for Vrejlev-Hæstrup sogne 16 ÅRGANG Find mere lokalstof på: - PDF\nfor Vrejlev-Hæstrup sogne 16 ÅRGANG Find mere lokalstof på:\nDownload "for Vrejlev-Hæstrup sogne 16 ÅRGANG - 2005 Find mere lokalstof på: www.poulstrup.net"\n1 for Vrejlev-Hæstrup sogne 3 16 ÅRGANG Find mere lokalstof på:\n2 Vrejlev Kirke Hæstrup Kirke AKTIVITETSKALENDER Gudstjenester i Vrejlev og Hæstrup kirker Poulstrup Missionshus Søndag den 21. august (Luk. 10, 23-37) Vrejlev Kirke: friluftsgudstjeneste i præstegårdshaven kl. 14, kirkebil Hæstrup Kirke: friluftsgudstjeneste i præstegårdshaven kl. 14, kirkebil Søndag den 28. august (Luk. 17, 11-19) Vrejlev Kirke: kl. 9, kaffe Hæstrup Kirke: kl Søndag den 4. september (Matt. 6, 24-34) Vrejlev Kirke: kl , kirkebil Hæstrup Kirke: kl. 9 Søndag den 11. september (Luk.7,11-17) Vrejlev Kirke: kl. 14 Ingeborg Asschenfeldt Hæstrup Kirke: Ingen Søndag den 18. september (Luk. 14, 1-11) Vrejlev Kirke kl Børnegudstjeneste Hæstrup Kirke: Ingen Søndag den 25. september (Matt.22, 34-46) Vrejlev Kirke: kl. 9 kaffe Hæstrup Kirke: kl Søndag den 2.oktober (Mark.2,1-12) Vrejlev Kirke: kl Fælles høstgudstjeneste og efterfølgende kirkefrokost, kirkebil Hæstrup Kirke: Fælles med Vrejlev Søndag den 9. oktober (Matt. 22, 1-14) Vrejlev Kirke: kl. 9 Hæstrup Kirke: kl Søndag den 16. oktober (Johs.4, 46-53) Vrejlev Kirke: kl. 9 Kirsten Munkholt Hæstrup Kirke: Ingen Søndag den 23. oktober (Matt. 18, 21-35) Vrejlev Kirke: kl kirkebil Hæstrup Kirke: kl. 9 kaffe Søndag den 30. oktober (Matt. 22, 15-22) Vrejlev Kirke: kl Hæstrup: kl Søndag den 6. november (Matt. 5, 1-12), alle helgen Vrejlev Kirke: kl kirkebil Hæstrup Kirke: kl Søndag den 13. november (Matt. 24, 15-28) Vrejlev Kirke: kl. 9 Kirsten Munkholt Hæstrup Kirke: Ingen Søndag den 20. november (Matt. 25, 31-46) Vrejlev Kirke: kl. 9 Hæstrup Kirke: kl Søndag den 27. november (Luk. 4, 16-30) Vrejlev Kirke: kl kirkebil Hæstrup Kirke: kl. 9 Torsdag den 15. september kl : Samfundsmøde i Vrå Missionshus. Taler: Pastor Ole Steen Hansen, Åbybro Torsdag den 20. september: Møde i missionshuset. Taler fra børnegudstjenestens Kom med kampagne Tirsdag den 25. oktober: Bedemøde for missionsugen hos Margit og Erik Christensen, Bastholm Møllevej 175 Missionsuge Søndag den 30. oktober kl : Aftengudstjeneste i Vrejlev Kirke ved sognepræst Niels Christian Lassen Mandag den 31. oktober: Møde i missionshuset. Taler: Hans Åge Bager, Brovst. Sang og musik: Aksel-Band, Strandby Tirsdag den 1. november: Møde i missionshuset. Taler: Henry Christensen, Frederikshavn Fredag den 4. november: Møde i missionshuset. Taler: Elna Olesen, Brønderslev. Sang: Else og Leif Aksberg, Hirtshals Tirsdag den 8. november: Bibelkredsmøde hos Hanne og Per Møller, Smedievejen 95 Torsdag den 17. november kl : Samfundsmøde i Tårs Missionshus. Taler: Sognepræst Helge Pedersen, Albæk Fredag den 25. november: Hjemmemøde hos Inga og Åge Thomassen, Harkenvej 39, Rakkeby Hvis intet andet er anført er alle møder kl. 20 Alle er velkomne Menighedsrådsmøder - Vrejlev sogn Torsdag den 1 sept.: Torsdag den 15. sept. Torsdag den 6 okt.: Torsdag den 17. nov.: Fællesmøde Menighedsrådsmøde Fællesmøde Menighedsrådsmøde Alle møder er offentlige og afholdes normalt i sognehuset. Dagsordner, regnskab og budget er fremlagt på kirkegårdskontoret 1 uge før mødedatoen. Referater fremlægges samme sted. Sognearrangementer Læs mere på side 24-25\n3 Åben By og Land I disse dage forbereder vi os til fest. Den 20 august holder vi Åben By og Land og vi håber, at så mange som har lyst og lejlighed til det, kommer af huse og deltager i festlighederne. Man kan læse i den omdelte avis hvad der kommer til at foregå, Og det er ikke småting. Der er rigtig mange, der har bidraget til, at det skal blive en bemærkelsesværdig dag. En dag, hvor vi hæver os op over dagligdagens trivialiteter, gør vor by og land indbydende og smuk at se på og byder velkommen til alle. Måske kan vi blive til inspiration for andre landsbyer, der gerne vil gøre opmærksom på sig selv. I hvert fald vil vi gerne vise andre fordelene ved vores område. Vi har fået en central placering i forhold til motorvejen. Tidsmæssigt betyder det mindre, om vi arbejder i syd eller nord, det tager ikke mange minutter ad motorvejen. Vi vil gerne vise omverdenen hvilke smørhul vi bor i. Vi har meget at være stolte af. Vi har formået at stå sammen og har skabt et godt lokalområde. Vi har et rigt foreningsliv. Børn og unge har en god opvækst her og dette er medvirkende til, at der er meget lidt kriminalitet i området. Der er pasnings- og beskæftigelsesmuligheder for alle aldre og har man lyst til bare at være sig selv, er det lige så legalt. Lad os også i fremtiden huske på at der er nogen der har skabt de betingelser og muligheder vi har i dag. Lad os feste for det og lad os huske på at ingen lever for sig selv; men vi lever allesammen for hinanden. Edith Jess Aktivitetscentrets tur til Polen...side 4 Aktivitetscentret kort fortalt...5 Børnehaven Møllehaven...6 Børnehaven Skovager...9 Egon Juul Jensen: Poulstrup...12 Rideklubben...16 Kort fortalt...16 Ministrup fyldte 34 år...17 Jernbanesabotagen ved Hæstrupgaard...18 Nyt fra Skovhuset...20 Kort fortalt...21 Guldager Sø gennem tidene...22 Kirkesiderne Replik...24 Gadespejlet...26 Lokalhistorisk forenings tur til Lille Vildmose...28 Bodil Udsens heste i Høgsted...30 HUGF...32 Høgsted kvægbrug fik Nordeas landbrugspris..33 Lokalhistorisk arkiv...34 Sport Folkedanserforeningen...34 Kort fortalt - Spejderne og Borgerforeningen...35 KFUM spejderne: Muslejr Sparekassen Vendsyssel...37 Familien Bertelsen og kareterne...39 Udebliver Lokal: Ring tlf FORSIDEBILLEDET Forsiden viser plakaten, som omdeles i eksemplarer sammen med ugeaviserne til Åben by og land arrangementet i Poulstrup den 20. august.\n4 Aktivitetscentret: Tur til Polen fra landbrugsudstillingen på turens sidste dag fra kastellet i Poznan et lækkert måltid Årets udenlandstur gik til Polen sammen med Aktivitetscentrene i Lønstrup og Hjørring Søndag morgen d. 22 maj kl drog vi fra Poulstrup syd på, første stop var Hedensted, hvor kaffe og rundstykker kvikkede os op. Igen syd på og over grænsen uden stop før Brenz hvor middagen og vores dansk talende polske guide ventede. Videre øst på til den polske grænsekontrol, der uden besvær blev passeret, inden vi nåede vort hotel i Poznan, hvor til vi ankom kl. 22, godt trætte. Mandagen bød på en halvdags tur i byen. På torvet så vi Poznans berømte geder, der kommer frem oppe i rådhustårnet, når klokken slår 12. Et besøg i en barokkirke, en tur omkring Nationalmuseet, Kejserpaladset og Malta søen. Dagen sluttede med besøg på kastellet for at se rester fra tyskertiden. I parken finder der bunkers, en krigskirkegård og en samling af kampvogne og flyvemaskiner. Om tirsdagen skulle vi ud og se parker og slotte. Et særligt slot er Kornik der ligger ved en smuk sø, det er utroligt velbevaret. I hvert rum stod der en person og passede på at ingen rørte ved noget. Videre til slottet Rogalin med udstilling af hestekøretøjer og en fantastisk udstilling af malerier utroligt flot lavet. I parken var der hundredårige egetræer. Den sidste dag i Polen var vi en tur med et gammelt tog med åbne kreaturvogne til en historisk park med udstilling af landbrug. En tur på torvet og se på handelen. Om aftenen spiste vi på en kro ude på landet, med alle tiders opvisning af folkedansere, underholdning og dans. En rigtig god afslutning på tre dage i Polen. Et farvel til Polen og så den anden vej igen med et ophold ved en landevejsbod, hvor