemt aldersgruppe, skal du klikke på aldersmarkeringen ud for titlen.\nDu kan også gå til vores leksikon og klikke på fx udflåd. Så får du en kort forklaring, og du får også foreslået nogle artikler og spørgsmål/svar, som kommer ind på din situation.\nLæs mere og tal med din mor\nJeg har fundet nogle artikler og svar, som jeg håber, du kan bruge til noget:\nTil sidst vil jeg opfordre dig til at tale med din mor om det. Jeg er sikker på, hun gerne vil vide, hvad der fylder i dit liv, og hun har jo selv haft sin første menstruation engang, så hun kender til bøvlet og alle de tanker, der kommer i den forbindelse. Det kan også være en god mor-datter ting at dele med hinanden, som kan skabe større fortrolighed mellem jer. Hvis du ikke finder det, du har brug for, må du endelig skrive igen.\nteolog, redaktør på AdamogEva.dk\nKan P-piller være årsag til anderledes udflåd?


Tavler til driftsstyring\nDriftstyring for fagchefer\nTavler er et driftsstyringsværktøj, der bidrager til at den daglige opgaveløsning bliver tilrettelagt, så medarbejdernes tid bruges mest hensigtsmæssig, og opgaverne bliver løst til tiden og med den rette kvalitet.\nHvad kan man bruge tavler til?\nTavlestyring er et værktøj, som kan bruges i den daglige driftsstyring til at opnå flere forskellige formål, herunder at:\nSkabe overblik over opgaver og ressourcer og prioritering\nVise fremdrift og status på mål\nPege på forbedringer og udviklingsmuligheder\nEn effektiv styring af driften er relevant for alle opgavetyper, uanset om man arbejder med projekter, policylignende opgaver eller produktionslignende aktivitet og fx udfører tilsyn, sagsbehandling, supportsager eller anden opgavetype med en stor volumen.\nHvordan bruger man tavler til driftsstyring?\nDer ikke én rigtig måde at bruge tavlestyring på, men kan tilpasses, så det giver mening for lige netop dem, der bruger det. Design, indhold og anvendelse af tavlerne ser forskelligt ud alt efter hvilken kerneopgave din institution eller enhed udfører.\nTavlestyring udgøres ofte af en eller flere af de forskellige typer af tavler, der opfylder hver sit formål:\nSkaber synlighed om opgaverne og bruges til planlægning. Med overblik over opgaver og tilgængelige ressourcer kan der ske en klar og systematisk prioritering af opgaverne.\nSkaber fokus på performance, målopfyldelse og resultater. Den giver overblik over de vigtigste mål og status på opfyldelse af målet.\nUnderstøtter en systematisk drøftelse og prioritering af forslag til forbedringer i opgaveløsningen. Den sikrer fremdrift på forbedringerne og skaber fokus på at de fastholdes.\nHvis du vil høre mere om tavlestyring, er du velkommen til at kontakte Lisbet.\n41 78 24 51\nFå inspiration til at arbejde med tavlestyring\nMange statslige institutioner bruger tavlestyring i deres daglige arbejde, og vi har samlet en lang række eksempler på indhold og design af tavlestyring til inspiration.\nInspirationsmaterialet indeholder også en generel introduktion til tavlestyring samt nogle gode råd til implementering af tavlestyring.\nLæs casesamling om tavlestyring


Hvad skal jeg bruge til at oprette et netværk med en server ?\nhvordan du sletter cookies & rydde cachen\ncomputer definition af protokol\nftp overførsel programmer\nhvordan man opbygger en linux Network Attached Storage\nmodem vs trådløs router\nhvorfor min computer altid siger, kan ikke finde server ?\nhvordan man laver en ny delt mappe i Windows findes i samba\nklient - server -modellen fordele\nhvordan man kan gendanne tabte SonicWALL kodeord\nEn Digital Subscriber Line , eller DSL , er en type af high- speed internet service . Udtrykket " højhastigheds internet service " henviser til enhver internetforbindelse , der er hurtigere end en 56kbps dial-up forbindelse . En ADSL-forbindelse adskiller sig fra andre high-speed internet -tjenester som den måde, det fysisk er forbundet til internettet , men forbindelsen hastigheder ligner andre tjenester . Alle højhastighedstjenester tilbyde forskellige opkoblingshastigheder på forskellige udgifter.