Blachman: Sådan fordelte vi kategorierne\nHjem > Blachman: Sådan fordelte vi kategorierne\nWritten by Anonym (ikke efterprøvet) On the 03/04/2014 - 15:43\nFor første gang nogensinde fik dommerne selv lov til at fordele kategorierne mellem sig. I programmet ser man de tre, Lina, Remee og Blachman, sidde og tale om, hvem der skal have hvilken gruppe. Det virkede fuldstændig udramatisk. Hvilket det også var, fortæller Thomas Blachman.\n- Der var på ingen uenighed mellem os tre overhovedet. DR ville selvfølgelig gerne have, at vi lavede noget ballade, men det ville vi ikke. Vi var lynhurtig enige om fordelingen, siger han til udeoghjemme.dk.\nThomas Blachman endte med den kategori, der gennem tiderne har været enighed blandt dommerne om, var den mindst attraktive kategori. Grupperne. Men det tager den skallede speedsnakker sig ikke af.\n- For mig betyder det ikke noget. Jeg laver god musik hver gang, ligegyldigt hvem jeg får, siger han.\nDommertrioen i år er den sammen som den, der skød hele X Factor-bølgen i gang i Danmark tilbage i 2008. I år er det tredje gang de tre er sammen. Måden kategorierne er fordelt gør, at alle tre har haft hver deres kategori på et tidspunkt i løbet af de tre sæsoner. Det er er da også præcis derfor, Blachman synes, det er helt fair, at han er endt med den kategori.\n- Det er meget naturlig, for jeg har aldrig haft grupperne i denne trio.\nVi er som et band\nDet virker på mange måder som om, at det kører bedre end nogensinde ved dommerbordet. Ingen skænderier eller uenigheder. Endnu da. Det er også noget, veteranen har bemærket.\n- Det er så fedt, jeg er skide glad for denne sammensætning. Det er gode folk, og jeg har super meget respekt for deres ting, siger Blachman om de to meddommere.\n- De er markante på samme måde, som jeg er. Men det fungerer perfekt. Men det skal det også helst, vi er jo også som et band, der skal fungere, hvis det skal være til at holde ud at se på, siger han, inden han slår fast, at der dog kan nå at ske meget, når liveshowene går i gang.\nSådan ser top 24 ud:\nAlbert og Anton\nAnne Sophie og Ida\nÁsa og Carsten\nSascha, Ida og Catrine\nLea og Liv\nSource URL: https://www.udeoghjemme.dk/reality/tv-dyster/blachman-saadan-fordelte-vi-kategorierne


Vores Cashmere Dehairing Machines blev vellykket valgt i Pioneer Arkivets kvalitet - Nyheder - Qingdao Yuanquan Machinery Co., Ltd\nVores Cashmere Dehairing Machines blev vellykket valgt i kvaliteten af Pioneer Archives\nFor nylig blev mærket "Yuanquan Machinery" (源泉 机械) med succes valgt i "kvaliteten af pionerarkiverne", som blev afholdt af Kinas kvalitetsinspektionsafdeling, og vores cashmere-maskiner blev vurderet som et kvalitetspionierprodukt i kvalitetsmærkepioneraktiviteter i 2018-2019.\n"Pionerarkivets kvalitet " er at etablere en "produktfil" for virksomheder på det kinesiske kvalitetsnytværk gennem valg af nationale virksomheder og produkter af høj kvalitet. Det er også en platform til hurtigt at forbedre kvaliteten af kinesiske små og mellemstore virksomheder virksomheder, genopbygning af SMV'ernes tillid til selvtillid og tilvejebringelse af en kvalitetssikringsplatform for forbrugerne. Virksomheden, der kommer ind på denne platform, er pioner for kvalitet og sikkerhed for sikkerheden.\nVores firma kan med succes udvælges som Kinas kvalitetspioneer virksomhed, som er uadskillelig fra vores virksomheds forretningsfilosofi. I årenes løb har vi overholdt princippet om " topkvalitet gør virksomheder stærke", strengt kontrollerer hvert led i produktionsprocessen, og giver kunderne fremragende kvalitet i cashmere dehairing udstyr og beslægtede teknologier.\nMed venlig hilsen er vores cashmere dehairing-maskine til salg og fåruldskartemaskiner mest avancerede i Kina nu. Og prisen på vores dehairing maskine er også rimelig. Og vi vil også tilbyde de bedste maskiner og perfekt service og uvurderlig industriinformation til dig.\nVælg Yuanquan, er at vælge succes.\nEt par af: 2018 Kina Mongoliet Cashmere Industry Development Summit blev holdt i Bayannaoer\nNæste: Trin af uldbehandling


Selvironisk stodderrap på Filuren |\nPå blot et år har De Danske Hyrder fået en solid fanbase. I aften spiller de på Filuren til Spot Festival.\nDet startede med, at drengene fra De Danske Hyrder skrev sange til hinandens fødselsdage, men sangene var hverken med instrumenter eller dejlig chokolade og kager til. I bedste Vestegnsstil var idéen at svine fødselaren til. “Du er bare en fucking nasser, men tillykke alligevel.”\nNu er det dog blevet mere seriøst for drengene fra Albertslund på den københavnske vestegn. De fandt sammen om at danne det kreative kollektiv “De Danske Hyrder”, og er i år blandt P3’s tolv udvalgte kunstnere i Karrierekanonen. I aften spiller de klokken 19.30 på Filuren i Musikhuset.\nPå blot et år har gruppen fået en solid fanbase og blandt andet slået tilskuerrekord på spillestedet Rust, og i takt med opmærksomheden er kollektivets ambitioner steget.\n“Nu skriver vi teksterne i ædru tilstand. Det kan godt være farligt, ” griner de fjorten venner, der er enige om, at projektet dog stadig handler om at have det fedt.\nDe unge hyrder er stadig ydmyge\nRepertoiret består indtil videre af tyve numre, som gruppen selv beskriver som “selvironisk stodderrap med et kommercielt twist.” Den 23. maj slipper gruppen deres nye album ”Dedikeret” løs på Rust i København.\nVideoen til deres helt store hit “Fakta” har over 45.000 views på Youtube. Videoen blev optaget i den lokale Fakta efter aftale med vennen Fakta-Freddy. Det var dog ikke helt clearet med ledelsen. Hør, hvad der skete i videoen i slutningen af artiklen.\nSelvom det går forrygende for de unge mænd, er de meget ydmyge om situationen og taler pænt om konkurrenterne i Karrierekanonen.\n“Hvis vi får et opkald fra Karrierekanonen i morgen om, at vi er gået videre til Skanderborg, er det super fedt. Men hvis ikke, har vi jo stadig vores nye plade. Vi er jo venner og vil altid lave musik.”


Elevers rettighedertan ELEVERNE - PDF\nDownload "Elevers rettighedertan ELEVERNE"\n1 BIB MIL Elevers rettighedertan LED SO ELEVERNE ELE\n2 Dine rettigheder under din elevtid I din elevtid skal der være tid til, at du får lært det, du skal altså det, din arbejdsgiver har forpligtet sig til at lære dig. I overskriftform er det på arbejdspladsen: Kommunikation og korrespondance Administration og sagsbehandling Budget og regnskab Personale- og lønadministration Kan en uddannelsesaftale forlænges? Uddannelsesaftalen kan godt forlænges, hvis du er syg i mere end 10 % af din uddannelse. Det samme gælder, hvis du er på barsel, tager ekstra skoleundervisning eller har nedsat arbejdstid på grund af særlige forhold. Hvis du ikke skriver fagprøve inden for uddannelsesaftalens forløb, skal elevtiden forlænges. Men du bliver så aflønnet som assistent fra det tidspunkt, hvor elevtiden normalt ville være løbet til. Og på skolen: Politik og økonomi Organisation og samarbejde Lovgivning Kommunikation Hvad er en uddannelsesaftale? Når du bliver ansat som elev i en kommune eller en region, bliver der indgået en uddannelsesaftale mellem dig og din arbejdsgiver. Uddannelsesaftalen er en form for en ansættelseskontrakt og er normalt på to år. Se uddannelsesaftalen her Kan man opsige en uddannelsesaftale? Som hovedregel nej, da en uddannelsesaftale er uopsigelig. En uddannelsesaftale kan dog altid ophæves efter prøvetiden, hvis begge parter er enige om det. En uddannelsesaftale kan hæves på grund af væsentlig misligholdelse og bristede forudsætninger. Hvis parterne er uenige om, hvorvidt der er grundlag for at hæve uddannelsesaftalen, søges tvisten løst af din tillidsrepræsentant og/eller HK/Kommunal. Kan tvisten ikke løses lokalt, skal den indbringes for OmKOF.\n3 Det betyder, at hverken du eller din arbejdsgiver som udgangspunkt ensidigt kan sige aftalen op. Begge parter skal være enige, eller der er nogle helt særlige grunde for at ophæve aftalen. Det skal ske på en særlig blanket, som fås på handelsskolen. Hvis arbejdsgiveren ønsker at ophæve uddannelsesaftalen, skal der ske en høring af eleven efter Forvaltningsloven. I tilfælde af, at uddannelsesaftalen skal opsiges er det vigtigt, at du kontakter HK på telefon OmKOF - Områdeudvalget for Kontoruddannelser til den Offentlige Forvaltning er et udvalg i Uddannelsesnævnet, der sammen med Det faglig Udvalg for Kontoruddannelser og Undervisningsministeriet er ansvarlig for hovedforløbet i de offentlige specialer. Udvalget er repræsenteret ligeligt mellem arbejdsgiver og arbejdstager. Hvor lang er prøvetiden? De første tre måneder er prøvetid. I prøvetiden kan både du og din arbejdsgiver opsige uddannelsesaftalen. Kan prøvetiden forlænges? Ja, hvis skoleforløbet ligger inden for de tre måneders prøvetid. Dette sker helt automatisk. Den kan også forlænges, hvis du går på barsel i prøvetiden, eller hvis du bliver syg i mere end én måned. Prøvetiden bliver så forlænget med den tid, du er væk fra arbejdspladsen. Hvad er en uddannelsesplan? Du skal have en uddannelsesplan, som er en hjælp for dig til at skabe og bevare overblikket over, i hvilke afdelinger du kommer til at arbejde, hvad du skal have gennemgået i løbet af perioden og andre praktiske oplysninger. Planen skal koordineres sådan, at du efter endt uddannelse er kvalificeret til at løse generelle administrative opgaver. Planen sikrer, at du når de mål, der er med uddannelsen og skaber mulighed for samspil mellem skoleophold og arbejdspladsen. Som elev i en kommune eller region, har du mulighed for at komme til at arbejde i mange forskellige afdelinger. Dermed behøver du ikke nødvendigvis at specialisere dig i et enkelt område, men få en erfaring inden for flere områder. Du kan selv være med til at påvirke dit uddannelsesforløb i en individuel uddannelsesplan, som udarbejdes på arbejdspladsen. Det er din uddannelsesansvarlige, der er ansvarlig for, at der bliver lavet en uddannelsesplan