de sidste polske mønter kunne bruges. Derefter over grænsen til Tyskland og mod Berlin. Her fik vi en rundtur til de forskellige seværdigheder og en pause hvor vi skulle finde noget at spise og drikke. Fredag afrejse fra Berlin, med en kaffepause nåede vi til Neumünster for at spise. Så blev det et farvel til Tyskland efter et besøg i Duborg indkøbscenter, videre mod nord og med et kort ophold genså vi Poulstrup kl efter en meget god tur. 4 Der Brandenburger Tor i Berlin\n5 AKTIVITETSCENTRET POULSTRUP Spis og syng sammen aften Med en god bøf, æblekage guitarspil og sang blev det en god oplevelse for os alle. Jytte og Steen fra Lønstrup sang et flot repertoire af forskellige danske sange, salmer og kirkeviser, der var også flere fællessange. Aftenen sluttede med dette vers: Må min vej gå dig i møde, og må vinden være din ven, og må solen varme din kind og må regnen vande mildt din jord, indtil vi ses igen må Gud holde holde dig i sin hånd. En fin og stille afslutning. Katsig bakker Med fint vejr tog Katsig bakker imod os til en travetur. Ad to ruter mødtes vi ved søen med en flot natur, her drak vi den medbragte kaffe, medens vi nød udsigten over bakkerne. Bøgen havde endnu ikke vist sig med sine grønne blade. Tur til Vestvendsyssel Den 7. juni kørte vi med Todbjerg Busser til Fårup Skovhus og spiste middag. Derfra fortsatte turen til Etly Klarborg i Moseby. På Gammelbo bor der mosetroldeunger og mange nisser, rigtig flotte var de. Med det flotte vejr og turen over Vildmosen hjem fik de mange deltagere en god oplevelse. Grillfest I klart solskin og let blæst holdt vi grillfest på Aktivitetscentret d. 28. juni, med velkomst og sang ved de fint pyntede borde. Med den gode mad og drikke og flere sange ind i mellem blev det et par hyggelige timer ved bordene. I haven blev der udfordret til kamp i petanque og kroket, med godt humør, lidt snyd og et godt grin, gik det hele fint op. Ved eftermiddagskaffen var der lotteri med fine glasting her fra byen som gevinst. Til slut sang vi Shuld gammel venskab ret forgo. Med tak for dagen og ønsket om en god sommerferie sluttede dagen. Her tre billeder fra en vellykket grill - og afslutningsfest fra Aktivitetscentret 5\n6 Kasper, Mathias L., Lasse og David undersøger naturens mange muligheder Børnehaven på skovtur Vi har i Børnehaven Møllehaven indtil den 1. juni haft idræt hver mandag formiddag i Harken Hallen. Men nu er det blevet sommer, og vi vil derfor forsøge at koble den fysiske udfoldelse med naturen frem for at være indendørs. Dette falder godt sammen med, at vi løbende i en period har arbejdet med emnet natur. Muligheden for at lave denne kobling er stor og det er vist kun fantasien der sætter grænser. Vi vil her komme med et eksempel på, hvordan idræt i naturen kan foregå: En solrig onsdag formiddag, først i juni måned tog vi af sted fra børnehaven til Bagterp Plantage. Vi var otte børn og to voksne. Når man er et barn på 3-4 år, kan en skovtur byde på mange forskellige udfordringer. Især når man tænker på, at børn erfarer gennem bevægelse og sansning. Nogle af udfordringerne, børnene mødte på skovturen, var bl.a. en lang træstamme, hvorpå der skulle balanceres, små og store bakker der skulle bestiges og løbes ned ad igen, ja bare det at færdes i skovbunden mellem rødder, grene og blade, krævede en hvis portion koncentration. I forhold til den indendørs idræt kan vi se, at det at færdes i naturen, giver børnene en anden motivation for at afprøve og overskride egne grænser og mod, hvilket er vigtigt for børnenes selvværd og deres sansemotoriske udvikling. Udover ovennævnte bød denne skovtur også på et øget socialt sammenhold i børnegruppen. De modige påtog sig rollerne som hjælpere og hjalp de mindre modige med at komme op og ned ad bakkerne indtil de selv følte sig sikre. Sikke en glæde og selvtilfredshed der var at spore, når de fandt ud af, at de egentligt godt kunne selv. Som Marianne Brodin og Ingrid Hylander skriver i deres bog, Selvfølelse: Det er en helt særlig glæde der vækkes, når det lykkes barnet at gennemføre noget det gerne har villet gøre. Barnet mærker sin egen kunnen og oplever kompetenceglæde. Ud af denne glæde vokser stoltheden. Stolte børn er børn der føler at de kan, at de lykkes med det de foretager sig. De føler sig store, dygtige og uafhængige. Stolte børn retter ryggen og ranker sig og vil gerne møde andres bekræftende blikke. Det var ikke kun det fysiske og sociale, der blev styrket på denne skovtur. Fantasien fik også lov at arbejde. Vi fandt en hule, hvor der angiveligt skulle bo en lille skovtrolledreng ved navn Hugo. Børnene brugte meget tid på at kigge ind i hulen. Det kunne jo være de var heldige at få et glimt af ham. Men han gemte sig godt. Vi snakkede om, hvor i hulen Hugos soveværelse og badeværelse var og der kom mange gæt. Vi så tilmed Hugos alarmer, som var snore der hang ned fra træerne. Vi blev enige om, at det var menneskealarmer, så Hugo kunne nå at gemme sig når der kom nogen, for han var ikke så vild med fremmede. Det var sjovt at høre hvordan børnene selv bryggede videre på historien. Altså kan en skovtur være andet end bare en skovtur. Det vigtige er, at vi som voksne viser børnene en ægte interesse og medleven i det vi foretager os med dem, så kommer resten af sig selv. Sikke en dejlig tur!! og så smager madpakkerne altså bare bedre ude i det fri!! 6 fra børnehaven Møllehaven og Rundmarken\n7 BØRNEHAVEN MØLLEHAVEN Et reb bliver til verdens bedste gynge Legeplads forbedringer På Rundmarken har vi i en periode haft fokus på både legepladsens fysiske udfordringer og den måde børnene bruger den, samt på at få skabt lidt mere udsmykning. Her har især de ældste børn været i gang. Vi har grebet det an på forskellig vis bl.a. med hjælp af en kunstner, som forestod et lille forløb, som skulle munde ud i et større kunstværk..en søjle med lerkakler. Dette er netop blevet færdiggjort og vi har fået et flot vartegn. Vi har ligeledes fået færdiggjort nogle små malerier, som pynter på hegnet ud mod vores legeplads. Her har børnene arbejdet ud fra et overordnet tema omkring H.C. Andersen og hans eventyr. Børnene skulle først udarbejde en skitse, som de så efterfølgende har overført til en plexi-glasplade v.h.a. maling og pensel. Vi har ligeledes undersøgt hvordan børnene bruger legepladsen. Vi vil se om der er områder af legepladsen som ikke bliver brugt og derefter se om vi evt. med små virkemidler kan gøre disse steder mere attraktive. Vi ønsker på den måde at kunne ændre dele af legepladsen så den bliver mere fleksibel og kan tilgodese børnenes ideer og behov. I den forbindelse har børnene været på en lille fotoopgave, idet de skulle fotografere det sted på legepladsen, hvor de helst vil lege, fortælle om, hvorfor det sted er det bedste. Vi har her i foråret netop fået lavet en del nyt på vores legeplads, vi har valgt at lade naturmaterialer være dominerende. Børnenes fotos bærer naturligvis præg af det nye, men sammenholdt med vores iagttagelser, mener vi at kunne få et godt billede af om vores legeplads bliver udnyttet optimalt. Vi værdsætter både at have en legeplads med mange udfordringer rent kropsligt, hyggesteder og nogle steder som kan være fleksible, altså en legeplads med mange rum og noget for enhver. Vores område bliver udnyttet til en lille have med bl.a. drivhus, hvor børnene er med til at dyrke og spise det der nu er. Beplantningen omkring legepladsen er bevidst valgt for at kunne tiltrække fugle, sommerfugle o.a. smådyr. Processen med at udnytte legepladsen