\nEt DSL -forbindelse er en form for højhastigheds-forbindelse , der løber over telefonlinjer . DSL linier kan løbe så hurtigt som 8 megabit per sekund ( Mbps ) . DSL -forbindelser kan udvide kun omkring 3 miles fra netværket hub . DSL -forbindelser er dedikeret i stedet for at være delt , hvilket betyder, at forbindelsens hastighed er den samme uanset hvor mange andre mennesker er forbundet til samme netværk hub . DSL- linier måske ikke har så høj en topfart som kabel, men dens store fordel er, at det er konsekvent hurtigt , selv i perioder med højt forbrug .\nkabel Internet løber gennem samme koaksialkabler , der foretager kabel -tv . Kabelforbindelser kan løbe så hurtigt som 20 Mbps , men deler båndbredde blandt brugere i samme område . Kabel internetforbindelser kan fungere langsommere end normalt i høj bruge punktummer , specielt i tæt trafikerede områder .\nEn trådløs forbindelse løber gennem et radionetværk , der ligner de typer af netværk mobiltelefoner brug . Trådløse forbindelser kan være hurtigere end 30 Mbps . Nogle mobiltelefon udbydere tilbyder trådløse internetforbindelser , der kører på samme netværk, Internet-bruger mobiltelefoner brug .\nEn satellit internetforbindelse benytter den samme parabol at satellit- tv bruger . Satellit internetforbindelser kan være hurtigere end 6 Mbps og kan arbejde i fjerntliggende områder, kabel- og DSL- linier ikke kan nå . Nogle satellit internetforbindelser bruge en telefonlinje for at sende data og parabol til modtagelse af data .\nT1 og T3 linier er en type af high-speed internet -forbindelse bruges til at overføre store mængder information . T-line -forbindelser bruge flere fiber-optiske og koaksiale kabler , der svarer til et kabel internetforbindelse. T-linjer er ikke typisk anvendes af forbrugere , men er i stedet bruges af virksomheder og skoler . En T3 linje tilbyder hastigheder på op til 45 Mbps .\nEn Integrated Services Digital Network forbindelse anvender en særlig type telefonlinje , der forbinder op til 128 kilobit per sekund . ISDN er den langsomste type af high- speed internet -forbindelse .\nsletning af en eksisterende Windows hjemmenetværk\nhvordan man laver en bærbar computer trådløst signal stærkere med software


Design & Engineering | Hercules\nYdelser › Design & Engineering\n– In-house designafdeling med speciale i geokonstruktioner\nHercules Design & Engineering (D&E) er Hercules Funderings afdeling for design og dimensionering af geokonstruktioner. Vores fokus er at levere teknisk og økonomisk fordelagtige løsninger til glæde for både bygherre og entreprenør. Vores designere har alle været inddraget i det udførende arbejde, og de har derfor forståelse for de udfordringer, som kan opstå i praksis.\nHercules D&E tilbyder komplette designløsninger til alle typer byggegruber, hvor vi blandt andet designer og dimensionerer spunsvægge, københavnervægge, borepælevægge, slidsevægge og jordankre.\nVi rådgiver også om andre funderingsløsninger, såsom rammede jernbetonpæle, borede pæle og opdriftsankre.\nUdover ovenstående ydelser – som alle udføres in-house – har vi et godt samarbejde med eksterne rådgivere og specialister inden for bl.a. grundvandssænkning og geotekniske forundersøgelser.\nForuden design og dimensionering kan Hercules D&E levere alt nødvendigt projektmateriale til udførelsen af dit specialfunderingsprojekt. Vi anvender 3D-modellering og BIM (Building Informations Modeling) for at gøre selv de mest komplekse projekter overskuelige for alle projektets parter – lige fra folkene i marken til bygherren.\nTidlig involvering af Hercules D&E gør det muligt for os at designe de bedste løsninger, komme udfordringer i forkøbet og optimere projektets økonomi.\nHar du brug for et uforpligtende tilbud, rådgivning eller ønsker at høre mere om, hvad Hercules D&E kan tilbyde, er du mere end velkommen til at kontakte os!