for dig. Hvis du er i tvivl om, hvem der er din uddannelsesansvarlige, så spørg personalechefen på din arbejdsplads. Når din uddannelsesplan er blevet lavet, skal din arbejdsgiver sende en kopi til din handelsskole. Download et forslag til en uddannelsesplan\n4 Har jeg faste arbejdsopgaver? Som elev har du ikke faste opgaver. Du har en uddannelsesplan, som er en plan for, hvad du skal lære i din elevtid, og hvor du skal være. Din arbejdsgiver skal følge planen, og du har krav på at lære det, som er aftalt i din uddannelsesplan. Hvad er evalueringssamtaler? Som elev har du ifølge uddannelsesbekendtgørelsen krav på, at der bliver holdt tre evalueringssamtaler. Den ene skal holdes i din prøvetid. Samtalerne skal handle om, hvordan den foregående periode er gået og hvilke mål, der er for den kommende periode. Kan jeg få kørepenge til og fra skole? De kommunale arbejdsgiverparter og Kommunale Tjenestemænd og Overenskomstansatte har aftalt følgende om dækning af udgifter til transport til/fra skole for elever: Aftalen omfatter de elever, for hvilke der i henhold til Lov om Arbejdsgivernes Elevrefusion ydes refusion til hel eller delvis dækning af de af (amts)kommunen afholdte udgifter til transport. Godtgørelsen omfatter udgifter til befordring af den nærmeste vej fra bopæl/ indkvartering/lærested til skolen og tilbage. Der kræves en forudgående godkendelse fra tjenestestedet. Det er en betingelse, at den samlede skolevej (hen- og tilbagerejsen) udgør mindst 20 km, og at eleven ikke kan deltage i undervisningen på en nærmere liggende skole. Er befordring mellem flere undervisningsafdelinger af en skole nødvendig inden for samme dag, ydes der godtgørelse uanset afstand. Der skal i videst muligt omfang anvendes offentlige transportmidler, og i så fald godtgøres de faktiske dokumenterede udgifter. Anvendes efter godkendelse eget transportmiddel, ydes der en godtgørelse pr. kørt km. Kilometergodtgørelsen for elever, som anvender eget transportmiddel, reguleres i takt med Arbejdsmarkedsstyrelsens regulering af befordringstilskud til beskæftigede deltagere ved deltagelse i arbejdsmarkedsuddannelser. Til indkvarterede elever ydes der en godtgørelse af befordringsudgifter for udrejsen til og hjemrejsen fra skole/indkvarteringssted til bopæl, såfremt den samlede afstand (hen- og tilbagerejsen) udgør mindst 20 km. Ligeledes ydes der befordringsgodtgørelse for rejser mellem skole/indkvarteringssted og bopæl i forbindelse med weekends, påske- og juleferie, såfremt den samlede afstand er mindst 20 km. Aftalen er gældende fra 1. oktober 2000.\n5 Hvad er min løn? Du skal have løn under hele din praktiktid også under skoleopholdet. Du aflønnes efter en fast sats, som aftales mellem HK/Kommunal og din arbejdsgiver. Se din aktuelle løn på under Job og Løn. Fra den dag du fylder 25 år, får du såkaldt voksenelevløn det vil sige løntrin 11, hvilket svarer til ca kroner mere om måneden. Hvordan er min arbejdstid? Den normale ugentlige arbejdstid er 37 timer, der som hovedregel fordeles på ugens fem første hverdage. I de 37 timer om ugen er der afsat en ½ times frokostpause. I den enkelte kommune eller region kan der godt være aftalt flekstidsordning. Juleaftensdag, nytårsaftensdag og påskelørdag er fridage. Grundlovsdag og 1. maj er fridage fra kl. 12:00. Må jeg have overarbejde? Hvis du er under 18 år, må du ikke have overarbejde. Hvis du er over 18 år, må du undtagelsesvis have overarbejde du vil få overarbejdsbetaling efter det, der hedder løntrin 20. Se din løn på under Job og Løn.\n6 Hvor meget ferie har jeg? Hvis du er ansat før 1/7, har du krav på et fuldt ferieår (6 uger). Du har ingen krav på ferie, hvis du er ansat efter 1/7. Så må du vente til året efter. Hvis arbejdspladsen lukker, fx mellem jul og nytår, har du ret til ferie med løn op til 1 uge. Dine feriefridage optjener du fra første dag. Men du kan først holde ferie i ferieåret fra 1. maj til 30. april. Ferieåret løber fra 1. maj til 30. april Hvis du bliver ansat før den 1. juli har du ret til 6 ugers betalt ferie i indeværende ferie år: Ansættes maj juni juli aug. sept. okt. nov. dec. jan. febr. marts april 6 ugers betalt ferie Hvis du bliver ansat 1. juli eller senere, har du i forbindelse med, at virksomheden holder lukket mellem 1. oktober og 30. april, ret til højst 1 uges betalt ferie: Ansættes maj juni juli aug. sept. okt. nov. dec. jan. febr. marts april 1 uges ferie - hvis virksomheden holder lukket Praktikophold Der er mulighed for, at du i løbet af praktikuddannelsen kan udstationeres i udlandet i en kortere eller længere periode. Din uddannelsesansvarlige skal sikre sig, at du i en udstationeringsperiode beskæftiger dig med relevante arbejdsopgaver, da der ved afslutningen af din praktikuddannelse skal underskrives praktikerklæring, som omhandler den samlede uddannelsesperiode.\n7 Arbejdsgivernes Elevrefusion (AER) yder hel eller delvis tilskud, som gør, at du og din arbejdsgiver kan få dækket omkostningerne ved praktikophold i udlandet. Information omkring de praktiske forhold ved praktikophold i udlandet fås ved henvendelse til AER og Center for Information og Rådgivning om Internationale Uddannelses- og Samarbejdsaktiviteter (CIRIUS) Kan jeg overtage en ordinær stilling i slutningen af mit elevforløb og hvad med min løn? Ja, det kan du godt, men du kan ikke både være elev og funktionær på en gang. Derfor skal du søge om at få forkortet din elevtid, før du kan overtage en ordinær stilling. Som udgangspunkt er der normalt intet i vejen for at få din elevtid forkortet i op til tre måneder, før du er udlært, så længe du har bestået din fagprøve. Du skal have assistentløn, hvis du har bestået din fagprøve, din elevtid er blevet forkortet, og det er en egentlig ordinær stilling. Såfremt du får tilbudt en ordinær stilling før de tre måneder inden din udlærte dato, vil HK/Kommunal opfordre dig til at vurdere, om du skal tage imod tilbuddet, og om det går ud over din uddannelse. HK/Kommunal vil også opfordre dig til at kontakte din uddannelsesansvarlige og din lokale HK-afdeling for at forhøre dig om, hvordan du skal forholde dig i denne situation.\n8 Jeg er udlært og står uden job, hvad gør jeg? Hvis du er medlem af HK i mindst 18 måneder af din praktiktid, har du ret til særlige HK dagpenge ved ledighed i den første måned, efter du er udlært. Du modtager automatisk et brev fra din HK-afdeling om, hvordan du skal forholde dig. Meld dig ind i HK s a-kasse straks eller senest 14 dage efter, at du har afsluttet din uddannelse. Du kan kontakte din lokale HK-afdeling allerede samme dag, som du er udlært så er det klaret. Du opnår først ret til dagpenge en måned efter. Til nyudlærte og nyuddannede udbetales dagpenge, som svarer til 82 % af den til enhver tid gældende maksimale dagpengesats. I 2008 svarer det til 576 kr. pr. dag. Hvor kan jeg ellers få hjælp? Hvis du får problemer, kan du altid gå til din tillidsrepræsentant på din arbejdsplads eller til din lokale HK-afdeling. Din tillidsrepræsentant er i tæt dialog med ledelsen om stort set alle forhold på arbejdspladsen. Hvis du synes, at du har brug for hjælp til konkrete problemer i forhold til din uddannelse m.m., så spørg din tillidsrepræsentant. Hvis han eller hun ikke kan hjælpe, så kan vedkommende fortælle dig, hvem der kan. Du kan ringe til HK 24 timer i døgnet på telefon På HK s hjemmeside kan du finde din lokale afdeling. Få mere hjælp her: Du kan ikke få dagpenge, før du tilmelder dig som ledig i Jobcenteret. Det kan ske elektronisk på Derefter skal du udfylde og indsende en ledighedserklæring til a-kassen. Denne kan du få i din lokale HK-afdeling. Man kan printe den selv fra den hedder AR265 Ledighedserklæring for nyuddannede og værnepligtige. Hvis du vil vide mere kontakt HKs a-kasse telefon nr\n9 Fik du svar? HK/Kommunals elevudvalg håber, at pjecen har givet dig svar på nogle af de spørgsmål, som du sidder med om dine rettigheder i forbindelse med din uddannelse. Elevudvalget henviser dig til hvor du finder oplysninger om selve uddannelsen. Hvis du har flere spørgsmål eller gode ideer, som du vil dele med andre kommunale elever, så vær med i debatten på under Tast din mening. Weidekampsgade København C Telefon


Sommerudsalg | Find billige bøger i vores sommerudsalg\nSommeren er over os, og solen skinner, også i Danmark – selvom det måske kun er engang i mellem. I anledning af sommerens indtog har vi fundet en masse gode bøger og andet godt, som du kan købe med kæmpestore rabatter! Find din næste strandbog, eller bogen, som kan komme med på tur og blive læst i flyet – vi har bøger til enhver lejlighed og til alle aldre. Kig vores store sommerudsalg igennem, og køb din næste bog her hos Plusbog.dk til landets absolut bedste priser! Pst, så er der råd til en ekstra is, eller to!\nPeter von Scholten, generalguvernør på De Vestindiske Øer gennem mere end tyve år, var i alt han gjorde drevet af kærlighed: Kærlighed til kvinder, ti...\nJANE EYRE af Charlotte Brontë er en fortælling om en fattig og forældreløs pige ved navn Jane Eyre. Jane vokser op hos sin onkel i 1800-tallets Englan...\nSLÅ TIL NU OG KØB DIN NÆSTE YNDLINGSBOG PÅ SOMMERUDSALG\nDet er sommer, solen skinner, måske, og her hos Plusbog.dk har vi taget hul på sommerudsalget! Det betyder, at du kan finde helt vildt billige bøger om alt fra drinks til trekantsdramaer. Uanset om du er mand eller kvinde, barn, ung eller voksen, så finder du en bog for dig her. Udvalget er bredt, og priserne er sat helt i bund. Gør sommeren ekstra speciel, og få læst alle bøgerne på din ønskeliste. Her på siden har vi samlet et udvalg af bøger, som du kan købe med store rabatter – især som medlem af vores fordelsklub.\nFind en god bog i vores sommerudsalg, for hvem nyder ikke at sidde med en bog i solen på en flot dag eller at gemme sig med en bog indenfor på en knap så flot dag. Find din næste læseoplevelse her i Plusbog.dks store sommerudsalg.