optimalt, bliver vi aldrig færdige med, men lige nu har vi en legeplads der er spændende og smukt udsmykket. Niels Kristian, Søren og Stig beundrer kunstværket Martin S. og Martin Ø. laver lerkakler fra børnehaven Møllehaven og Rundmarken 7\n8 BØRNEHAVEN MØLLEHAVEN Nye børn i Møllehaven Naturdage i Bagterp plantage I dagene 10/5 12/5 har Kornblomst-stuen været i Bagterp Plantage på overlevelsesture. Alle tre dage startede vi med at pakke vores madpakke, drikkedunke og reservetøj. Herefter gik det med 72 eren til Bagterp Plantage. Med høj musik og godt humør gik det ind i skovens dybe stille ro. Den første dag brugte vi på at finde forskellige dyr, som vi undersøgte med vores forstørrelsesglas og artsbestemte dem ved at kigge i vores naturbog. Vi besøge vores træ, som er et gammelt klatretræ, som vi besøger på forskellige årstider, for at børnene får mulighed for at opleve og se naturen mange skiftende farver og udseender. Vi sluttede dagen med at indfange nogle myrer, som vi tog med hjem til vores myre-bo, så børnene kunne se hvordan myrerne arbejder og graver tunneler. Anden dag fandt vi en masse små agern og små træer og det gav anledning til en snak om hvordan de små agern bliver til kæmpe store træer. Vi lavede også en gynge af et reb, som vi havde kastet over en gren. Børnene byggede en stor hule af grene midt i skoven. Og børnene fandt hurtigt ud af, at skoven er det perfekte sted til at lege gemmeleg og fangeleg. Den tredje dag startede med, at vi fandt en død krage, og vi talte om at det var sådan én at Klods Hans havde fat med op til prinsessen. (Vi havde tidligere haft en tema-uge omkring H.C. Andersens eventyr, bla. Klods Hans). Vi afholdt året storkamp i visne blade, hvilket resulterede i at alle, såvel børn som voksne havde visne blade i både sko og inde under tøjet. Drengene konkurrerede om, hvem som kunne klatre højest op i træerne. OG komme ned igen uden hjælp. Så da vi sad i bussen på vej hjem var det en flok trætte børn, som havde fået mange sanseindtryk og erfaringer med hvilke muligheder, som skoven indeholder. Billede 1 er William Hansen som er 3 år og er startet på Klokkeblomsten. Billede 2 er Andreas Ramlow som er 2½ år og er startet på Anemonen, Vuggestuen Billede 3 er Louise Fynshave som er 1 ½ år og er startet på Anemonen, Vuggestuen Billede nr 4 her kommer lige et billede mere af Sarah Luca som er 1½ år og er startet på Anemonen, vuggestuen 8 fra børnehaven Møllehaven og Rundmarken\n9 BØRNEHAVEN SKOVAGER Skovager Klovnen Frank Fumlefod laver bollondyr Vi hejser flaget på fødselsdagen 10 års fødselsdag. Fredag d. 1. april fejrede Børnehaven 10 års fødselsdag. Dagen startede officielt kl. 9.30, hvor vi hejste flaget, sang fødselsdagssang og råbte 10 gange HURRA! Derefter satte vi os spændte til rette i børnehavens Storrum - kl. 10 fik vi nemlig besøg af den verdensberømte tryllekunstner Frank Fumlefod. Han tryllede og lavede sjov med os i 40 minutter og derefter fik alle børn et ballondyr. Til middag havde vi dækket fint op med dug, servietter og sugerør. Menuen stod på pizzamænd og sodavand. Da vi skulle ud og lege, var der slikposer til alle børn. K strømmede det ind med gæster. Børnenes forældre og søskende var inviteret til kaffe og kage. En forælder i børnehaven, Lya Kokholm, havde kreeret nogle meget flotte kager: en mariehøne og en solsikke. Tusind tak for det. De smagte fantastisk. Fra børnehaven vil vi gerne sige mange tak for gaver, kort og blomster, som børn og forældre havde med til børnehaven. Vi kan tænke tilbage på en vellykket dag og glæder os til de næste 10 år. Med venlig hilsen børn og voksne i Børnehaven Skovager. Hvilken en forunderlig troldmand På vej til mekanikeren med cykler og moon-cars fra børnehaven Skovager 9\n10 BØRNEHAVEN SKOVAGER Sankt Hans. Torsdag d. 23. juni fejrede vi Sankt Hans i Børnehaven. Børnene havde lavet en rigtig flot heks det var næsten synd at hun skulle brændes. Vi brændte bålet af lige over middag og heksen fløj til Bloksbjerg. Derefter fik vi snobrød og skumfiduser, lavet over bålet. Afslutningsfest. Fredag d. 1. juni holdt vi afslutningsfest for de børn, som skal starte i skole efter sommerferien. Vi mødtes kl i børnehaven og alle børnene var fest-klædte: I kjoler, skjorter, flotte fodboldbluser og med håret sat! Vi startede med en velkomst-drink og derefter spiste vi pizza-mand og drak sodavand. Senere fik børnene overrakt deres børnehave-mapper. Vi lavede konkurrence om, hvem der hurtigst kunne spise et slik-snørebånd uden at bruge hænderne. Aftenen gik med dans og leg. Desuden spiste vi en masse slik og chips og mange af børnene brugte tid på at se i deres mapper. Festen sluttede kl Held og lykke fremover til de kommende skolebørn!! 10 fra børnehaven Skovager\n11 BØRNEHAVEN SKOVAGER Jordens Dag. Jordens Dag startede i USA i 1970 og er nu blevet en tradition verden over. Dagen afholdes altid d. 22. april - og i dagene op til. Med Jordens Dag gør vi opmærksom på, at vi skal passe på jordkloden og samtidig viser og styrker vi angagement for at gøre en fælles indsats for miljøet. Der er mange måder at fejre Jordens Dag på. I år var temaet Friluftsliv. Tirsdag d. 19. april tog alle børnehavens Solsikker på tur til Forstbotanisk Naturpark, hvor kommunens grønne guide havde arrangeret indianerlejr. Vi var med bussen derop. Lejren bestod af fire tipier og lige så mange bålpladser. Der var mange indianere lejren, da en del andre børnehaver også var der. Vi startede med at lave snobrød af vores medbragte dej. lmens fik børnene krigsmaling på og fjer i håret. Senere lavede vi skumfiduser over bålet (en skumfidus på en pind, når skumfidusen begynder at smelte, lægges den imellem to kiks). Børnene brugte en stor del af dagen på at lege og udforske området. Torsdag d. 21. april fejrede vi Jordens Dag her i børnehaven. Alle børn og voksne var udendørs hele dagen. Vi startede med at åbne en stor pakke med nye udendørs legesager: sjippetove, hula-hop-ringe, fodboldmål, bolde, kænguru-hoppebolde, stylter, m.m. Børnene var meget optagede af at lege med disse ting. Så lavede vi varm kakao på bålet. Senere gik andre børn ud for at finde forskellige insekter, som blev studeret grundigt. Vi fandt dyrene i insektbogen og fandt ud af, hvad de spiser, hvor de bor, osv. En del af vores drenge brugte formiddagen på at køre vores cykler og moon-cars op til mekanikeren, så de kunne få et eftersyn. Middagsmaden bestod af suppe lavet over bål, snobrød og pølser. Efter middag fortsatte arbejdsholdet med et af formiddagens projekter - at grave den ene sandkasse op. Den skulle flyttes for at gøre plads for den nye fugleredegynge. Alt i alt havde vi en fantastisk dag, som helt sikkert skal gentages senere. fra børnehaven Skovager 11\n12 Poulstrup - som jeg husker den Poulstrup centrum omk Vel vidende, at mine barndomserindringer ikke har nogen historisk interesse, og at mine erindringer måske heller ikke har almenhedens interesse, så er der dog en vis tilfredshed i at delagtiggøre andre i, hvad jeg kan huske og hvilket billede, jeg har af Poulstrup i perioden 1936 til Da jeg er født i slutningen af 1935, er det soleklart, at de første år af ovennævnte periode ikke ligger inden for mine huskemuligheder, så måske er meget af det, jeg mener at huske, noget jeg har hørt, men med sikkerhed husker jeg 9. april 1940, men også ting før den tid, om end ikke mange. En ung by med unge mennesker Kastrup foto Ind imellem kan man godt blive besjælet af den tanke at fortælle andre om sin barndom og sin ungdom for at give sin nostalgiske