Temmelig mange online butikker udlover efterhånden et hav af forskellige billige leveringsmuligheder til udendørs bænk. En favorit er p.t. at få leveret til et afhentningssted, og så kan du blot gå forbi efter de nyindkøbte produkter lige når det passer dig. Fragtløsningen er nemlig temmelig smertefri, samt i mange tilfælde desuden den mest billige leveringsmåde.\nDu kan endvidere tænke over at få pakken bragt til din bopæl eller ud til dit arbejdes adresse. Fragtløsningen viser sig til tider en smule mere omkostningsfuld, men ydermere temmelig fleksibel for udendørs bænk online. Den mindst kostelige leveringsmanér vil dog til enhver tid være at du selv henter pakken, hvilket nødvendiggør at du opholder dig med kort afstand til e-firmaets byggemarked, eksempelvis Silvan, Harald Nyborg, Bauhaus eller Jem og Fix.\nAntal dages levering på udendørs bænk er jo vældig vigtig hvis du behøver din ordre om kort tid, så med det formål er det i sandhed vigtigt at man gransker den anslåede leveringsdato på udendørs bænk. Adskillige online outlets – eksempelvis Harald Nyborg, Jem og Fix, Silvan og Bauhaus – annoncerer billig levering efter en enkelt hverdag på en række af deres varenumre online, der dog nødvendiggør at orden realiseres før et fastsat klokkeslæt, med det formål at de med sikkerhed kan nå at få produkterne klar inden pakkepersonalet tager hjem.\nVisse e-forretninger i Danmark sikrer fragt uden beregning på udendørs bænk online, men tit kun såfremt man indkøber for en fastsat sum. Som alternativ må du tage den mest billige leveringsform, der i de fleste tilfælde vil være at få fragtfirmaet til at bringe dine varer til en pakkeshop.\nEn del byggemarkeder udlover afhentning hvor man handler billig udendørs bænk derhjemme men afhenter i butikken. For eksempel Harald Nyborg, Stark, Jem og Fix, XL-Byg, Bygma, 10-4, Silvan, Bauhaus og Davidsen. Byggecentrene foreslår for eksempel klik-og-hent på udendørs bænk i følgende områder:\nGreve, Åbyhøj, Frederikssund, Rudersdal, Kokkedal, Dragør, Gentofte, Vanløse, Lillerød, Vejle, Jyllinge, Hobro, Struer, Hedensted, Esbjerg, Brønshøj, Hedehusene, Thisted, Lyngby, Aarhus, Allerød, Kolding, Haderslev, Aalborg, Ringsted, Grenaa, Kalundborg, Roskilde, Ikast, Frederiksberg, Odense, Slagelse, Farum, Brønderslev, Skive, Risskov, Ølstykke, Stenløse, København, Tårnby, Haslev, Vordingborg, Odder, Silkeborg, Næstved, Nørresundby, Holbæk, Randers, Aabenraa, Holstebro, Lystrup, Køge, Nærum, Viborg, Glostrup, Nyborg, Varde, Korsør, Hjørring, Højbjerg, Brabrand, Brøndby, Tilst, Helsingør, Nykøbing Falster, Ishøj, Virum, Fredericia, Taastrup, Solrød Strand, Vallensbæk, Herlev, Skanderborg, Sønderborg, Nakskov, Valby, Hørsholm, Svendborg, Frederiksværk, Gladsaxe, Ballerup, Horsens, Hvidovre, Frederikshavn, Albertslund, Værløse, Hillerød, Rønne, Herning, Birkerød, Middelfart, Søborg, Rødovre, og Charlottenlund, .\nKlik-og-hent af udendørs bænk er en mulighed i de fleste regioner af Danmark: Sjælland (Amager, Falster, Midtsjælland, Sydsjælland, Nordsjælland, Hovedstaden, Vestsjælland, Bornholm, Østsjælland, Lolland), Jylland (Midtjylland, Sydjylland, Syddanmark, Vestjylland, Nordjylland, Østjylland, Sønderjylland) og Fyn (Østfyn, Vestfyn, Sydfyn, Nordfyn, Midtfyn).\nVed indkig i tallene står det tydeligt, at netshoppere som regel efterspørger for eksempel udendørs bænk priser og udendørs bænk tilbud. Derudover oplever vi som regel internet shoppere kigge efter bl.a. udendørs bænk online, billig udendørs bænk samt køb udendørs bænk, plus de velkendte byggemarkeder som Bauhaus, XL-Byg, Stark, Harald Nyborg, Davidsen, Silvan, Jem og Fix, Bygma og 10-4.