1 OFFENTLIGT UDBUD LEVERING OG KLARGØRING AF FILM 2013 V/ PÅ VEGNE AF 28 KOMMUNER DECEMBER 2013 KAPITEL 2 - KRAVSPECIFIKATION\n2 Indledning Kravspecifikationen indeholder hhv. Informationer (I), Krav (K), Ønsker (Ø), efterfulgt af et fortløbende nummer: Informationer (I) angiver informationer fra Ordregiver, der er retningsgivende for Tilbudsgivers besvarelser af Ordregivers krav og ønsker. Krav (K) angiver specifikke Krav fra Ordregiver. Kravene skal kunne opfyldes ved aftaleindgåelse, for at tilbuddet vil blive taget i betragtning. Opfyldelse af samtlige krav skal være indregnet i den tilbudte økonomi. Ønsker (Ø) angiver de Ønsker fra Ordregiver som vil blive lagt til grund for den kvalitative vurdering af tilbuddet. Tilbudsgiver skal i svarkolonnen indsætte et detaljeret svar, alternativt henvise til bilag med svarangivelse. Udbyder henleder opmærksomhed på, at Tilbudsgivers besvarelse af Krav ikke antager form af et forbehold, der risikerer at gøre tilbuddet ukonditionsmæssigt. Generelle Krav Ordreafgivelse generelt Krav Beskrivelse Opfyldt Svar I1 Alle købsordrer, omfattet af udbuddet, opdeles i henholdsvis voksen- og børnematerialer. I2 K1 K2 I3 Ordren angiver fordelingen af materialet på hovedbibliotek og filialer. Følgeseddel skal sendes retur til bibliotekerne sammen med leverancen. Følgesedlen skal indeholde materialernes faustnummer. Ved delleverancer skal meddelelse om resterende eksemplarer forsynes med tilhørende faustnummer. Leverandøren skal kunne håndtere elektroniske bestillinger som direkte overførsel fra bibliotekssystemerne DDElibra, DDElibra Web Professional, Dantek, Integra, Book-it samt nyt fælleskommunalt bibliotekssystem og skal understøtte standardprotokoller. Ved udveksling af data i XML-format (EDItX-standarden) vil bestillingen indeholde følgende data: ID-nummer (FAUST-nummer) Bibliografiske data Antal eksemplarer Profiloplysninger pr. eksemplar (i henhold til lokal trimning af den bibliografiske etiket) A-nummer (midlertidigt materialenummer) pr. eksemplar Bestillingsnummer i accessionssystemet Kundenummer\n3 Evt. klargøringskode Kontooplysninger K3 K4 K5 K6 K7 K8 Modtagelse Der skal kunne ske automatisk udveksling af materialenumre mellem leverandør og biblioteker. Automatisk modtagelse gælder alle materialer, der er katalogiserede i Den danske Nationalbibliografi eller i Netpunkt. Ved modtagelse af hovedleverancerne af materialerne skal medfølge en elektronisk fil, der muliggør online konvertering af midlertidigt materialenummer med det faktiske sekvensnummer, der er påført materialet som stregkode og som RFID-tag en er beriget med, således at der sker en konvertering fra midlertidig materialenummer til faktisk materialenummer. Denne funktionalitet bevirker, at materialet ved modtagelse kun skal skannes / afleveres og derved er indgået i det lokale system. Filen skal indeholde den faktiske pris på materialet i henhold til rammeaftalen. Leveringsformer Alle eksemplarer af en titel skal som hovedregel leveres samlet. Alle materialer omfattet af leverancen leveres opdelt i henholdsvis voksen- og børnematerialer samt eventuelle skolematerialer. Leveringssteder Frit leveret til det enkelte biblioteks leveringsadresse med risikoovergang samme sted. Leveringsadresserne kan ændres i løbet af kontraktperioden. Der er ét leveringssted pr. kommune. Jf. appendiks 1. Materialerne skal leveres jf. beskrivelse af det enkelte biblioteks leverancemodtagelse - og uden unødig brug af emballage. Tilgængelighed af priser Der skal kunne leveres en webservice til prisforespørgsel, som specificeret i i Styrelsen for Bibliotek og Medier se: Priserne skal være tilgængelige på platformen hver onsdag inden kl. 12, eller senest på samme tid som ugens dataleverance af nye poster fra DBC er tilgængelige i bibliotekernes materialevalgsmodul. Findes prisen ikke når ugelisten er synlig i materialevalgsmodulet, kan der ses bort fra leverandøren i indkøbsøjeblikket. Bibliotekets indkøber er ikke forpligtet til at bestille på bestemte tidspunkter.\n4 Det forudsættes endvidere, at priser på gamle titler (fra tidligere ugeleverancer), altid skal kunne forefindes, såfremt de findes i leverandørernes bagkatalog. K9 K10 K11 K12 K13 K14 K15 Kontoudtog Det enkelte bibliotek skal kunne rekvirere kontoudtog, fordelt på kundenumre til det enkelte bibliotek. Købsordre afgives løbende og omfatter danske og udenlandske film på dvd og bluray. Leverandøren skal levere materialerne ophavsretsmæssigt clearet til biblioteksudlån. Levering: Senest 12 arbejdsdage fra modtagelse af købsordre. Hold-back periode: Skulle der, fra filmproducentens side, være pålagt en holdback på materialet, skal periodens udløb fremgå af det enkelte materiale. Beskadigede eksemplarer af film, der ikke kan ombyttes efter købelovens almindelige regler, skal også efter ibrugtagning og inden for en nærmere angivet frist kunne ombyttes til en lavere pris end den oprindelige indkøbspris. Klargøring Klargøring skal understøtte, at bibliotekssystemerne kan aflæse RFID-tags, uden at materialet skal udtages af klargøringsudstyret. Ved mere end én dvd i emballagen skal materialet ligge forskudt. Materialer indeholdende flere dvd er skal holdes samlet som én helhed, hvis der er tale om et fælles faustnummer for alle dvd er. I tilfælde af at materialet er et box-sæt (eksempelvis en tvserie), hvor hver dvd har fået sit eget faustnummer, skal hver enhed klargøres enkeltvis, fuldstændigt hver for sig inkl. egen forside, RFID-tag og bibliografisk etiket. RFID-tag med det enkelte biblioteks navn placeres på selve materialet. Hvis et materiale består af mere end én cd / dvd, skal der sættes en RFID-tag på første del og overlay eller RFID + evt. ejermærke på de øvrige dele af materialet. Det skal fremgå ved tilbudsgivningen, hvad det koster at klargøre et materiale, der består af en enhed og af flere enheder ved at angive, hvad det koster at sætte hver del på, og hvad det koster at fremstille farvekopier til ekstra forsider.\n5 Biblioteket kan selv levere RFID-tags, overlay og eventuelle ejermærker. K16 K17 Udlånsklargøring af dvd er skal kunne klargøres i original emballage, i mapper og i poser. Derfor ønskes flere eksempler på klargøring af følgende materialer inkl. bibliografisk udstyr: Dvd-film / Blu Ray Materialer til prøveklargøring leveres af bibliotekerne. Ved returnering til Gentofte af de klargjorte materialer i forbindelse med tilbudsgivningen, skal hvert materiale være mærket med prisen for den klargøring der er foretaget, samt navnet for typen af klargøringen. Bibliografisk udstyr Alle klargjorte materialehelheder skal forsynes med en bibliografisk etiket placeret på materialets klargøringsudstyr. Etiketten skal indeholde de bibliografiske oplysninger, der hører til det pågældende værk. Derudover forsynes etiketten med navn på tilhørsbibliotek og profiloplysninger om materialets placering. Disse oplysninger medsendes i bestillingen fra det enkelte bibliotek. Af etiketten skal følgende oplysninger endvidere fremgå: materialenr., faustnr. accessionsdato samt oplysning om evt. bilag. Hvis der er tale om sammensatte materialer med bilag, skal det fremgå af den bibliografiske etiket. Leverandøren leverer de bibliografiske etiketter. Ønsker, som skal besvares ved tilbudsafgivelse: Ø1 Ø2 Bibliotekerne ønsker en samarbejdspartner, som fortsat arbejder på udvikling af services i forhold til film, der kan effektivisere arbejdsgange og processer. Bibliotekerne ønsker en beskrivelse af nuværende services, herunder hvilken påvirkning/udbytte det har for bibliotekerne. Endvidere bedes kommende services være beskrevet, herunder hvornår de forventes tilgængelige for bibliotekerne. Bibliotekerne forventer, at tilbudsgiver tilbyder et bredt sortiment indenfor film, der kan understøtte bibliotekernes målsætninger om et bredt og aktuelt kulturtilbud til borgerne. Tilbudsgiver bedes beskrive det tilbudte sortiment, og tilbudsgivers evne ift. Understøttelse af\n6 bibliotekernes målsætning. Ø3 Ø4 Ø5 Bibliotekerne forventer at have adgang til personlig kundesupport. Tilbudsgiver bedes beskrive den tilbudte kundesupportfunktion herunder, hvorvidt der suppleres med online support. Leverandøren bedes beskrive, hvordan hold-back perioden håndteres. Det er et ønske, at leverandøren kan opbevare materialerne, indtil hold-back-tidens udløb. Leverandøren kan fremsende faktura, når varen er klargjort til levering. Leverancen skal dog være hensat og tydeligt mærket til biblioteket. Der udgives flere og flere boks-sæt, hvor eksempelvis 4 forskellige filmtitler sælges samlet. Leverandøren bedes beskrive, om det er muligt at bestille enkelte dele af et boks-sæt, frem for at skulle bestille et helt boks-sæt, hvis man kun har brug for én titel eller flere eksemplarer af én titel frem for de andre.\nFælleskommunalt biblioteksudbud Spørgsmål og svar 9. maj 2012 ID Spørgsmål Svar 1 Det angives, at delaftale 5 omfatter 140.000 enheder pr. år. 1: Vi vil formode, at der må være tale om antallet af tidsskriftnumre\nKlagenævnet for Udbud J.nr.: 2015-7660 (Mette Langborg, Preben Dahl) 4. marts 2016\nKlagenævnet for Udbud J.nr.: 2015-7660 (Mette Langborg, Preben Dahl) 4. marts 2016 K E N D E L S E Biblioteksmedier A/S (advokat Laurits Schmidt Christensen, Hellerup) mod Statens og Kommunernes Indkøbs


Sandwich Club, Westhampton Beach - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nFerie Westhampton Beach\nBed and Breakfasts i Westhampton Beach\nFlyrejser til Westhampton Beach\nForslag til aktiviteter i Westhampton Beach\nBilleder af Westhampton Beach\nKort over Westhampton Beach\nAlle hoteller i Westhampton Beach Tilbud på hoteller i Westhampton Beach I nærheden af vartegn\nHoteller i nærheden af Cupsogue Beach County Park\nHoteller i nærheden af Pike's Beach\nAlle restauranter i Westhampton Beach Populære køkkener i Westhampton Beach\nCafé restauranter i Westhampton Beach\nFastfood restauranter i Westhampton Beach\nFisk og skaldyr restauranter i Westhampton Beach\nFransk restauranter i Westhampton Beach\nItaliensk restauranter i Westhampton Beach\nLatinamerikansk restauranter i Westhampton Beach\nMexicansk/tex-mex restauranter i Westhampton Beach\nPizza restauranter i Westhampton Beach\nSpansk restauranter i Westhampton Beach\nSydamerikansk restauranter i Westhampton Beach\nBedste Hummer i Westhampton Beach\nBedste Is i Westhampton Beach\nBedste Krabbe i Westhampton Beach\nBedste Hamburgere i Westhampton Beach\nBedste Hummersandwicher i Westhampton Beach\nMorgenmadsrestauranter i Westhampton Beach\nRestauranter med sent åbent i Westhampton Beach\nWesthampton Beach VIST FOR NYLIG Der blev ikke fundet nogen resultater OPRET PROFILnærSøg Om Westhampton...HotellerRestauranterForslag til aktiviteterFlyrejserFlyselskaberDet bedste i 2017SupportcenterLog på Tilmeld dig Rejser Bookinger Gennemse\nSandwich Club, Westhampton Beach\nUSA New York (NY) Long Island Westhampton Beach Restauranter i Westhampton Beach Sandwich Club\nNr. 16 af 40 Restauranter i Westhampton Beach 4 Hazelwood Ave, Westhampton Beach, NY 11978-1405+1 631-288-0987\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 5,0 4 anmeldelserFremragende75 %Rigtig god25 %Gennemsnitlig0 %Dårlig0 %Frygtelig0 %22. juni 2016“The best”2. juni 2012“Basic Latin Food”Restaurantens åbningstider + Tilføj åbningstiderOPLYSNINGER 4 Hazelwood Ave, Westhampton Beach, NY 11978-1405ServiceMadGod prisStemningAlle oplysninger Forbedr denne registrering\nSe, hvad de rejsende siger: Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJd C2Anmeldt 22 juni 2016 The bestHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nYoYoBumchuckNew York City, New York103104Anmeldt 20 marts 2013 fra mobile enheder Best Fried Chicken!Google Oversæt Mere1 Tak, YoYoBumchuck Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejmosk888Westhampton Beach1913Anmeldt 2 juni 2012 Basic Latin FoodHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nxticax3732Anmeldt 8 februar 2012 Take out placeGoogle Oversæt Mere1 Tak, xticax Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenThe Claddagh9 anmeldelser 0,15 km væk The Beach Bakery77 anmeldelser 1,41 km væk Baby Moon Restaurant & Pizzeria91 anmeldelser 0,26 km væk Sushi 131 anmeldelser 0,87 km væk Seværdigheder i nærhedenQuogue Wildlife Refuge32 anmeldelser 2,83 km væk Long Island Skydiving Center40 anmeldelser 8,72 km væk Cupsogue Beach County Park86 anmeldelser 8,89 km væk Shrine of Our Lady of the Island25 anmeldelser 9,92 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Sandwich Club.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Retningslinjer for indlægSendBekræftelse: Forbedr denne registrering\n4 Hazelwood Ave, Westhampton Beach, NY 11978-1405 Placering:


Vi har fornøjelsen at præsentere denne rejse til Australien og New Zealand - PDF\nDownload "Vi har fornøjelsen at præsentere denne rejse til Australien og New Zealand"\n1 Australien & New Zealand 30. september 24. oktober 2016\n2 Vi har fornøjelsen at præsentere denne rejse til Australien og New Zealand Rejsen går til Australien til et land fyldt med farverige og fascinerende kontraster. Australien rummer det hele for den oplevelsesvillige rejsende. For Australien er ikke bare et land - det er en verdensdel - der byder på krystalklart hav med verdens længste koralrev, kolossale ørkenområder, charmerende storbyer og arkitektur i verdensklasse. På rejsen oplever vi også New Zealand s mangfoldige og specielle natur. New Zealand byder på alt hvad hjertet måtte begære. Landets historie rummer drabelige historier om søfareren Kupe, som grundlagde folket maorierne og den engelske kaptajn og opdagelsesrejsende James Cook, som kortlagde New Zealand s kystline. Vi oplever regnskove, gletchere, smukke søer og fjorde, strande, hvor sælerne dovner og med lidt held - hvaler der passerer forbi os. Australien og New Zealand har så meget at byde på for den enkelte, hvilket vil fremgå tydeligt på denne rejse. M: Morgenmad F: Frokost A: Aftensmad Teknisk rejsearrangør: OurWorld A/S har eksisteret siden 2005 og har medlemsnummer 1747 ved rejsegarantifonden. OurWorld A/S, Nupark, 7500 Holstebro, telefon\n3 FØR AFGANGEN fra Danmark mødes vi og gennemgår rejsen. Samtidig vil der være mulighed for at hilse på dine rejsefæller. Dette vil foregå ultimo august - nærmere følger. 30. september: Afrejse fra Danmark A På denne rejse er der inkluderet tog eller flybillet fra provinsen til Københavns lufthavne. Vi mødes med rejselederen i Københavns lufthavne kl , herfra flyver vi til London. Efter ankomsten kører vi cirka 10 kilometer til Eton, byen er kendt for sit College, her har 19 engelske premierministre studeret. Vi bor centralt så vi efter ankomsten kan gå en tur i området. Vi slutter dagen med en god middag, hvor rejselederen vil fortælle meget mere om de kommende ugers rejse i Australien og New Zealand.\n4 1. oktober: London - Melbourne Efter en god English breakfast, kører vi via Windsor Castle til lufthavnen. Vi forlader Europa kl ombord på Qantas, et godt og behageligt flyselskab. 2. oktober: Melbourne Efter en mellemlanding ankommer vi til Melbourne kl lokal tid. Vi kører direkte til vores hotel. Vi bor på Crossley Hotel, hotellet er centralt beliggende så det er nemt at komme rundt.\n5 3. oktober: Melbourne M,A Melbourne og Sydney har en endeløs kamp om at være den mest fremtrædende by i Australien. Hvilket er grunden til, at ingen af byerne er landets hovedstad. Det blev et politisk kompromis. Man skabte Canberra midt mellem Melbourne og Sydney. Denne formiddag er afsat til hvile, men rejselederen tager interesserede med på en gåtur i hotellets nærområde. Først på eftermiddagen fortsætter vi med bus på en sightseeingtur i Melbourne. Vi kommer forbi de største seværdigheder som blandt andet er parlamentsbygningen, Kaptajn Cook s Cottage og Chinatown. Herefter kører vi sydpå til Philip Island. Øen er forbundet til fastlandet med en bro. Vi skal opleve øens store attraktion pingvin march. Tidligt hver morgen forlader pingvinerne deres reder og svømmer til havs for at fiske for så at returnere ved solnedgang godt trætte. Dette syn er fantastisk og vi skal naturligvis overvære det. Vi er tilbage på hotellet hen på aftenen.\n6 4. oktober: Great Ocean Road M,F Kort efter vi har forladt hotellet starter kystvejen Great Ocean Road. Af mange anset for at være den smukkeste kystvej i verden. Af søfolk frygtet på grund af de mange undersøiske rev og klipper. Langs kysten står mindemærker over skibe og deres besætninger, der gik til grunde på denne kyststrækning. Vi gør stop flere steder på køreturen. Et af stederne er ved de tolv apostle - en række klipper stående ud for kysten. Vi returnerer til hotellet først på aftenen.\n7 5. oktober: Melbourne - Alice Springs M Fra det frodige område ved Melbourne fortsætter rejsen kl til Den røde ørken med fly, nærmere bestemt Alice Springs eller Alice som byen kaldes i daglig tale. Efter ankomsten sidst på formiddagen tager vi på sightseeing i byen Byens oprindelse startede med telegrafstationen. Vi skal naturligvis se denne telegrafstation samt de smukke omgivelser. Andre stop på dagens rundtur i Alice er School of the air. Skolen underviser børn ved hjælp af radio. Nogle af børnene bor over 1000 km væk fra Alice. Royal flying Doctors har gennem tiden reddet mange menneskeliv ved at lande deres små fly mulige og umulige steder i outbacken. Vi besøger naturligvis også deres kontor i Alice, hvor vi får en gennemgang af deres fortid og nutid. Sidste stop er Anzac Hill med udsigt over Alice og MacDonnell Ranges. Herefter kører vi til vores hotel. Hvis vi ikke har set et af de imponerende "road trains", tager vi en lille omvej til en af tankstationerne, her har vi ofte mulighed for at se en eller flere "road trains". Overnatning: Aurora Alice Springs\n8 6. oktober: Alice Springs Kings Canyon M, F, A Først på dagen forlader vi Alice og kører mod Kings Canyon i den røde ørken. Fremme ved området er der tid til at se lidt nærmere på dette anderledes landskab. I aften er der mulighed for at sidde omkring lejrbålet og nyde stjernehimlen over Ørkenen. Vi sover i telte med fast bund og rigtige senge. Bad med varmt vand og toiletter findes i umiddelbart nærhed. Overnatning: Permanent Safari lejr i telt.\n9 7. oktober: Kings Canyon Ayers Rock M, F, A Efter morgenmaden skal vi på opdagelse inde i Kings Canyon. Efter opstigningen åbenbarer der sig den smukkeste udsigt over området og vi vil kunne se ned i slugten. Midt i dette røde landskab kommer vi til en frodig slugt, hvor en kilde sørger for ideelle vækstbetingelser. Rejsen fortsætter mod en af verdens kendteste sten monolitten Ayers Rock. Dagens højdepunkt bliver solnedgangen over Ayers Rock. En oplevelse udover det sædvanlige. Herefter er der barbaque middag i lejren. Før sengetid er der mulighed for hygge ved lejrbålet, mens stjernehimlen over ørkenen giver den smukkeste dekoration, man kan forestille sig. Overnatning: Safari in style Campsite Telt.\n10 8. oktober: Ayers Rock Cairns. M, F Solopgang over Ayers Rock er et must. Derfor starter dagen tidligt med morgenmad, hvorefter vi kører ud for at se det fantastiske syn, når de første solstråler rammer stenen. Herefter er der mulighed for at gå en tur rundt om Ayers Rock og nyde de smukke omgivelser. Rejsen fortsætter med fly til Cairns. Efter ankomsten til Cairns kører vi direkte til vort hotel. Overnatning: Cairns Colonial Club. 9. oktober: Cairns M, F Efter morgenmaden sejler vi ud til Great Barrier Reef. På sejlturen vil skibets besætning besvare spørgsmål og fortælle omkring revet.\n11 Fremme ved revet er der mulighed for at låne dykkerbriller og snorkel. Livet og mangfoldigheden på og ved revet er fascinerende. Farverige koralfisk overalt og en sigtbarhed, vi ikke er vant til, gør oplevelsen unik - også for ikke svømmere. Sidst på eftermiddagen er vi tilbage på hotellet. 10. oktober: Cairns M En fridag i Cairns. Benyt dagen på egen hånd eller sammen med rejselederen, til at gå på opdagelse i byen og området.\n12 11. oktober: Cairns Christchurch M Vi tager afsked med Australien for denne gang. Vi flyver via Sydney til Christchurch på New Zealands sydø. Efter ankomsten denne aften kører vi direkte til vores hotel Chateau on the Park. 12. oktober: Christchurch Kaikoura M Efter morgenmaden tager vi på sightseeing i Christchurch, som i sin tid blev grundlagt som en forbillede by for særligt udvalgte englændere særlig udvalgte blev sejlet hertil i midten af 1900-tallet. De skulle danne en forpost mod barbarerne. Vi får en guidet sightseeing i denne smukke by. Byen er kendt for sin engelske charme og fremtræder med kønne omgivelser og mange grønne åndehuller, der har givet byen det velfortjente tilnavn "The City of Gardens". Vi kommer bl.a. forbi mange af disse berømte parker, hvor der er en livlig aktivitet\n13 det meste af dagen. Turen går også til Christchurch Square, hvor vi besøger The Cathedral. Herefter fortsætter vi til Kaikoura, en mindre by som indtil for få år siden var ukendt for de fleste også New Zealænderne. Dette ændrede sig da man opdagede muligheden for at arrangere hvaludflugter. I området er der en bestand af han hvaler, hvilket ikke blev opfattet som noget særligt af de lokale, da de jo altid har været der. Men for nogle år tilbage startede man hvaludflugter i området med stor succes. Efter ankomsten til vores hotel The White Morph. Er der mulighed for at følge rejselederen på en gå tur i byen.\n14 13. oktober: Kaikoura - Hanmer Springs M Formiddagen bruges til søs hvor vi vil spotte de store hvaler og nyde synet, når de gigantiske dyr dykker. Husk varmt tøj. Herefter kører vi til Hanmer Springs - et termisk område. Udover at nyde naturen er der adgang til de termiske pools og spa. Vi overnatter i området på Heritage Hanmer Springs. 14. oktober: Hanmer Greymouth M Vi kører tværs over sydøen til Punakaiki på vestkysten. Dagen byder på en stor forandring i naturen. Denne forandring skyldes bjergkæden De sydlige alper bjergkæden der går fra nord til syd gør, at man på vestkysten får mellem 5-13 meter regn om året, hvorimod man steder på østsiden af bjergkæden kan vente mdr. på en regnbyge. Dette giver en fantastisk fauna på vestsiden af\n15 bjergkæden. Punakaiki er kendt som Pancake Rocks pandekage klipperne. Navnet skyldes, at klipperne er formet som en masse pandekager liggende ovenpå hinanden. Vi går en tur på de afmærkede stier og nyder synet. Herefter fortsætter vi til Greymouth over vi bor på Kingsgate Hotel. 