trang luft, men også for at give de mennesker, man omgås, et indblik i en tidsperiode, som for dem er fjern fortid. Jeg er født i Poulstrup den som yngste søn af Esther Margrethe Jensen og Niels Jensen, som boede i Hovedgaden 33, hvor de drev skrædderværksted og manufakturforretning i mere end 50 år indtil Foruden mig havde de min fem år ældre bror, Henning Møller Jensen, som var lærer ved Vrå Realskole. Efter endt realeksamen i 1952 arbejdede jeg i nogle år ved landbruget, bl.a. i Vestergaard. Jeg læste fra til lærer på Winthers Seminarium i Silkeborg. Fra til var jeg ansat som lærer i Østervrå, og fra den til var jeg ansat som lærer ved Tårs Skole. Mine interesser er mange, bl.a. haven, træskulpturer, store springvand, musik, rav- og stensmykker og frem for alt familien. Egon Juel Jensen Poulstrup var, da jeg var barn, det, som jeg vil kalde en ung by. Mit eget hjem er bygget i 1883, det var altså ca. 50 år gammelt, da jeg blev født, og det var et af de gamle huse i byen. Der var huse, som var ældre, men ikke mange. De ligger der endnu, om end nogen af dem i en forynget udgave. Navnet Poulstrup kan føres adskillige århundreder tilbage, men har da sikkert været hæftet på den samling gårde, som ligger umiddelbart vest for byen, hvoraf en endnu bærer navnet Hovensgaard. Utvivlsomt et navn, som hidhører fra en tid, hvor den har været hovgård under Vrejlev Kloster. En anden ting, som fortæller mig, at navnet rækker langt tilbage, er, at der i det 17. århundrede blev grundlagt noget, som kaldtes Poulstrup Hospital. Dette er for længst nedlagt og eksisterer nu kun som et legat. Hospitalet blev opført af Margrethe Juel, datter af Peder Juel (bror til Niels Juel) og Ida Gøe, som midt i 16hundredetallet ejede Vrejlev Kloster. Det var Peder Juel og Birgitte Gøe, som skænkede altertavle og døbefont til Vrejlev Kirke i Altså et gammelt navn på en ung by. Befolkningen var i min barndom også en ung befolkning, og byen var en driftig landsby med småhåndværk og handel. Tro det, kære læser, om du kan. Byen havde dengang ikke mindre end næringsdrivende, deraf en fabrik, der beskæftigede mennesker og et autolakeri, som beskæfti- 12 af Egon Juel Jensen foto: Arkivfoto\n13 POULSTRUP TEMA gede mennesker. En rigtig sund lille landsby, som kunne beskæftige sine indbyggere og betjene sit opland. Ja, man må næsten græde, når man ser, hvordan eftertidens jag og ræs har maltrakteret denne skønne lille by. Hvorledes den er blevet til en soveby. Egnens hang til øgnavne En by som Poulstrup har haft mange sjove personer. Når jeg betegner dem som sjove, er det i mange tilfælde, fordi de afveg fra det, man i dag forstår ved normen, men også fordi de var originaler. Mange af dem kan jeg næppe huske navne på, men deres øgenavne kan jeg huske. Poulstrup har for øvrigt altid været en by, hvis beboere havde øgenavne. Eksempelvis var byens tre skræddere behæftet med hver sit øgenavn: Den hvide skrædder, den bette skrædder og himmelskrædderen. Den første fordi huset, han boede i, var hvidt (Hovedgaden nr. 66), den anden på grund af sin størrelse (min far), den tredje på grund af sin stærke tilknytning til Indre Mission. Eller det kunne være navne med tilknytning til vedkommendes erhverv: Maler Albert, Cykel Holger. Det kunne også være en omskrivning af navne: Christian Kusk blev til Kuski. Det kunne være et menneskes statur: Den store Madsen eller stemmeføring: Vræli eller udseende o.s.v. Jo, på det punkt var man altid med i den lille by. Og skulle jeg i det videre forløb bruge et af disse øgenavne, er det, kære læser, ikke på nogen måde ment ondt eller nedsættende, men mange gange fordi jeg ikke kan huske andre navne, eller fordi det karakteriserer personen. Tro mig, jeg holder af alle disse personer, hver på sin måde, fordi de er en del af hele min tilværelse. Poulstrups udseende Det Poulstrup, som jeg prøver at beskrive, strakte sig stort set fra missionshuset i syd til slagterforretningen i nord. Dog vil der nok også ind imellem dukke personer op uden for denne grænse, men denne grænse var mit virkefelt de første år. Når jeg tænker tilbage på det Poulstrup, som jeg kendte som barn og ung, så er det unægteligt noget mere romantisk end den samme by i dag, og måske også mere romantisk end virkeligheden, men det skal ikke afholde mig fra at male et billede i de farver, som jeg har set det. Først må du, kære læser. lave byen om. Det vil sige, at du må have alle forretninger og virksomheder anbragt på de rigtige steder. Du må anbringe en pyntelig lille have med blomster og hvidmalet stakit foran de fleste af husene. Gaden skal gøres smallere, og fra missionshuset i syd til slagterforretningen i nord skal gaden belægges med chaussesten i et smukt mønster. Denne chaussebelægning blev for øvrigt udført mig bekendt af en mand fra Sterup, som hed Martin Jensen, far til Christian Jensen (Bette Kesse), som Poulstrup fra syd 1963 Hovedgaden med forhaver og stakit, t.v. nr. 48,46 og44 byggede og boede i Hovedgaden nr. 57. Du må fjerne alle biler, som kører på gaden o.m.m. Når alt dette er gjort, så står der nogle lyde tilbage, som var karakteristiske for byen. Byen startede sin dag som så mange andre meget tidligt målt med nutidens alen. Allerede klokken fem om morgenen var den første af byens borgere på benene, og ingen, som havde boet i byen i mere end otte dage, var i tvivl om, hvem det var. Ingen var i tvivl, når førstemejerist Osvald Jensen ( senere mejeribestyrer) gik til mejeriet. Hans raske bevægelse, træskoene, der var jernbeslåede. Jo, byen blev vækket af et par træsko, hvis rytme var som en fejende flamenco til kastagnetternes klapren. Dagen var begyndt. Der gik ikke lang tid, før man hørte klangen af kulskovlene, Kastrup foto foto Kastrup af: Egon Juel Jensen foto: Arkivfoto 13\n14 TEMA POULSTRUP Interiør fra Poulstrup mejeri. Fra v. Carl Nielsen (senere mejeribestyrer i Høgsted), ukendt person og Søren Sørensen, Poulstrup når der skulle fyres på mejeriet, herefter lyden af dampmaskinen, der gik i gang og blandede sig med mange andre lyde, som kom fra den vågnende by. Bagerne var også allerede i gang. Det første brød skulle være i butikken senest kl. 7. Fra smedjen kom der klang fra hamre, der bearbejdede jernet på ambolten til plovskær, hestesko, vognringe o.s.v. Fabrikken blandede sig snart herefter i lydbilledet med hvinen fra den store båndsav og brummen fra fræseren, når disse maskiner bearbejdede de tunge egeplanker til vognhjul, skovlskafter eller hammerskafter. Jo, den lille landsby var begyndt sin daglige rytme, sund, glad, tilfreds. Sådan står den for mig. Men der var selvfølgelig mange ting, som skal med i billedet. Når klokken nærmede sig 7, begyndte et andet liv i gaden. Butikkerne lukkede op, håndværkerne rullede ud. Tømrerne, malerne, murerne trak af sted med deres trækvogne tungt læsset med tømmer, malerbøtter, stiger, stillads o.s.v. Mælkevogne, tungt læssede med mælkejunger, rullede hen over brostenene, nogen med sindighed og adstadighed, fordi forspandet var et gammelt udtjent øg, hvis aftægtsarbejde var mælketuren. Andre med fyrighed og fart, fordi karlene på gårdene havde for vane at bruge de mest rapfodede heste, og ingen skulle pege fingre af det spand, de kørte med. Jo, der var en egen musik i gaden, når de ringbeslåede vogne rullede gennem byen, hver vogn sin musik. Vi kendte dem på lyden. Vestergårds fyrige spand, bestående af to brune, dejlige heste, hvis iver efter fart ikke sjældent medførte overhalinger i rasende tempo, som kan sammenlignes med ungdommens leg med