\nDen bedste pris på udendørs bænk\nDet er jo efterhånden særligt fremkommeligt for enhver at finde frem til tilbud på billige udendørs bænk online fra diverse e-handler, og følgelig har flere online shops været presset til at at nedskære salgspriserne på udendørs bænk eftertrykkeligt, og ydermere sikre billig fragt.\nDerfor kan det immervæk vise sig fordelagtigt at studere nogle firmaer på nettet efter billige priser på udendørs bænk online før du placerer ordren, således at man er velinformeret til at modtage den prisbilligste pris. Se ikke kun på de velkendte byggecentre som 10-4, Davidsen, Bauhaus, XL-Byg, Jem og Fix, Stark, Bygma og Silvan.\nMan må dog være opmærksom på, at ifald en e-forhandler tilbyder billige udendørs bænk online til salg for en pris som kan ses som grænseløst overkommelig, kunne det tit være et fingerpeg om en falsk internet handler. Kortbetalinger er ikke desto mindre inkluderet i et regulativ, der begunstiger køberen overfor uoprigtige online virksomheder.\nVi tilråder kortbestillinger eller betalinger med mobilen. Som et alternativ burde du anvende et afdragstilbud fra eksempelvis ViaBill, når du agter at finansiere beløbet til udendørs bænk over tid. Dette tilbydes normalt hos nichefokuserede netbutikker, men ikke de store byggekæder som eksempelvis 10-4, Davidsen, Jem og Fix, Bauhaus, Silvan, Harald Nyborg, Bygma og Stark.\nNår man kigger i tendenserne bliver det tydeligt, at netshoppere typisk efterspørger eksempelvis billig udendørs bænk og udendørs bænk online. Derudover oplever man mange gange netshoppere søge efter blandt andet udendørs bænk tilbud, udendørs bænk priser og køb udendørs bænk.\nTrustpilot fremskaffer absolut værdifulde genveje til at iagttage ret mange forhenværende forbrugeres oplevelser og af den grund foreslåes det, at du verificerer e-forhandlerens bedømmelser før du køber billige udendørs bænk online.\nFacebook giver dig også temmelig fine muligheder for at få en idé om internet forhandlerens popularitet. Derudover ses en række internet forhandlere som tilbyder kunderne at skrive en vurdering af virksomhedens service, som også bør anvendes til at få et indtryk af kundetilfredsheden.\nForinden folk bestiller billige udendørs bænk online på en e-forretning behøver de ideelt set bese e-butikkens regler, dog er det i mange tilfælde ikke super spændende, især med de kendte byggekæder som Davidsen, Jem og Fix, Bygma, Harald Nyborg, Bauhaus, Silvan, Stark, XL-Byg og 10-4.\nEn anden løsning er at finde ud af om online webshoppen er verificeret af e-mærket, hvilket er en sikring om at webshoppen imødekommer gældende dansk lovgivning, og at internet webshoppen fra tid til anden kigges til af sagkyndige som har indsigt i de gældende regulativer.\nDesuden tilbydes du lejlighed til hjælpende service, hvis du oplever udfordringer med din bestilling af udendørs bænk. Endvidere anbefaler vi at køber er vidende om de vigtigste retningslinjer der indvirker på bestillingen af udendørs bænk online, som for eksempel hvilken ombytningspolitik e-forretningen benytter.\nPå grund af dette er det i øvrigt afgørende, at man stadigvæk sikrer ens faktura, således man en anden gang kan vidne om sit køb af udendørs bænk, uagtet om man har handlet hos Stark, Davidsen, Bygma, XL-Byg, Bauhaus, Jem og Fix, Harald Nyborg, Silvan eller 10-4.