15. oktober: Greymouth Franz Josef M Turen langs kysten til Franz Josef byder på smukke kyststrækninger og et stop i Hokitika. Byen er centrum for bearbejdelse af New Zealandsk jade. Der er mulighed for at se nærmere på butikkerne eller benytte muligheden til at nyde en drink på en af byens cafeer. Vi er fremme ved byen Franz Josef omkring kl , her vil vi bruge eftermiddagen til at opleve Franz Josef - glectcheren. Gletchere forbindes med kulde og sne, men denne gletcher skærer sig nærmest gennem regnskoven. En meget special og smuk oplevelse. Herefter er det tid til at nyde vores skønne hotel Scenic Hotel Franz Josef Glacier\n16 16. oktober: Franz Josef Queenstown M Vi forlader vestkysten og krydser bjergkæden gennem Haast pass. På køreturen kommer vi gennem Wanaka kendt for sin smukke placering ved søen. Vi ankommer midt på eftermiddagen til Queenstown. Byen blev først kendt for Bungy Jump og tiltrækker da også vovehalse fra hele verden der skal prøve dette. Har man ikke den interesse kan en gåtur i byen eller langs søbredden anbefales. Vi bor på Novotel Queenstown, hotellet er beliggende ved søen og samtidig centralt i byen. Så det er nemt at komme rundt til fods, sammen med rejselederen eller på egen hånd.\n17 17. oktober: Queenstown M En afslappende dag til at nyde Queenstown, evt. sammen med rejselederen. 18. oktober: Queenstown M,F Vi kører til Pearl Harbour ikke at forveksle med havnen på Hawaii herfra sejler vi over Lake Manapouri til West Arm. Er elektricitet værket åben for besøgende, får vi en rundtur før vi fortsætter over land til fjorden Doubtful Sound. Vi kører over Wilmot Pass, før vi fortsætter på en 3 timers krydstogt til det Tasmanske Hav. Er vi heldige er der mulighed for at se pingviner, spækhuggere og delfiner. Som afslutning på turen slukkes motorerne på skibet og man kan nyde stilheden i området. Vi er tilbage i Queenstown først på aftenen.\n18 19. oktober: Queenstown Sydney M Sidst på formiddagen kører vi til lufthavnen. Herfra flyver vi direkte til Sydney, hvor vi ankommer kl Vi kører direkte til Travelodge Sydney, her bor vi de kommende dage. 20. oktober: Sydney M Efter en god nats søvn tager vi på sightseeing med bus i Sydney. Rundturen inkluderer naturligvis en guidet tur inde i Sydney Opera House. Vi ser også nærmere på Sydney Harbour Bridge samt omgivelserne ved The Rocks, hvor de første europæere bosatte sig. Herefter er dagen til fri rådighed\n19 21. oktober: Blue Mountains M,F Indimellem kan vi læse at Sydney brænder, det er ikke helt korrekt. Det er oftest træerne i Blue Mountains der brænder. Den lille bjergkæde bag ved Sydney er kendt for Eucalyptus træerne, der også er årsagen til navnet blue mountains de blå bjerge. Vi starter efter morgenmaden på en rundtur i dette område, udover naturen er der god mulighed for at se koalaer, disse dyr lever udelukkende af eucalyptus træernes blade. Sidst på eftermiddagen er vi tilbage i Sydney. 22. oktober: Sydney M Benyt dagen på egen hånd eller sammen med rejselederen til at gå på opdagelse i denne fantastiske storby. Vi vil før afrejsen orientere deltagerne omkring forestillinger i Sydney Opera House, således der kan være mulighed for at krydre rundrejsen med en forestilling i operahuset. 23. oktober: Sydney Danmark M Vi forlader hotellet kl , på vej mod lufthavnen tager vi en lille omvej. Vi skal besøge Bondi beach, stranden blev berømt i forbindelse med OL. Her blev beach volleyball turneringen afviklet. Men området byder også på meget andet. Vi forlader Sydney denne eftermiddag kl Der er flyskift på hjemrejsen. 24. oktober: Danmark Ankomst til København kl , herefter transport til afrejse byen.\n20 Prisoversigt Pris per person i delt dobbeltværelse DKK ,- Tillæg for enkeltværelse DKK ,- Afbestillingsforsikring (per person) 6% af rejsens pris Rejseforsikring (Gouda superdækning) DKK ,- Rejsens pris inkluderer: Fly eller tog fra provinsen Fly: jf. rejseplanen Måltider på oversøiske flyvninger Drikkevarer på oversøiske flyvninger Måltider jf. rejsebeskrivelse Overnatninger på nævnte turistklassehoteller, 2 nætter i telte med senge og fast bund Dansk talende rejseleder på hele rejsen Alle transporter fra/til lufthavne Byrundtur i Melbourne, Alice Springs, Christchurch og Sydney Tur til Phillip Island Dagstur på Great Ocean Road Udflugt til Kings Canyon Udflugt til The Olgas Solnedgang og solopgang ved Ayers Rock Sejltur til Great Barrier Reef inkl. brug af snorkling udstyr Hvalsafari ved Kaikoura Adgang til termiske pools ved Hanmer Springs standard billet Sejltur på Doubtful Sound Rundvisning i Sydney Opera House Blue Mountains tur ved Sydney Og meget mere Lufthavnsskatter, afgifter og brændstoftillæg per 25. november 2015 Informationsmøde før afrejsen Visum til Australien Rejsens pris inkluderer ikke: Drikkevarer og måltider der ikke er nævnt i rejsebeskrivelsen Drikkepenge Forsikringer bemærk de gule og blå sygesikringskort dækker ikke\n21 Rejsebetingelser Prisændringer OurWorld A/S kan under særlige forudsætninger hæve eller sænke rejsens pris. Ændringen skal bero på væsentligt ændrede skatter, afgifter, nye skatter og/eller afgifter, stigninger på brændstof og lign. En prisændring vil blive varslet hurtigst muligt og senest 20 dage før afrejse. OurWorld A/S kan dog aldrig forhøje rejsens pris med mere end 10 %. Såfremt dette sker kan rejsedeltageren frit afbestille rejsen. Rejsedeltagerens ændring Navneændring er efter billetudstedelse som oftest forbundet med ændringsgebyr, som er afhængig af det enkelte luftfartsselskab. Rejsedeltagerens afbestilling uden afbestillingsforsikring Indtil 60 dage før afrejse er depositum tabt. Senere afbestilling medfører, at hele det indbetalte beløb er tabt. Afbestilling skal altid foregå skriftligt. Afbestillingsforsikring Our World A/S anbefaler at man tegner en afbestillingsforsikring. Forsikringen skal bestilles samtidig med rejsen. Forsikringen dækker, hvis forsikrede ikke kan påbegynde rejsen pga. død eller alvorlig akut sygdom/tilskadekomst, som kræver hospitalsindlæggelse eller lægeordineret sengeleje eller det, der kan sidestilles hermed hos forsikrede eller nærmeste pårørende eller rejseledsager OurWorld A/S etablerer afbestillingsforsikringen ved Gouda rejseforsikring. Rejsedeltagerens ansvar Møder rejsedeltageren ikke rettidigt op/udebliver eller ikke kan deltage pga. glemt eller ugyldigt pas, kan der ikke forventes nogen godtgørelse. Rejsedeltageren skal rette sig efter rejselederens anvisninger samt sørge for, at bagage mv. er på rette sted. Rejsedeltageren er ansvarlig for enhver skade forårsaget pga. tilsidesættelse af rejselederens anvisninger. Enhver rejsedeltager er selv ansvarlig for at kende gældende toldregler.\n22 Aflysning/ændring Aflysning kan finde sted, hvis der ikke er opnået tilstrækkeligt deltagerantal (20 deltagere). Ved aflysning af en rejse godtgøres det fuldt indbetalte beløb. OurWorld A/S er forpligtet til senest 60 dage før afrejse at underrette rejsedeltagerne, såfremt der ikke er tale om en pludselig opstået situation. Bureauet forbeholder sig ret til at ændre en rejse, hvis tvingende forhold gør dette nødvendigt, f.eks. omlægning af en rejserute, ændring af overnatningssteder samt flytte gæster til et andet hotel af samme standard. Rygning Rygning i busser og fly er ikke tilladt. Hotelværelserne er som udgangspunkt ikke ryger værelser. Ønskes rygerværelser vil OurWorld A/S gerne forespørge om dette. Bonusprogrammer Evt. bonusprogrammer er en sag mellem deltageren og flyselskabet. Reklamationer Skal fremsættes til rejseleder straks. Rejselederen vil straks forsøge at udbedre skaden. Sker dette ikke i tilstrækkeligt omfang, skal reklamation omgående ringes eller sendes skriftligt til OurWorld A/S. Evt. godtgørelse pga. forsinket fly er en sag mellem deltageren og flyselskab.


Gør nipset rent\nKunstværker og andet pynt skal også gøres rent. Dog ikke så tit som resten af hjemmet.\nAf: redaktionen, 28. september 2005\nAf Bente Kroman Hjelmkilde, idényt nr. 8, 2005\nFotos: Hans Juhl\nStøv kender ingen grænser og lander lige godt på gulvet som på de mange ting og sager, vi pynter vore hjem med.\nEt gråt lag støv skæmmer, men heldigvis er det ikke en rengøring, der skal gøres så ofte.\nNogle har ædel kunst, andre er tilfredse med familien i glas og ramme, figurer og børnekunst.\nFoto, grafik og akvareller monteres som regel i glas og ramme. De er nemme at gøre rent, da de kan klare en fugtig aftørring. Den bedste metode er at bruge en mikrofiberklud, som forener fugtig og tør rengøring. Det er nemlig meget vigtigt, at der ikke kommer fugt ind bag glasset, og det gør der nemt, hvis man bruger for meget vand.\nEddike til rammer\nRammerne er en hel anden historie. Nye rammer kan som regel tåle mikrofiberkluden. Gamle forgyldte rammer eller rigtige trærammer må nøjes med en hårdt opvredet klud. Er der fluepletter på rammerne, er det en god idé at komme lidt eddike i vandet – brug kun hvid eddike.\nMalerier monteres næsten altid i rammer, og om det gælder en Krøyer, en Heerup eller en mindre kendt kunstner, så skal man ikke selv kaste sig ud i den helt store rengøring. Billederne tåler højst en let afbørstning med en blød kost. Er billederne meget snavsede efter mange år i røg og damp, skal de sendes til en konservator for ikke at tage skade.\nDet er de færreste, der har gobeliner på væggene, men det kunne jo være. Både dem og andre vævede tæpper skal med års mellemrum sendes på renseri. Læg mærke til, at det er med mange års mellemrum.\nPorcelæn i opvasken\nGennem tiderne er vore hjem forsynet med et udvalg af figurer og skulpturer af porcelæn, glas og keramik. Generelt tåler alle glaserede eller hårdtbrændte emner en tur i opvaskebaljen.\nHar man en opvaskemaskine, skal den selvfølgelig bruges. Den er rigtig god til porcelæn, hårdtbrændte genstande og glas.\nKrystal må aldrig komme i maskinen – det bliver “mælket”, og det kan der ikke rettes op på.\nHar en porcelænsfigur guld som detalje, så må man også nøjes med opvaskebaljen. Bortset fra guld er det sådan, at ædelmetaller påvirkes af luften – de ændrer farve.\nSølv og kobber skal pudses, hvis man vil have den rigtige glød. Alle husråd om kogning i aluminiumsbade eller citronsyreopløsninger bør man glemme alt om. Metallerne får simpelt hen ikke den rette glød.\nOg rent faktisk er det ganske hyggeligt med en pudsedag. Man snakker godt sammen, når man pudser. Nu er det ikke sådan, at ens værdigenstande skal gøres rent hver eneste uge, man skal blot være opmærksom på at gøre det indimellem. Faktisk kan det være meget rart at gøre rent. Brug en regnvejrsdag på det, sæt god musik på, og glæd dig over dine smukke og rene ting.\nOm det er kunst eller kultur, ja det er spørgsmålet. Mange bruger i dag kunstige blomster, og det er da også godt nok. Kunstige eller tørrede blomster kan være et virkeligt støvdepot. De tørrede blomster bør kasseres, når de er for støvede – de kunstige blomster kan eventuelt vaskes rene under bruseren.\nOg sådan er der så meget – en gang imellem må man tage et kritisk overblik – kassere eller gøre ren\n28. september 2005 redaktionen