nutidens hestekræfter. Det var et spørgsmål om at komme først til mejeriets perron og dermed fortælle de andre hvis heste, der var bedst. Eller Knudsen Kristiansens tohjulede gig, forspændt en dejlig rund nordbagger med Knudsen Kristiansen stående bag i giggen stærkt pulsende på sin snadde, hilsende på alle, store som små. Eller Emil Jensen (sognefogedens Emil), som selv var hest, forspændt sin lille trækvogn med 2 3 mælkejunger. Alle mælkevognene havde bud med fra gårdene, til smeden, købmanden, Brugsen, skrædderen, maleren eller hvem, man nu måtte besørge handel ved. Sådan var en morgen også. En anden ting, som også hørte med, var bager Johansens brødvogn. Sådan hen ad formiddagen, når wienerbrødet var kommet af ovnene, blev brødvognen pakket med brød, og kusken, Peter Brødholt (Brød Peter), spændte de to smukke, hvide heste for vognen, og så gik turen rundt i omegnen, Rønnebjerg, Høgsted, Bastholm o.s.v. De samme heste måtte for øvrigt også mange gange holde for, når snestormen gjorde vejene ufremkommelige, og læge Svendsen (Simon) eller jordemoderen skulle af sted. Postbilen, en Ford-30 med Rudolf Larsen som fører, var også en del af bybilledet. Rudolf Larsen sørgede for, at den daglige post kom fra Poulstrup til Vrå og omvendt. Postindleveringsstedet bestyredes først af skrædder Sørensen og hans kone Lise, som for øvrigt også havde håndkøbsudsalg, senere af Holger Sørensen (Cykel Holger) og hans kone Dagmar. Rudolf Larsen kunne også KKKnudsen Kristiansen på vej til mejeriet her med en firehjulet vogn og den dejlige runde nordbagger 14 af Egon Juel Jensen foto: Arkivfoto\n15 POULSTRUP TEMA besørge beboernes småærinder i Vrå, såsom apotekerbesøg og den slags. Rudolf Larsen kørte turen til Vrå hver morgen kl. 7 og hver eftermiddag kl. 16. Og rutebilen, som holdt forbindelse mellem Hjørring og Jerslev/Hellum kørte adskillige ture dagligt. Det var dengang Jacob E. Larsen, Jerslev, der havde koncession på ruten, og mangen god chauffør i Vendsyssel har startet sin karriere hos Jacob E. Larsen. Når disse rutebiler kunne opretholde kørslen under anden verdenskrig, var det fordi, de var forsynet med gasgeneratorer, som jævnligt skulle påfyldes brænde til udvikling af gas. I løbet af dagen vrimlede byen med mennesker. Mange mennesker, som kom gående, cyklende, kørende med hest og vogn. Mennesker, der arbejdede, mennesker, der handlede, mennesker, som blot var. Men alle var de på deres måde med til at give byen sin farve. Der var børn, der legede, der var postbudet, der var gadefejeren og skorstensfejeren og mange andre. En af de personer, man var sikker på i billedet, var mejeribestyrer Jensen (den ældre), en høj og statelig person, hvem gigt havde plaget så meget, at han trak lidt på det ene ben. Når klokken var 10, så kom Jensen sammen med sin lille sortbrogede terrier på vej hen til barber Olsen. Det var et dagligt ritual. Jensen skulle barberes klokken 10. Måske var der også en anden årsag til Jensens daglige besøg hos barber Olsen. Det var jo i krigens dage, og alle havde jo deres holdning til krigen, og Olsen havde sin. Olsen fulgte krigens gang i Europa og Afrika meget nøje. Han læste Vendsyssel Tidende og hørte BBC s nyhedsoversigt flere gange daglig, og på den måde fulgte han fronternes bevægelse. Og på et stort vægkort, som hang i barbersalonen, blev de forskellige fronter markeret med nipsenåle (røde, grønne, blå o.s.v.), og mange kom jævnligt i salonen blot for at studere Olsens kort. Jeg tror, at kortet var udgivet af Vendsyssel Tidende. Tidligere har jeg omtalt, at byen havde mange forretninger og virksomheder, så det vil måske være på sin plads at gøre en tur igennem byen for at se, hvem der boede i de forskellige huse. Det er ikke sikkert, at jeg husker dem alle, og det vil kræve megen tid at beskrive hvert enkelt, men jeg vil forsøge så godt som muligt. Allersydligst lå Høngård (nr.2), og her boede Johannes og Kristine Simonsen med deres tre døtre. Johannes og Kristine var et par meget venlige og rare mennesker. De var som så mange andre i byen stærkt tilknyttet Indre Mission, og Johannes var en meget afholdt søndagsskolelærer. Han var en meget forsigtig mand, hvilket bl.a. medførte, at han, så længe han måtte køre bil, midt i garageporten, som lå umiddelbart til højre for gårdporten, anbragte en gummibold ophængt i en snor. Når han kom hjem, kørte han rundt om træet inde midt i gården for at komme i garagen, og så skulle gummibolden ramme proppen på køleren, for at han var sikker på at komme ret i garagen. Vittige sjæle fortalte også, at hans roerækker altid var skæve og krumme, for så kunne der være flere roer i rækken. Hovedgaden nr. 7,9 og 11 På vestsiden af vejen uden for brolægningen lå tre huse, to rødstenshuse (nr. 7 og 9) og et ældre lavt hus (nr. 11). Det ene røde hus beboedes af Lea og Håkon (efternavnet husker jeg ikke). Mine forældre besøgte dem ofte, men Lea og Håkon flyttede fra byen ret tidligt i mit liv. I det andet røde hus forekommer det mig, at Lis og Søren Andersen boede, inden Lis begyndte damefrisørsalon midt i byen. I det lange hvide hus var der to lejligheder. I sydenden boede Strop-Grethe. Jeg husker ikke hendes efternavn, jeg husker heller ikke, om hun var gift, eller hvad hun lavede. I nordenden boede Bette- Mine. Skulle Mine et ærinde ned i byen, havde hun altid sit strikketøj med. Hun gik på gaden iført sine futsko med et nøgle garn under armen og strikkede på en strømpe. Hun ernærede sig med at strikke strømper. Næste hus i rækken var gartnerforretningen med tilhørende gartneri, men beretningen herfra og af den videre tur gennem Poulstrup bringes først i næste mummer af Lokal. Læs videre i næste nummer af Egon Juel Jensen foto: Arkivfoto 15\n16 KORT FORTALT Nyt fra Poulstrup Rideklub Så er sommeren godt i gang i Poulstrup rideklub. Vi startede ud med en arbejdsdag d.7. maj, hvor vi fik shinet klubhuset og udendørsarealerne lidt op. Vi fik også malet alle vores spring i nogle flotte og glade farver, takket være et fint fremmøde fra mange af vores ryttere og deres forældre. Lørdag d. 28. maj holdt vi Åbent Hus. Vejrguderne var heldigvis med os, og der kom da også en del interesserede, som fik set klubben og nogle af vores dygtige ryttere, som viste deres kunnen. Der var også mulighed for en lille trækketur på nogle af klubbens heste. Alt i alt en rigtig god og hyggelig dag, hvor vi fik vist, hvad vi går og laver. D. 21 maj startede så stævnerne i sammenslutningen. Det var Måstrup Rideklub der lagde ud og det blev til en del placeringer for vores ryttere i Poulstrup. Flot!! D. 4 Juni var det så vores tur i Poulstrup. Der var rigtig mange ryttere meldt til og selv om vejret ikke tegnede alt for godt blev det en rigtig fin dag, dog med en ordentlig omgang regn, da vi skulle til at springe. Men med hjælp fra en masse velvillige forældre kom vi igennem, selv om banerne var meget mudrede. Det næste stævne i Poulstrup bliver lørdag d. 6. august, hvor vi håber på rigtig mange tilmeldte ryttere og et godt vejr. Ridelejren bliver også i år den sidste weekend i august, altså d og 28. august, program og tilmelding følger senere! Så har vi i bestyrelsen arbejdet en del med planerne om at bygge en stald til rideklubben. Planerne er stadig i støbeskeen, dels pga. den økonomiske side af sagen og dels fordi vi skal være sikre på at vi kan trække på nogle forældre til at hjælpe os. Men vi arbejder videre med planerne og tror på at der snart dukker en fin ny staldbygning op på Munkholmvej nr.51. Skulle der gå nogen rundt med en lille rytter