Tyverialarm - IT & kamera\nBlæk til printere\nForsikrings godkendte alarmer\nVi kontakter dig med et tilbud snarest!\nVed at sende denne kontaktformular giver du samtykke til, at IT Kamera må benytte dine oplysninger til at kontakte dig. Du accepterer også vores Persondatapolitik\n50 13 13 50\nHos os finder du den perfekte tyverialarm\nEn tyverialarm lyder måske til at være en rigtig gammeldags opfindelse, og det er det egentlig også, men tyverialarmer har aldrig før været så avancerede og gode, som de er i dag. Der er sket utrolig meget udvikling på teknologien i forhold til tyverialarmer, så hvis man stadig kører med et mange år gammelt system, så bør man absolut overveje, om det ikke var på tide, at man skiftede til et mere nutidssvarende system, for det kan faktisk vise sig at udgøre en stor forskel.\nSom sagt er der sket rigtig megen udvikling på området, og derfor bør man holde sig opdateret, for det øger i den grad trygheden. Noget af det, som de nye tyverialarmer kan, det er, at de har en utrolig hurtig reaktionstid. Det vil sige, at de reagerer så snart, som der er noget aktivitet, som ikke burde være der. Samtidig er de også rigtig smarte i forhold til forskellige programmer eller ”modes”, som man kan sætte dem på, hvor tiden for, hvornår de skal være aktive, nemt kan indstilles. Dette er noget, som rigtig mange sætter stor pris på.\nGod i alle situationer\nNår man hører ordet ”tyverialarm”, så tænker man umiddelbart, at det blot er noget, som skal gå i gang, hvis der er indbrud, men sådan er det faktisk slet ikke. Tyverialarmer er så gode i dag, at de også kan alarmere om mange andre ting, for eksempel om brand eller røg, og de har også nogle funktioner, som gør, at der kan blæses røg ud i et rum, hvis man vil forvirre en potentiel indbrudstyv. Det er alt sammen nogle funktioner og features, som har vist sig at fungere utrolig godt, og der er rigtig mange, der har været utrolig glade for, at de har investeret i disse alarmer.\nHos os får de en god vejledning og rådgivning, og vi leverer altid det nyeste nye indenfor alarmer, sådan at du altid kan være helt tryg. Det er en nem og enkel service, som man virkelig bliver glad for.\nBook en salgskonsulent\nVideoovervågning hos IT & Kamera\nSådan undgår du indbrud:\nHvordan ser man sine optagelser i smartPSS?\n10 gode råd for at undgå indbrud: 45% flere indbrud i december


Goblins Hjemmesiden Bog Gratis Download\nDownload Goblins EPUB Gratis\nStop Træt med søg Internet når du du Download roman Goblins, der er alle vil gerne anmode dig. Om Nyttig ressource vil finde din E-bog Goblins, og books-on Træning forbundet med anderledes generos gennem Land of wonder foruden Detektiv kan de elsker Beretning. Forvalte tid, lære i i directory relateret til publikationer. fagfolk vore elektrisk samling:\nkilde af oplysninger er positivt bemærkelsesværdig ikke mangel det betyder af reklame, en er sikker på at live hans bog Goblins sagte e.\nEfter Hent, dette elektroniske bøger Goblins kan omskrevet a en favorit a læge, rtf, epub, dokument, fb2, for at se mobi struktur lære disse mennesker mens at rejse, og også asi flytte en almindelig tur.\nkapacitet til download publikationer ingen omkostninger, det er ikke nødvendigt, at du er nødt til at bruge ikke behøver at at betale adgang text bøger.\nkontrast til den de typisk samling, elektronisk digital udvalg kan være åbn når som helst, anytime!\nVi - er færdig med deres liste involveret med vejledninger er opdateret. en uge en helt ny publikationer, publikationer, Tutorials, lydbøger er Aggregater yderligere.\nEn effektiv og logisk Rammer fra listing involveret Bøger vil sandsynligvis blive assistance reducere real time , der er forbundet med i forhold til dette ville funktion.\nhænge på os, kun at læse fantastisk guide Goblins live en lille stue.\nA få Goblins helt gratis i fb2, txt, epub, pdf-fil, mobi file format der er beregnet til android, iphone telefon og Apple ipad, iBooks, energi mobiltelefoner også tablet, vælge højre publication data format af former lav. ønske Browse Online publikation Goblins gennemse link under.\nBog Titel : Goblins\nUdgivelses dato: 25.05.2012


Le Camélia Blanc i Plancoet til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 14 ejendomme i Plancoet.\nLe Camélia Blanc\n0 la ville Ory, Corseul, Plancoet, Frankrig, 22130 - Se på kort\nMere om Le Camélia Blanc\nLe Camélia Blanc er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Saint-Michel-de-Plelan; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nLe Camélia Blanc tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Saint-Michel-de-Plelan. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet familieværelse, rygeområde.\nAtmosfæren på Le Camélia Blanc afspejles på hvert eneste værelse. opvarmning, altan/terrasse, fjernsyn, dvd-/cd-afspiller, køleskab er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Hotellets golfbane (inden for 3 km), fiskeri, hesteridning, have giver dig idéelle muligheder for at slappe af efter en travl dag. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Le Camélia Blanc det kloge valg for rejsende til Saint-Michel-de-Plelan.