DSIM. Nyhedsbrev nr DANSK SELSKAB FOR INTERN MEDICIN BL.A. I DETTE NUMMER: - PDF\nDSIM. Nyhedsbrev nr DANSK SELSKAB FOR INTERN MEDICIN BL.A. I DETTE NUMMER:\nDownload "DSIM. Nyhedsbrev nr. 42. www.dsim.dk DANSK SELSKAB FOR INTERN MEDICIN BL.A. I DETTE NUMMER:"\n1 DANSK SELSKAB FOR INTERN MEDICIN DSIM BL.A. I DETTE NUMMER: 3 Leder: Vi skal ikke oprette et nyt akut medicinsk speciale 7 Generalforsamling den 16. november Hagedorn-Prisen den 3. marts Konference»Det medicinske patientforløb«nyhedsbrev nr\n2 Indhold Nyhedsbrev nr. 42 Oktober 2005 Udgives af DANSK SELSKAB FOR INTERN MEDICIN (DSIM) Leder: Vi skal ikke oprette et nyt akut medicinsk speciale 3 Mødekalenderen th Congress European Federation of Internal Medicine 5 Announcement for the attention of young internists 6 Bestyrelse Thomas Gjørup (formand) Mette Worsøe Peter Jacobsen Ejler Ejlersen Peter Gjersøe Else Marie Damsgaard Arne Cyron Birte Hansen Kasserer Ejler Ejlersen Dagsorden til ordinær generalforsamling 7 Beretninger fra bestyrelse og faste råd og udvalg udpeget af bestyrelsen 9 Årsregnskab for året Kassererens bemærkninger til regnskabet AB Fonden årsregnskab 22 Hagedorn-Prisen årsregnskab 25 Sekretariat Charlotte Stryhn Fællessekretariatet Esplanaden 8C, 3. th København K Tlf Fax Nyhedsbrevets redaktion Peter Gjersøe Postadresse Fællessekretariatet, se ovenfor Budget for Dansk Selskab for Intern Medicin Beretninger fra råd og udvalg valgt på generalforsamlingen 30 Referat fra kursus i onkologi 33 Foredragskonkurrence i forbindelse med Hagedorn-Prisoverrækkelsen 34 Hvem skal modtage Hagedorn-Prisen 2006? 35 Konference: Det medicinske patientforløb 36 Adresseændring Meddeles Lægeforeningens Registreringsafdeling, hvis du vil være sikker på at modtage alle numre af Nyhedsbrevet Indmeldelsesblanket til optegelse i DSIM 38 Hagedorn-Pris modtagere 39 Sats: Lægeforeningens forlag, København Tryk: Scanprint a/s, Viby J. ISSN: Oplag:\n3 Vi skal ikke oprette et nyt akut medicinsk speciale Medicinere skal kunne behandle en patient i alle faser af et sygdomsforløb. De skal kunne behandle akutte ikke stabiliserede såvel som stabiliserede patienter. Det lyder som en selvfølgelighed og vil forhåbentlig vedblive med at gøre det. Men der rører sig i øjeblikket tanker om at oprette et nyt akut medicinsk speciale omfattende medicinske, kirurgiske og anæstesiologiske kompetencer, som det kendes i nogle lande i Europa og i USA. Ideen må opfattes som en naturlig konsekvens af at bl.a. den lægelige arbejdstilrettelæggelse i afdelingernes akutte områder i gennem mange år ikke har ændret sig væsentligt. Der er derfor nu et ønske om at forbedre kvaliteten ved at knytte speciallæger fast til hospitalernes akutfunktioner. Ønsket er velbegrundet og der er utvivlsomt en sammenhæng imellem lægers uddannelsesniveau og kvaliteten af den givne behandling, såvel i ambulatorier, på sengeafsnit som i afdelingers akutte områder. Speciallæger gør en forskel. Men man skal ikke løse hospitalernes ledelsesmæssige problemer ved at oprette et nyt speciale, som for de medicinske patienter vil indebære yderligere fragmentering af behandlingen fagligt, ledelsesmæssigt og organisatorisk og forringe den medicinske videre- og efteruddannelse. Det er tværtimod en ledelsesmæssig opgave at gøre de medicinske afdelingers akutte områder til så attraktive arbejdspladser, at speciallæger i højere grad end i dag engagerer sig i behandlingen af akutte patienter. Perspektivet ved at prioritere speciallægeressourcer til akut behandling skal gøres tydelig såvel fra en behandlingsmæssig, uddannelsesmæssig og ressourcemæssig synsvinkel. Akutte afdelinger skal være velindrettede og være bemandet med kvalificeret personale og tilstrækkeligt personale til at absorbere spidsbelastninger. Vagten skal være udtyndet i forsvarlig grad. Speciallæger skal kunne udnytte deres kvalifikationer ved nem adgang til paramedicinske undersøgelser og adgang til sekundær visitation af patienter til ambulatorier og daghospitaler. Der er således en fælles forståelse for at kvaliteten af den akutte behandling skal forbedres; men udviklingen skal ske i sammenhæng med den udvikling der i forvejen pågår. Et tæt samarbejde om akutbehandling på speciallægeniveau imellem de medicinske specialer må være vejen frem. Thomas Gjørup L E D E R 3\n4 Mødekalender november DSIM medlemsmøde afholdes kl i Domus Medica, Store Sal, København. Nærmere orientering om emne og program følger senere. DSIM generalforsamling afholdes kl i Domus Medica, Store Sal, København. DSIM bestyrelsesmøde. Afholdes i Domus Medica, København januar Gastroenterologisk efteruddannelseskursus. Afholdes i Domus Medica, København. 18. januar Konference»Det medicinske patientforløb«. Afholdes på Christiansborg, København 3. marts Årsmøde og Hagedorn møde. Afholdes på Steno Diabetes Center, Gentofte maj 6th Congress European Federation of Internal Medicine, Lissabon, Portugal. 4 DSIM NYHEDSBREV NR. 42, OKTOBER 2005\n7 Der indkaldes hermed til ordinær generalforsamling i DSIM Onsdag den 16. november 2005 kl i Domus Medica, Store Sal, Kristianiagade 12, 2100 København Ø Dagsorden 1. Valg af dirigent 2. Beretninger fra bestyrelse og faste råd og udvalg udpeget af Bestyrelsen 2.1 Bestyrelsen 2.2 Koordineringsudvalget 2.3 Arbejdsgruppen vedr. organisatorisk udvikling af de medicinske afdelinger 2.4 Møde- og Efteruddannelsesudvalget 2.5 Den Gode Medicinske Afdeling 2.6 Nyhedsbrevet 2.7 European Federation of Internal Medicine (EFIM) 2.8 Board of National Representatives for European Journal of Internal Medicine 2.9 Overlægeforeningens EPJ netværksgruppe 2.10 Redaktionspanel, Sekretariatet for Referenceprogrammer, CEMTV 2.11 Forum for Vurdering af Lægemiddelforbrug 2.12 Styregruppen for den Nationale Rekommandationsliste 2.13 Sundhedsstyrelsens arbejdsgruppe om intensiv terapi 3. Godkendelse af regnskaber 3.1. Dansk Selskab for Intern Medicin 3.2. AB-Fonden 3.3. Hagedorn-Fonden 5.2. Tilforordnede speciallæger i intern medicin til Sundhedsstyrelsen 5.3. Den Centrale Kursusledelse DSIMs repræsentanter i andre råd og udvalg udpeget af bestyrelsen 5.4. Medicintilskudsnævnet 5.5 Sundhedsstyrelsens Transfusionsmedicinske Råd 5.6. Danish Breast Cancer Group (DBCG) Forretningsudvalg 5.7. Dansk Lunge Cancer Gruppe 5.8. Union of European Medical Specialists (UEMS) 6. Indkomne forslag til ændringer Nuværende 2 Adgang til at blive medlem har alle læger med interesse for de intern medicinske specialer. Endvidere kan andre, som ved deres arbejde medvirker til selskabets formål, blive medlemmer. Navnene på sidstnævnte, skal dog forelægges medlemmerne på et ordinært møde eller på generalforsamling, og optagelse er godkendt, hvis ikke mindst 1/3 af de tilstedeværende er imod optagelsen. Til de videnskabelige faglige møder har enhver læge adgang som gæst. Andre interesserede kan normalt få adgang efter henvendelse til formanden via selskabets sekretariat. 4. Budget og fastlæggelse af kontingent for 2005/ Beretninger fra råd og udvalg valgt på generalforsamlingen 5.1. Sundhedsstyrelsens kontaktpersoner vedrørende besættelse af overlægestillinger Motivation for vedtægtsændring: Baggrunden er for den tidligere 1 års regel før medlemskab af DSIM er ukendt, men som årene er gået har selskabet mere bevæget sig i en retning hvor det er ønskeligt først og fremmest at opretholde medlemsskaren og på længere sigt at øge medlemsantallet. Endelig er det kommet i fokus i bestyrelsesarbejdet at me- DSIM NYHEDSBREV NR. 42, OKTOBER\n8 dinddrage den yngre del af medlemsskaren bedre i selskabets aktiviteter ikke mindst af rekrutteringsmæssige årsager både til specialet og til selskabet. På denne baggrund har Bestyrelsen foreslået ordlyden i 2 ændret Ny 2 (ændring i kursiv) Adgang til at blive medlem har alle læger med interesse for det intern medicinske speciale og fagets grenspecialer. Endvidere kan andre, som ved deres arbejde medvirker til selskabets formål, blive medlemmer. Navnene på sidstnævnte, skal dog forelægges medlemmerne på et ordinært møde eller på generalforsamling, og optagelse er godkendt, hvis ikke mindst 1/3 af de tilstedeværende er imod optagelsen. Til de videnskabelige faglige møder har enhver læge adgang som gæst. Andre interesserede kan normalt få adgang efter henvendelse til formanden via selskabets sekretariat. 7. Valg til bestyrelse og råd 7.1. Bestyrelsen Else Marie S. Damsgaard har ønsket at udtræde. Bestyrelsen indstiller Lene Mortensen Den Centrale Kursusledelse Thomas Benfield ønsker at udtræde. Man indstiller Claus Heikki Paavo Thomsen Dansk Medicinsk Selskabs Repræsentantskab Birte Hansen ønsker ikke genvalg. Nina Weis ønsker ikke genvalg Revisor(er) Birger Thorsteinsson er på valg og ønsker genvalg. 8. Eventuelt 8 DSIM NYHEDSBREV NR. 42, OKTOBER 2005\n9 Beretninger fra bestyrelse og faste råd og udvalg udpeget af bestyrelsen Bestyrelsen Bestyrelsen har i det forløbne år bestået af: Thomas Gjørup, formand, repræsentant i EFIM Peter Jacobsen Mette Worsøe Ejler Ejlersen, kasserer, medlem af Koordineringsudvalget Peter Gjersøe, redaktør af Nyhedsbrevet Else Marie S. Damsgaard, medlem af Arbejdsgruppe for organisatorisk udvikling af de medicinske afdelinger Arne Cyron Birte Hansen, formand for MEFU, medlem af Koordineringsudvalget, arbejdsgruppe for organisatorisk udvikling af de medicinske afdelinger og Sundhedsstyrelsens arbejdsgruppe vedr. Intensiv Terapi Sekretariat: Charlotte Stryhn, Fællessekretariatet i Lægeforeningen, Esplanaden 8C, 3. sal, 1263 København K., tlf Det har været en ledetråd for bestyrelsens arbejde at styrke samarbejdet imellem de 9 intern medicinske dobbelt-specialer, med henblik på at skabe den bedst mulige kvalitet i patientbehandling og uddannelse. Bestyrelsen mener, at forskertræningen er endnu et oplagt område at etablere samarbejde imellem specialerne på. Koordineringsudvalget har derfor henvendt sig til regionerne med et tilbud om at medvirke ved tilrettelæggelsen af den teoretiske del af forskertræningen. I forbindelse med uddelingen af Hagedorn-prisen foreslår bestyrelsen at specialeselskaberne og DSIM sammen arrangerer en dag for at markere det videnskabelige samarbejde på tværs af specialerne. Kvaliteten af patientbehandlingen hænger tæt sammen med den måde behandlingen er organiseret på. Bestyrelsen hilser derfor med glæde at Indenrigs- og Sundhedsministeriet, Sundhedsstyrelsen, Amtsrådsforeningen og H:S er gået sammen med DSIM om at afholde en konference i januar 2006 om bedre medicinske patientforløb. Bestyrelsen finder det samtidig vigtigt, at arbejdsgruppen om organisatorisk udvikling af de medicinske afdelinger fungerer godt. Det er, som nærmere omtalt nedenfor, bestyrelsens opfattelse at de medicinske patienter skal have gavn af den intern medicinske ekspertise tidligst muligt i indlæggelsesforløbet og at det ikke er hensigtsmæssigt at oprette et nyt akut medicinsk speciale omfattende intern medicin, kirurgi og anæstesiologi som det er gjort i visse europæiske lande og USA. Kvaliteten af den akutte behandling skal bl.a. sikres ved, at videre- og ikke mindst efteruddannelsen i common trunk foregår på et højt niveau. Arbejdsgruppe for organisatorisk udvikling af de medicinske afdelinger Selskabet nedsatte i 2004 en arbejdsgruppe om organisatorisk udvikling af de medicinske afdelinger. Formålet med arbejdsgruppen er at samle engagerede fagpersoners visioner om organisatorisk udvikling og herigennem præge udviklingen på det medicinske område. Arbejdsgruppen skal beskrive den hensigtsmæssige organisatoriske udvikling på de medicinske afdelinger set i lyset af de krav som samfund, patienter, pårørende og samarbejdspartnere forventes at stille. Udvalget er sammensat af repræsentanter fra de ni intern medicinske specialer, neurologi, onkologi, almen praksis, plejegruppe og terapeuter. Arbejdsgruppens arbejde er beskrevet i en kronik i Ugeskrift for læger (Gjørup T, Rasmussen L, Andersen JS. Bedre medicinske