i maven, så kom ned i klubben og få en snak eller ring til en af os fra bestyrelsen vi besvarer gerne spørgsmål og viser rundt! BLADET nu med flere farvesider Med dette nummer udkommer Lokal fremover med 16 farvesider. Redaktionen har følt, at man herigennem kunne præsentere de mange indsendte billeder på en mere tidssvarende måde. Dette giver en mere vanskelig redaktion af, da siderne skal ligge i en forudbestemt rækkefølge, men vi håber, at vi kan give de fleste billeder den placering, de fortjener. BLADET, poulstrup.net og Vrå avis Efterhånden som flere medier kommer på banen er det vigtigt, at de forskellige udbydere tager hensyn til hinandens interesser. De forskellige medier har forskellige mål og styrkesider. For at koordinere nyhedsstrømmen i lokalområdet vil Lokals redaktør indkalde til en briefing om nyhedsformidlingen i eftersommeren. Ny forening: MULTINETVÆRKET i Vrejlev-Hæstrup Denne forening er en videreførelse af LandboNords arbejde med at udvikle landsbyerne og landområderne. Foreningens formål er bl. a. at være en paraplyorganisation for initiativer, der kan fremme kulturelle og sociale mål i området og skabe netværk for kommunikation og samarbejde. Mere om foreningen i efteråret. Foreningen har konstitueret sig således: Vrejlev-Hæstrup hallens fond: Kristian Kjær (formand) Skolebestyrelsen og børn og unge: Lillian Toft Jensen (næstformand), Poulstrup.net: Knud Birch Andersen (sekretær) Menighedsrådene: Niels Chr. Lassen Kunst og kultur: John Lund, Ældregruppen: Astrid Thomsen Lokal: Kirsten Mouritsen Ungdomsskolens børne- og ungegruppen: oplyses senere Foreningsrepræsentant: endnu ikke valgt Motion og fritid Syng dig glad Der er mange former for motion, nogle forbrænder mange kalorier andre mindre, vi i Vendsyssel folkekor har valgt sangen, ikke for kalorieforbrændingen; men fordi det giver udfordringer og gode oplevelser at synge i fællesskab og så får man i tilgift en del forbrændte kalorier. Vi har et tilbud til dig, der gerne vil synge; men ikke ved om det er noget for dig at synge i kor: Kom og prøv det et par gange, så kan du derefter tage stilling til om det er noget for dig. Vi har i år fået en ny dirigent, en frisk og sprudlende ung mand, så der vil helt sikkert ske nye ting i koret. I Vestvendsyssel Folkekor arbejder vi med mange slags musik, lige fra satser af Bach til nyere korværker. Vi arbejder med stemmetræning, vejrtrækning, kropsholdning m.m. Vi øver hver onsdag fra kl til på Vrå Højskole første gang d. 7. september\n17 BØRNENES JORD POULSTRUP Ministrup fyldte 34 år Lørdag d. 4. juni havde vi fra Ministrup - Børnenes Jord i Poulstrup, inviteret alle interesserede børn og voksne til 34 års fødselsdagsfest på legepladsen. Forberedelserne til festen var gjort, teltene var rejst, flaget hejst, hoppepude og hoppeborg pustet op, græsset var nyklippet, den nye klatrevæg indviet, tombolagevinster samlet ind, is, slik, pølser, sodavand osv. var indkøbt og vore trofaste kagebagere havde bagt og leveret det lækreste hjemmebag. Vi ventede nu kun på at klokken skulle blive 13, hvor festen skulle begynde. Vejudsigten havde lovet opklaring - men det var altså ikke over Poulstrup og Ministrup, så vi var godt nok spændte på om der kom nogle gæster til årets begivenhed på legepladsen. Men pyh, fødselsdagsfesten blev simpelthen så flot besøgt, at det nærmede sig en rekord. Der kom nemlig over 300 gæster til Ministrups fødselsdag, og de blev budt velkommen af Trine Døgner Mortensen fra bestyrelsen, som derefter overlod ordet til Poul Frederiksen fra Sparekassen Vendsyssel, som kom og overrakte Ministrup en splinterny plænetraktor til brug på legepladsen i Poulstrup. Der skal herfra lyde en meget stor tak til Sparekassen Vendsyssel for støtten - det bliver en uvurderlig hjælp fremover. Herefter åbnede tombolaen, fiskedammen og de forskellige salgssteder - fiskedammen blev fisket tom på godt en halv time og tombolaen havde udsolgt på under to timer, hvorefter børn og voksne hyggede sig med lækre ting fra salgsboderne. Dernæst kom square danserne og gav opvisning, inden regnen stoppede dansen og overlod fodboldbanen til fodboldspillerne, som spillede en spændende kamp om Ministrup-mesterskabet. Efter at mestrene var kåret med medaljer, var der lokale mesterskaber i sækkevæddeløb og her var der tre aldersgrupper, og i alle grupperne blev der uddelt guld-, sølv- og bronzemedaljer. Vi takker for den flotte opbakning fra alle Jer som kom til festen og en KÆMPE TAK til alle vores sponsorer, for uden Jer gik det ikke. fra Børnenes Jord foto: Henrik Hansen 17\n18 TEMA TILBAGEBLIK Jernbanesabotagen ved Hæstrupgaard Her ses Grethe, Erik, Jens og Knud på banedæmningen (det er vist forbudt område!) hvor sprængningen fandt sted, markeret med en ring på kortet. I de sidste år af krigen hørte man ofter om sabotager mod tyskervenlige borgeres ejendom eller deres virksomhed, der producerede effekter til besættelsesmagten, ikke i aviserne eller i Danmarks Radio, men mand og mand imellem, eller man kunne læse om det i et af de mange illegale blade, der på den tid blev udgivet af Frihedsbevægelsen. Derimod kunne man med store overskrifter og fede typer læse når tyske håndlangere havde begået hærværk og sabotage, som en hævnakt mod danske interesser, ofte med døden til følge for en eller flere personer. Få dage efter sabotagen ved Hæstrup kunne man læse i Vendsyssel Tidende om et bombeattebtat, mod aftenekspressen til Aalborg, lidt nord for Hobro.Togets første vogn blev ødelagt og 9 mennesker blev dræbt og 36 såret Efter en opringning fra Erik Mariager på Holmgaard, der havde læst artiklen i Vraa og Omegns Avis den 15. marts 2005 om jernbanesprængningen, kom ideen til, om det var muligt at få samlet nogle af dem, der havde oplevet sprængningen en nat i februar Jeg aftalte med Erik, at han skulle se, hvem han kunne finde, og jeg kontaktede Grethe Jensen, der er født og opvokset på Vadet og var barn i Hæstrup dengang. Vi aftalte, at hun ville prøve på at få fat i Jens Andersen, der er født og opvokset på Hæstrupgaard. Jeg kontaktede Knud Møller Andersen i Hjørring til at hjælpe mig med at lave artiklen. Da det i år er 60 år siden, var det begrænset, hvem der var tilbage til at fortælle, og det endte med, at vi blev: Erik Mariager der var 9 år gammel, da sprængningen skete, Jens Andersen der var 20 år og Grethe Jensen der var 13 år. Det var 3 meget engagerede og entusiastiske fortællere, vi havde fundet. Vi aftalte at mødes den 2. juni 2005 klokken på Hæstrupgaard og så gå ned gennem engen til det sted, hvor det skete. Under gåturen blev der snakket og byttet minder, der blev fortalt og forklaret. Noget af det der slog dem alle 3 var, at bevoksningen ved banen var blevet så kraftig i forhold til dengang. Meget af træet fra arealet omkring banen blev nemlig anvendt som brændsel under krigen. Det sted, hvor sprængningen fandt sted, voldte det ikke de 3 nogen problemer at udpege. Det var på dæmningen, der fører banen over Hæstrup Møllebæk, og hvor der er stejle skrænter til begge sider. De fortalte, at sabotagen var sket netop der, fordi effekten af afsporingen ville blive størst på dette centrale og uvejsomme sted. Vi kom op af de stejle skrænter og stod nu pludselig på selve åstedet, og de fortalte, hvorledes toget og vognene var afsporet på både den østlige og vestlige skråning. 