patientforløb. Ugeskr Læger 2005; 167: ). Arbejdet er kommet godt i gang og de 4 møder, der indtil nu har været afholdt, har været præget af engagerede diskussioner. Der er nedsat en række temagrupper om bl.a. tilrettelæggelse af medicinsk behandling i en region, tilrettelæggelse af akutbehandling, indretning DSIM NYHEDSBREV NR. 42, OKTOBER\n10 og opbygning af en medicinsk afdeling og uddannelse. Temagrupperne skal løbende publicere deres forslag og arbejdsgruppens arbejde skal afsluttes med en rapport. Arbejdsgruppen er nærmere beskrevet et andet sted i dette Nyhedsbrev. Konference om det medicinske patientforløb Det fremgik af Nyhedsbrev nummer 40, at DSIM havde henvendt sig til Indenrigs- og Sundhedsministeren og påpeget behovet for organisatorisk udvikling af medicinske patientforløb, og at Indenrigs- og Sundhedsministeren havde reageret positivt på denne henvendelse med forslag om at afholde en konference om udviklingen på det medicinske område. I fortsættelse heraf har en arbejdsgruppe bestående af repræsentanter fra Indenrigs- og Sundhedsministeriet, Sundhedsstyrelsen, Amtsrådsforeningen, H:S og DSIM tilrettelagt en konference om det medicinske patientforløb. Konferencen bliver afholdt den 18. januar 2006 på Christiansborg. Formålet med konferencen er at synliggøre behovet for organisatorisk udvikling af medicinske patientforløb og diskutere fremtidige modeller for samarbejde imellem sygehuse og primærsektor. Det er samtidig formålet med konferencen at skabe en større og mere vedvarende politisk og administrativ opmærksomhed omkring organisatorisk udvikling af medicinske patientforløb. Det er ikke mindst vigtigt af hensyn til den fremtidige kvalitet af den medicinske behandling at skabe et vedvarende fokus på de medicinske patienternes forhold. I et forsøg på at nå dette mål er en række centrale beslutningstagere inviteret til at holde indlæg. Til konferencen er inviteret politikere, administratorer og fagfolk med særligt ansvar og interesse for organisatorisk udvikling af medicinske patientforløb. Program for konferencen fremgår af dette Nyhedsbrev. Koordineringsudvalget Sundhedsstyrelsen bad i 2004 DSIM om at forestå den fortsatte koordinering af målbeskrivelser for common trunk delen af hoveduddannelsen for de 9 intern medicinske dobbeltspecialer. Med henblik på at løse denne opgave og med henblik på at drøfte fælles uddannelsesmæssige spørgsmål har DSIM i samarbejde med specialerne nedsat Koordineringsudvalget. Der forestår en betydelig opgave med at tilrettelægge forskertræningen som en del af hoveduddannelsen. Det er DSIMs opfattelse, at man indenfor intern medicin med fordel kan samarbejde om at løse opgaven. Det er nærliggende at forestille sig, at Koordineringsudvalget vil kunne medvirke til at tilrettelægge den teoretiske del af forskertræningen for de intern medicinske specialer i samarbejde med DSIM's centrale kursusudvalg. Koordineringsudvalget har henvendt sig til de tre regioner herom. Ikke nyt akut medicinsk speciale Der er i flere lande oprettet specialer i akutmedicin. Speciallæger uddannes indenfor intern medicin, kirurgi og anæstesiologi. Det er blevet overvejet om man også her i landet skulle oprette et akut medicinsk speciale med henblik på at forbedre kvaliteten af den akutte behandling. Bestyrelsen er enig i, at der er behov for at forbedre kvaliteten af den akutte behandling og finder det vigtigt, at der i udvalget for organisatorisk udvikling er nedsat en arbejdsgruppe som skal stille forslag om fremtidig tilrettelæggelse af akutbehandling. Men bestyrelsen mener ikke, at der skal oprettes et nyt speciale med henblik på at varetage den akutte medicinske behandling. Common trunk-delen af speciallægeuddannelsen har bl.a. til formål at kvalificere intern medicinere til at foretage den indledende akutte medicinske vurdering og behandling af medicinske patienter. Samtidig sigter en stor del af den øvrige speciallægeuddannelse imod oplæring i akutbehandling. Videreog efteruddannelse inden for de intern medicinske specialer vil blive forringet såfremt der 10 DSIM NYHEDSBREV NR. 42, OKTOBER 2005\n11 oprettes et akut speciale, samtidig med at et nyt speciale vil skabe en risiko for at der sker en uhensigtsmæssig opsplitning af behandlingsansvaret for patienter. Bestyrelsen finder det vigtigt, at intern medicinske speciallæger sikrer sig den nødvendige efteruddannelse indenfor common trunk-delen af deres speciale. European Federation of Internal Medicine/EFIM DSIM er medlem af Den Europæiske Federation for Intern Medicin. Føderationen har til opgave at skabe samarbejde imellem de nationale intern medicinske selskaber om faglige, uddannelsesmæssige og videnskabelige forhold. Federationens medlemmer mødes to gange årligt. Federationen afholder hvert andet år kongres og i år afholdtes en velbesøgt kongres i Paris med et omfattende videnskabeligt program. Næste kongres afholdes i maj 2007 i Lissabon. Kongressen er annonceret i dette nummer af Nyhedsbrevet. European Society for Internal Medicine/ESIM I alt 7 danske kursister deltog i 2004 i den europæiske sommerskole i intern medicin og i år forventes et tilsvarende antal at deltage. Der vil også i år være undervisere fra Danmark. Emnet for sommerskolen er i år akut behandling. Selskabet støtter økonomisk kursisternes deltagelse i skolen, medens EFIM dækker alle udgifter for undervisere. Bestyrelsen finder det vigtigt, at Danmark på denne måde internationalt deltager i det faglige samarbejde, og opfordrer ikke mindst ledende overlæger til at være opmærksom på muligheden for at give deres unge læger et spændende ophold på skolen. Bestyrelsen henvender sig hvert forår til alle ledende overlæger om tilmelding til skolen, som det fremgår af Nyhedsbrev nummer 41. Sommerskolen er omtalt i Ugeskrift for læger tidligere i år (Andreasen J. Ansvaret for akutte medicinske patienter. Ugeskr Læger 2005; 167: ). Hagedorn-prisen Hagedorn-prisen blev i år tildelt ledende overlæge, professor dr. med. Henning Beck Nielsen for hans fremragende videnskabelige indsats inden for bl.a. behandling af Type 2-diabetes og insulinresistens. Prisen blev overrakt ved en velbesøgt højtidelighed på Steno Diabetes Center den 4. marts Som led i prisoverrækkelse afholdtes igen i år foredragskonkurrence som blev vundet af Tine Willum Hansen for et foredrag om»ambulatory Blood Pressure and Mortality in a general Population«. Bestyrelsen er taknemmelig overfor Novo Nordisk Fonden som igen i år gjorde det muligt at overrække prisen. Hagedorn prisen tildeles en person som har ydet en fremragende indsats indenfor intern medicin. Selskabet mener derfor, at det kunne være en god ide at benytte dagen til at foretage en samlet videnskabelig manifestation af de 9 intern medicinske specialer i form af et intern medicinsk årsmøde forud for Hagedorn prisoverrækkelsen. DSIM vil derfor kontakte specialeselskaberne med et forslag om at lave et fælles videnskabeligt program på Steno Diabetes Center i forbindelse med overrækkelse af Hagedorn-prisen. Den Gode Medicinske Afdeling Der er oprettet sekretariat i Århus og udpeget ledelse for den danske kvalitetsmodel. Den Gode Medicinske Afdeling skal nu integreres i modellen. Projektet har i år gennemført sin 4. tværsnitsundersøgelse af kvaliteten på de medicinske afdelinger, denne gang som noget nyt også med fokus på hensigtsmæssigheden af akut indlæggelse, ordination af ny medicin og forebyggelsesindsatsen overfor patienter i risikogrupper. Ligesom i sidste tværsnitsundersøgelse er der endvidere fokus på ernæring, genoptræning og patientinformation. Resultaterne er netop offentliggjort på Den Gode Medicinske Afdelings hjemmeside og i en DSIM NYHEDSBREV NR. 42, OKTOBER\n12 borgerrettet version på I undersøgelsen medvirkede denne gang 114 afsnit fra over 50 medicinske afdelinger, og projektet lægger stor vægt på at selvevaluering af egen indsats og efterfølgende kvalitetsudvikling på denne måde er bredt ud til en betydelig del af danske medicinske afdelinger. Selskabet har på det faglige niveau et tæt samarbejde med Den Gode Medicinske Afdeling, bl.a. ved at projektledelsen deltager i arbejdsgruppen for organisatorisk udvikling af de medicinske afdelinger. Koordineringsudvalget Efter det konstituerende møde i udvalget i oktober 2004 har udvalget initieret en Delphi-proces med henblik på at indhente forslag til revision af målbeskrivelsen for intern medicin -»common trunk«. Vi har fundet det velegnet at gennemføre en sådan proces hvorved alles udtalelser får vægt, fremfor en egentlig rundbordsdiskussion. Den første generation af målbeskrivelserne tenderer generelt til at beskrive en afgrænsning og definition af specialerne frem for et redskab til den enkelte læges kompetenceudvikling. Det videre arbejde med at revidere målbeskrivelser vil bygge dels på den initierede Delphi-proces, dels ved at inspireres af erfaringer og eksempler fra andre lande, der har gennemført en revision af den lægelige videreuddannelse. Sundhedsstyrelsen har juni 2005 helt aktuelt udsendt en vejledning for»den obligatoriske forskningstræning i Speciallægeuddannelsen«. Det er DSIM s opfattelse, at der er brug for et teoretisk kursus i forskningsmetodologi, som en del af det kommende forskningstræningsmodul. Selskabet finder det oplagt at videreføre sin interesse og tradition inden for området ved at deltage i planlægning og udførelse af et sådant teoretisk kursus. Selskabet forestiller sig, at kurset kunne være et 3-4 dages introduktionskursus integreret i det samlede forskertræningsmodul. Selskabet finder det oplagt at videreføre sin interesse og tradition inden for området ved at deltage i planlægning og udførelse af et sådant teoretisk kursus. Selskabet forestiller sig, at kurset kunne være 3-4 dages introduktionskursus integreret i det samlede forskertræningsmodul. DSIM s bestyrelse og koordineringsudvalg mener der er styrker ved at lade et sådan kursus være fælles for alle kommende speciallæger inden for intern medicin. Dels vil de fleste nødvendige emner være af fælles interesse, dels vil styrken være en vigtig bred intern medicinsk vinkel. De speciale-specifikke krav til forskningstræningsmodulet vil kunne nås efter det indledende teoretiske kursus. Koordineringsudvalget har derfor tilskrevet De Regionale Råd med anbefaling at DSIM tegner det faglige grundlag for et 3-4 dages introduktionskursus med udgangspunkt i aktuelle intern medicinske områder. Kurset kunne således indeholde f.eks: Etik og videnskabsteori, forskningsmetoder i sundhedsvidenskab, den kontrollerede kliniske undersøgelse, kvalitativ forskning, kritisk epidemiologi, genetisk epidemiologi, farmakologisk forskning, good clinical practice, sundhedstjenesteforskning, metaanalyse, Cochrane Reviews, evidensbaseret medicin, referenceprogrammer, klaringsrapporter, diagnostisk strategi, diagnostisk sandsynlighed, medicinsk teknologivurdering, det medicinske paradigmeskifte, biostatistik, litteratursøgning, kritisk artikellæsning, mundtlig og skriftlig formidling. Koordineringsudvalget finder tillige, at det vil være vigtigt at sikre en lokal regional repræsentation ved kursusledelse og afvikling af introduktionskurserne, som bør placeres med hensigtsmæssige geografiske hensyn. Koordineringsudvalget har planlagt videre mødeaktivitet hen over efterår og vinter 2005/2006. Henrik Ancher Sørensen 12 DSIM NYHEDSBREV NR. 42, OKTOBER 2005\n13 