18 tekst og foto: Hanne Saksager\n19 TILBAGEBLIK TEMA Nu 60 år efter var der dog lidt usikkerhed om antallet af vogne, der var afsporet, men de var enige om, at tenderen(kulvognen) var fuldstændig vredet om på siden af lokomotivet. Den, der var nærmest på begivenheden var Erik, og han fortæller derom.: En morgen i februar 1945, da jeg som 9-årig skoleelev var på cykel på vej til skolen i Hæstrup, mødte der mig et ejendommeligt syn, idet der over engdraget nordvest for Hæstrupgaard var røg og brand. Det undrede mig, fordi der på dette sted ikke fandtes gårde, huse eller halmstakke, som der kunne gå ild i. Da jeg kom nærmere jernbanen, kunne jeg se, at der var tale om sabotage på et nordgående tog, idet lokomotivet og de bagerste vogne stadig stod på skinnerne, medens 6-7 vogne lå væltede ned ad baneskråningen og i engen. Det var med bange anelser, jeg nærmede mig jernbaneoverskæringen, hvor der var et dobbelt-led samt en mølle, hvor man kunne passere som gående eller som cyklist. Og, ganske som jeg havde frygtet, stod der nogle soldater med gevær ved overskæringen. Jeg blev naturligvis bange, for man havde hørt om repressalier mod tilfældigt uskyldige, når hævnen og panikken opstod. Men jeg passerede uhindret forbi og kom i skole. Senere op ad dagen, gik der på skolen rygter om, at min yngre bror og vores 3.karl( bettekålen ) var blevet beskudt af soldater, da de af nysgerrighed var gået over markerne hen til jernbanen. Efter hvad min bror oplyser, nåede de at se det saboterede tog i en afstand af meter, inden de blev omringet af soldater, som ved pegning med geværerne gjorde det klart for dem, at de skulle skrubbe af. Fra anden side er det oplyst, at de pågældende soldater i tysk uniform skulle være russere. De skød op i luften, enten for at skræmme, eller fordi de var berusede. De var kendt for at drikke alt, hvad der havde med sprit at gøre, f.eks. barbersprit. I dagene omkring sabotagen havde vi derhjemme en frihedskæmper boende. Det var min mors halvfætter, kriminalassistent Erik Lolk Hansen fra Hjørring. Han var på sabotagedagen sammen med min far cyklet østpå på et tidspunkt om eftermiddagen, hvor bevogtningen af jernbaneoverskæringen tilsyneladende var lempet. Da de nærmede sig overskæringen kom nogle soldater pludselig løbende. Lolk Hansen vendte om (i tide) og cyklede tilbage til gården, medens min far fortsatte til overskæringen, hvor han blev omringet af soldaterne. De var mest interesseret i, hvorfor Lolk Hansen var vendt om, men hvordan min far fik klaret sagen, kan jeg ikke huske. Måske var det et held, at han ikke forstod tysk eller russisk, og det var nok også heldigt, at soldaterne var så uprofessionelle. Havde der været SS-folk eller Gestapo tilstede, kunne det måske have fået katastrofale følger for Lolk Hansen og min far, evt. andre. Min bror og jeg havde fået indskærpet fra vore forældre, at vi intet måtte fortælle om Lolk Hansen, kun at han var daglejer en gang imellem. Han var ikke direkte involveret i sabotagen men deltog i nedkastningen af våben og ammunition ved Vrejlev Kloster og Aas Hovedgaard. Om ammunitionen til togsabotagen stammer fra nedkastninger de nævnte steder, vides ikke, da grupperne for nedkastning og sprængning ikke arbejdede direkte sammen, efter hvad jeg har fået oplyst. Erik Mariager. Erik fandt senere, da han, ligesom mange andre af de lokale ofte gik omkring på stedet,en gasmaske og en tysk stålhjelm. Jens oplevede ikke sprængningen hin februar nat, da han på det tidspunkt var elev på Vraa Højskole, men han har selvfølgelig beset sprængningsstedet, da det blev muligt, og af sine forældre og tjenestefolkene på Hæstrupgaard fået fortalt om begivenheden. Jens nævner bl.a. at alle på Hæstrupgaard blev vækket af den voldsomme eksplosion, og hans far havde givet ordre til, at alle på gården skulle blive i deres senge, da der blev et voldsomt postyr af tysk militær og politi i hele området efter sprængningen. Jens havde forsøgt at komme på nærmere hold af toget, men det var de første dage efter sprængningen helt umuligt. Da han kom tilbage til Vraa Højskole var forstander Brandt Pedersen meget interesseret i at høre nyt om sprængningen, og Jens måtte fortælle, hvad han vidste. Jens husker, at der så sent som i november 1945 endnu ikke var ryddet fuldstændig op på skråningerne ved banen. I øvrigt blev der lige efter sprængningen etableret et nødspor på den østlige side. Grethe fortæller, at de hjemme fra Vadet tydelig kunne se det sprængte tog, da der som tidligere nævnt ingen bevoksning var dengang. Hun havde også fået fortalt, at en bil havde startet ved mejeriet umiddelbart efter, at sprængningen havde lydt. Dette havde været usædvanligt, da det kun var læger, dyrlæger etc. der havde tilladelse til bilkørsel. Bilen skulle have tilhørt elinstallatør Johannes Kragh fra Hjørring, der var en af hovedmændene ved sabotagen. Da hun og en karl nogle dage efter sprængningen begav sig i nærheden af det sprængte tog, så hun støvler, tøjstykker osv. der lå spredt vidt omkring. Sådan kunne de 3 blive ved at fortælle, ikke blot om sprængningen, men også i vidt omfang andre fælles minder fra Hæstrup under krigen. Vi kan derfor kun varmt anbefale og opfordre andre til at samle folk, der måtte ligge inde med minder fra krigen til at fortælle om deres oplevelser. tekst og foto: Hanne Saksager 19\n20 SKOVHUSET Nyt fra Skovhuset Denne gang har vi valgt at fortælle lidt om vores årlige koloni. Vi tog af sted den første mandag i skoleferien, det var en flok ferieglade børn og voksne der mødte op på skolen denne morgen, 54 børn og 6 voksne. Alle glædede sig til årets oplevelse, der som altid gik vet indtil flere flotte sandslotte. Inden vi gik hjem skyllede vi tæerne i det endnu kolde vand. Aftensmaden fik vi bragt til skolen, pizza - burger-pølser - fisk helt ef- til Løkken skole. Vel ankommet til Løkken fik alle fundet et sted at sove, de mindste i gymnastiksalen og de største i et par klasser. Da madpakkerne var fortæret gik alle til stranden i det flotte vejr, her hyggede alle sig og der blevet grafortsættes næste side 20 Tekst og foto: Skovhuset


Månedens bog: Den forkerte mor af Michel Bussi | Page 9 | Biblioteket Frederiksberg - fkb.dk\nEn lille dreng med en usædvanlig historie\nDen treårige Malone er en opvakt og kvik lille dreng. Han fortæller til skolepsykologen, at hans mor ikke er hans rigtige mor. Det på trods af, at hans forældre kan fremvise babybilleder, og alle de korrekte papirer er i orden. Skolepsykolgen vælge at tro på den lille dreng, som altid har sit sovedyr Guti med sig. Et sovedyr der fortæller Malone historier om troldeskoven, piratskibe og et slot med fire tårne. Ifølge Malone handler disse historier om hans tidligere liv. Skolepsykologen ved, at som tiden går, vil Malones minder blive udvisket og glemt. Det haster derfor med at få politiet til at tro på Malone. Han tager kontakt til politikommisær Marianne Augresse. Hun er imidlertidig travlt optaget af et voldsomt smykkekup begået af fire barndomsvenner. En sag der viser sig at være tæt forbundet til Malone.\nIntelligent og overraskende\nDet var en rigtig god læseoplevelse, da det er en intelligent og overraskende krimi. Bussi blander på fremragende måde spændingselementer med de klassiske krimitræk. Drypvis uddeles spor og brikker til puslespillet. Bogen bliver fortalt fra forskellige synsvinkler. Særligt de kapitler, hvor det er Malones stemme, er meget gribende og rørende. Bussi skaber et gennemtænkt plot, der udvikler sig frem mod klimaks i den intense afslutning, hvor alle brikkerne falder på plads.\nLæs også de øvrige krimier af Bussi, som er selvstændige og afsluttede historier og lige så usædvanlige og overraskende som "Den forkerte mor".


Lær at redde liv - sn.dk - Forsiden - Storkøbenhavn - Vestegnen\nOnsdag den 16. oktober kan børn og voksne lære at give livreddende førstehjælp ved et arrangement på Hvidovre Hospital.\nArtiklen: Lær at redde liv\nVestegnen - 14. oktober 2019 kl. 05:53\nLæs også: John rykker ud ved hjertestop\nDet kan børn og voksne finde ud af onsdag den 16. oktober, når personale fra Hvidovre Hospital står klar med genoplivningsdukker, hjertestartere, quiz og instruktion i livreddende førstehjælp i anledning af den internationale hjertestarterdag.\nDet kan være med til at redde liv, når borgere bliver instrueret i hjerte-lunge-redning, lyder det fra Jesper Friis-Hansen, der er sygeplejerske og hjertestopinstruktør på Hvidovre Hospital.\n- Efter fem minutter uden hjertemassage, begynder hjernen at tage alvorligt skade. Derfor er hurtig hjælp med hjertemassage og kunstigt åndedræt helt afgørende. Uden hurtig hjertemassage og kunstigt åndedræt har selv det dygtigste lægeteam ikke den store succes med at genoplive efterfølgende, siger han.\nHvidovre Hospital arrangerer Hjertestarterdagen for fjerde år i træk i samarbejde med Dansk Råd for Genoplivning og Trygfonden.\nArrangementet afholdes onsdag den 16. oktober mellem kl. 10.00 og 14.00. Tilmelding er ikke nødvendig, man kan bare dukke op, når det passer. Det foregår i lokale 3 i Vandrehallen på Hvidovre Hospital, med indgang fra hovedindgangen.\nAlle er velkomne, både børn og voksne. Og alle deltagere får et deltagerbevis med hjem.\n16. oktober 2019 kl. 08:45 Opdateret: kl. 18:48\n16. oktober 2019 kl. 05:00 Opdateret: kl. 12:59\n15. oktober 2019 kl. 20:00 Opdateret: kl. 16:00\n06:55 Butikscentre har styr på corona-tiltag\n4. Voldsom bilbrand: Personer løb fra stedet


Allround rengøring Motul Moto Wash Plus 100ml - Laveste Prisgaranti - XLmoto.dk\nAllround rengøring Motul Moto Wash Plus 100ml\nEn rigtig god gel til en hurtig rengøring af din motorcykel. Motul Moto Wash Plus er et fremragende produkt til rengøring af eks. kåberne på din motorcykel. Det opløser fedt og snavs uden at beskadige maling, krom, glas og plastik. Det har en god vedhæftnings-egenskab, så du kan placere midlet på lodrette overflader uden at det glider af. - Langvarigt. - Biologisk nedbrydeligt. - Øderlægger ikke lakken og kromet.\n66097 Allround rengøring Motul Moto Wash Plus 100ml https://pierceimages.imgix.net/ProdImages/prod_66097/p66097.jpg?ver=-62135596800&auto=format&lossless=false&q=35&sharp=10&w=600&h=600&fit=crop 69.00 DKK OutOfStock mc-dele/olier--smoremidler-3/vask--rens-1 En rigtig god gel til en hurtig rengøring af din motorcykel.\nMotul Moto Wash Plus er et fremragende produkt til rengøring af eks. kåberne på din motorcykel. Det opløser fedt og snavs uden at beskadige maling, krom, glas og plastik. Det har en god vedhæftnings-egenskab, så du kan placere midlet på lodrette overflader uden at det glider af.\n- Biologisk nedbrydeligt.\n- Øderlægger ikke lakken og kromet. 0 Motul allround-rengoring-motul-moto-wash-plus-100ml https://pierceimages.imgix.net/ProdImages/prod_66097/p66097.jpg?ver=-62135596800&auto=format&lossless=false&q=35&sharp=10&w=600&h=600&fit=crop 0 ORDINARY


Puslespil for voksne og børn | Køb her – Spilforsyningen.dk\nHos Spilforsyningen har vi et stort udvalg af puslespil. Især puslespil med 1000 brikker. Vi har både de traditionelle puslespil med kendte filmmotiver og flotte naturscenarier. Derudover har vi også problemløsningsspil som fx den kendte Rubik’s Cube.\nDet klassiske puslespil, hvor man skal sætte brikkerne sammen for at danne det endelige motiv, er en hobby der må siges at have bestået tidens tand. Der er noget meget tilfredsstillende og afslappende over at skabe orden i en rodet bunke brikker. Uanset alder, har puslespil noget at byde på til enhver. Puslespil er fremragende til børn, der skal lære at fokusere på en opgave, de styrker evnen til at danne sig et overblik og finmotorikken trænes. Derudover trænes selvevaluering: Har jeg fat i den rigtige brik? Passer den dér hvor jeg troede? Hvad for en brik skal jeg så have fat i?\nLigeledes er puslespil perfekt til enhver, der bare har brug for at samle tankerne med hyggelig stille stund. Puslespil kan lægges alene, eller sammen med en ven. Det er fantastisk at løse et puslespil sammen, da man arbejder sammen om en aktivitet frem for at være imod hinanden. Tilføj småkager og et krus varm kakao, og hygge er garanteret.\nDet er en sjov og hyggelig aktivitet når familien er i sommerhus og trænger til at komme lidt væk fra verdens støj og elektronik. Og så er det jo en oplagt chance, for rigtigt at tale sammen, mens man sidder og lægger puslespil med venner eller familien.\nI Spilforsyningen har vi selvfølgelig også puslespil i mange forskellige sværhedsgrader, til de der gerne vil have en større udfordring. Udfordringen kan først og fremmest findes i antallet af brikker der skal sættes sammen. Lige fra puslespil med ganske få, til flere tusinde brikker! Men også selve motivet kan gøre en stor forskel for hvor svært et puslespil kan være. Et motiv med mange letgenkendelige detaljer gør det nemt at finde ud af hvor brikken skal sidde. Men hvad med det kridhvide snelandskab? Så bliver man nødt til at studere brikkernes form i endnu højere grad.\nSpilforsyningen har også andre problemløsningsspil, blandt andet den originale Rubik’s Cube (eller professor-terningen, som den også kaldes på dansk). I al sin enkelthed, skal man dreje terningens sider indtil de ni felter på hver side alle har samme farve. Men det er ikke så let som det lyder. Med en Rubik’s Cube er du garanteret mange timers udfordrende underholdning. Ligesom puslespillene, er en Rubik’s Cube enormt stimulerende og træner både hjernen og fingerne. Og når du endelig har mestret kuben med 3x3 felter, så findes der forskellige varianter der gør det endnu sværere! Alle dine løsningsstrategier skal genopfindes, når du giver dig i kast med en Rubik’s Cube med 5x5 felter. En anden måde at udfordre sig selv kan også være at løse Rubik’s Cuben på tid. Det kræver både stor fingerbehændighed, men også en dyb forståelse af de strategier der kan bruges for at komme i mål mest effektivt. Der findes endda konkurrencer rundt om i verdenen, hvor folk dyster om at løse en Rubik’s Cube på tid.