Arbejdsgruppen vedr. organisatorisk udvikling af de medicinske afdelinger Bestyrelsen for DSIM nedsatte arbejdsgruppen i Medlemmerne af arbejdsgruppen er indstillet af DSIM, de medicinske specialeselskaber, Dansk Neurologisk Selskab, Dansk Selskab for Klinisk Onkologi, Dansk Selskab for Almen Medicin, Ergoterapeutforeningen, Danske fysioterapeuter, Dansk Sygeplejeråd og Forbundet af Offentligt Ansatte. Af det vedtagne kommissorium fremgår blandt andet, at arbejdsgruppen skal beskrive den hensigtsmæssige organisatoriske udvikling på de medicinske afdelinger i lyset af de krav, som samfund, patienter, pårørende og samarbejdspartnere forventes at stille. Arbejdsgruppen skal herunder inddrage de organisatoriske udviklingsperspektiver, som set fra et fagligt synspunkt er væsentlige ikke mindst i forhold til den kommende strukturreform. Et notat, der beskriver baggrunden for arbejdet, blev offentliggjort som en kronik i Ugeskrift for Læger 2005;167(22):2434-8:»Bedre medicinske patientforløb«. Udgangspunktet for arbejdet er de almindeligt anerkendte mål for kvalitet, sat i forhold til de medicinske patienter. Det drejer sig om: høj professionel standard herunder evidens for anvendte procedurer, effektiv ressourceudnyttelse bl.a. i lyset af den informationsteknologiske udvikling, minimal patientrisiko, høj patienttilfredshed og helhed i patientforløbet. Hertil kommer lighed i adgangen til sundhedsvæsenets ydelser, samt tilstrækkelig satsning på uddannelse og arbejdsmiljø for at sikre, at kravene til sundhedsvæsenet også kan opfyldes i fremtiden (»bæredygtighed«). Med henblik på at udarbejde en rapport har arbejdsgruppen nedsat en række temagrupper under ledelse af hver sin formand. Blandt temaerne kan nævnes: Kroniske sygdomme; Den regionale organisation; Opbygning (indretning) af den medicinske afdeling; Akutområdet; Tværsektoriel opgavefordeling tværsektorielt samarbejde; Uddannelse tværfaglighed; Sengelejets betydning; Arbejdsgange og organisation; Organisering af tværfaglige serviceafdelinger; Patientens forventninger samt Økonomi og incitamentstrukturer. Det er en forudsætning at arbejdet fører til rådgivning og anbefalinger overfor beslutningstagere på flere niveauer i sundhedsvæsenet, både politisk, administrativt og på afdelingsniveau. Rapporten udformes derfor som faglig rådgivning baseret på ideer og eksempler inden for de valgte temaer. Rapporten og anbefalingerne skal være visionære og velfunderede. Den enkelte temagruppes bidrag til rapporten skal omfatte elementer af nytænkning, kvalitetsudvikling og implementeringsvejledning. Af hensyn til rapportens gennemslagskraft skal der ske en bred inddragelse af kompetence i arbejdet, såvel ud fra en faglig som en geografisk synsvinkel. Bidragene baseres på ideer, erfaringer, eksempler og international litteratur idet der lægges stor vægt på at fremlægge bedst mulig dokumentation for de fremlagte synspunkter. Temagrupperne opfordres til løbende at publicere deres arbejde i relevante fagblade f.eks. i Ugeskrift for Læger. Der skal senere nedsættes en redaktionsgruppe, som foretager den afsluttende redigering af bidragene til rapporten. Det tilstræbes på de fleste områder at have en fælles anbefaling, dvs. konsensus. Redaktionsgruppen skal derfor tilstræbe enighed mellem de fremsendte bidrag, dog afhængig af hvor vigtig en problemstilling det drejer sig om. Fordele og ulemper i forbindelse med forskelle i synspunkter skal beskrives. Uenighed med politikere og overordnede beslutningstagere må accepteres. Den sundhedsfaglige tilgang skal være den afgørende. Inden publikation vil rapporten blive forelagt DSIMs bestyrelse, med henblik på om publikation kan ske i regi af DSIM. Der er planlagt/afholdt i alt fire møder i 2005 og det for- DSIM NYHEDSBREV NR. 42, OKTOBER\n14 ventes at Arbejdsgruppen afslutter sit arbejde ved udgangen af Thomas Gjørup, DSIM, formand for arbejdsgruppen Jørgen Steen Andersen, DGMA, faglig sekretær for arbejdsgruppen Møde- og Efter Uddannelsesudvalget (MEFU) MEFU s medlemmer har i perioden været: Thomas Benfield, Mette Rye Clausen, Ejler Ejlersen, Birte Hansen (formand), Anders Mellemgaard, Pernille Ravn samt Nina Weis. Der har siden sidste formandsberetning været afholdt et møde i MEFU. Gruppen har suppleret sig med Ejler Ejlersen, der er overlæge på medicinsk afdeling, Vejle Sygehus. Afholdte møder: Der har været afholdt følgende møder i MEFU-regi: Heldagsmøde den 11. november 2004 omhandlende»det dysmetaboliske syndrom«. Kurset er arrangeret i samarbejde med Dansk Endokrinologisk Selskab. Tovholdere var Nina Weis og Thomas Benfield. Junior-kursus»Onkologi på den intern medicinske afdeling«blev afholdt den 13. juni 2005 med Pernille Ravn og Anders Mellemgaard som arrangør. Planlagte aktiviteter: Der er planlagt følgende aktiviteter: Præsentation af klaringsrapport vedrørende»medicinsk behandling af kræftsygdomme«i efteråret I forbindelse med Hagedorn prisoverrækkelsen planlægges DSIM-årsmøde i marts Formen på mødet vil være et fagligt møde fra kl efterfulgt af det traditionelle Hagedorn-møde med prisoverrækkelse og foredragskonkurrence. MEFU står for planlægning af årsmødet i samarbejde med bestyrelsesmedlem Peter Gjersøe. Der planlægges yderligere et MEFU-møde i løbet af efteråret 2005 med henblik på planlægning af fremtidige aktiviteter samt fordeling af arbejdsopgaver. Birte Hansen Den Gode Medicinske afdeling/dgma Arbejdet i sekretariatet for»den Gode Medicinske Afdeling«har i 2005 fulgt handlingsplanen godkendt af Styregruppen for de nationale kvalitetsprojekter. 1. Landsdækkende undersøgelser Tværsnitsundersøgelse 2005 Tværsnitsundersøgelse 2005 (TVU 4) blev gennemført i foråret. En række indikatorer, som i de tre tidligere undersøgelser har opnået høj målopfyldelse, blev udeladt til fordel for tre nye temaer: Hensigtsmæssigheden af akut indlæggelse, Dokumentation af indikation og behandlingsvarighed for nye medicinordinationer, samt Den forebyggende indsats i forhold til patienter i risikogrupper (rygere, overvægtige og alkohol-overforbrugere). Af hensyn til kravet om, at data fra de nationale kvalitetsprojekter skal offentliggøres på afdelingsniveau, og for at opnå en mere repræsentativ dataindsamling, blev undersøgelsen ændret i forhold til tidligere. De deltagende afsnit skulle denne gang kun levere data fra 25 journaler til gengæld skulle der deltage mindst to afsnit fra hver afdeling. Også to medicinske centre valgte at tilmelde sig her var kravet så tilsvarende data fra 25 patienter på hver afdeling. I alt 127 afsnit deltog, og data blev meldt tilbage til såvel kontaktpersonerne på afsnittene som til afdelings-/centerledelser før sommerferien. I det ledsagende følgebrev blev der opfordret til at egen målopfyldelse blev drøftet fx på et afsnits- eller afdelingsmøde, ligesom eventuelle kommentarer til undersøgelsen var velkomne. Publicering af undersøgelsen skete i slutnin- 14 DSIM NYHEDSBREV NR. 42, OKTOBER 2005\n15 gen af september 2005 i et samarbejde med Amtsrådsforeningen. Data og oplysninger med særlig relevans for borgerne blev gjort tilgængelige på Sundhed.dk ligesom det var tilfældet med TVU 3 i Samtidig blev alle undersøgelsens resultater og de modtagne kommentarer offentliggjort som grafer på DGMAs hjemmeside. Her kan de enkelte afdelingers og centres resultater sammenlignes indbyrdes og ses i forhold til landsgennemsnittet. Data fra syv afdelinger, der modtager ikke-akutte medicinske patienter, vises i en særskilt dataopgørelse: GTVU 4. Data er som tidligere baseret på en selvevaluering af eget journalmateriale, og således ikke kun udtryk for kvaliteten af pleje og behandling, men også for, hvor omhyggelig man har været med at dokumentere indsatsen i journalen. Der er på mange områder en betydelig variation mellem afdelingernes resultater, og det er et vigtigt formål med offentliggørelsen, at denne variation inspirerer ledelse og medarbejdere til at sætte kvalitet på dagsordenen. I forhold til tidligere undersøgelser er der i landsgennemsnittet en lille fremgang på områder som patient-information, ernæring og genoptræning under indlæggelse. Sekretariatet for Den Gode Medicinske Afdeling vil i løbet af efteråret foretage en nærmere analyse af data, bl.a. med henblik på at se, om der er forhold i afdelingernes organisering, der understøtter god kvalitet. Det skal også undersøges, om deltagelse i denne type af selvevaluering i sig selv har indflydelse på den kvalitet, der ydes og dokumenteres i forhold til patienterne. Undersøgelse af det tværsektorielle samarbejde Undersøgelsen»Den gode henvisning og den gode epikrise«, som i vinteren 2004/5 blev gennemført i samarbejde med Det Almenmedicinske Kvalitetsprojekt og praksiskoordinatorerne, blev offentliggjort på DGMAs hjemmeside i marts Udover til de medicinske og neurologiske afdelinger blev deltagelse i undersøgelsen tilbudt kirurgisk-gastroenterologiske, urologiske, ortopædkirurgiske, gynækologiske og pædiatriske afdelinger. Der blev opnået deltagelse fra 55 afdelinger, hvor både visiterende overlæge og praksiskonsulent deltog som auditører. Henover sommeren blev der gennemført en opfølgende rundspørgeundersøgelse til deltagerne i undersøgelsen, og en samlet rapport blev udsendt i september Et væsentligt fund var, at seks ud af ti henvisninger havde utilstrækkelige oplysninger om medicin (ikke angivet eller mangelfuldt angivet) og at fire ud af ti epikriser havde utilstrækkelige oplysninger om medicin (ikke angivet eller mangelfuldt angivet). Epikriser fra de medicinske afdelinger lå generelt i den bedre ende men der var betydelig variation mellem afdelingerne. Det var positivt, at omkring 40% af respondenterne i det efterfølgende rundspørge kunne oplyse, at der var gennemført konkrete initiativer, og at yderligere 40% beskrev at der var aftalt initiativer med henblik på at øge kvaliteten af det tværsektorielle samarbejde. Cirka 70% af afdelingerne og praksiskonsulenterne havde diskuteret resultaterne indbyrdes. I sit forord til rapporten udtaler direktør Karsten Hundborg,»Institut for kvalitet og Akkreditering i sundhedsvæsenet«bl.a. at:»undersøgelsen beskrevet i denne rapport viser, at der på mange af landets sygehusafdelinger allerede er god erfaring med at tilrettelægge arbejdet med særlig fokus på kvaliteten i patientforløbene og efterfølgende måle og diskutere de opnåede resultater. Derfor giver deltagelsen i denne type af undersøgelser en god faglig ballast og forståelse for deltagelsen i den kommende Danske Kvalitetsmodel.«Rapporten kan downloades eller bestilles på DGMAs hjemmeside. Pilotprojekter Dataudtræk af DGMA-indikatorer direkte fra EPJ I samarbejde med Sundhedsstyrelsen og Amager Hospital afsluttede DGMA i maj 2005 et projekt, som belyste, i hvor høj grad DGMAs kvalitets-indikatorer kan udtrækkes direkte fra den af Sundhedsstyrelsen udarbejdede model for en EPJ (G-EPJ). På sigt er målet, at afdelinger DSIM NYHEDSBREV NR. 42, OKTOBER\n16 med EPJ skal kunne udtrække kvalitetsindikatorer, uden at det kræver ekstra ressourcer til udfyldelse af et registreringsskema. En rapport, der giver et indblik i status på området, kan downloades fra DGMAs hjemmeside. Udvikling af indikatorer for uhensigtsmæssige akut-indlæggelser og ineffektive sengedage I samarbejde med en række medicinske afdelinger har DGMA tidligere gennemført projekter til afklaring af anvendeligheden af en screeningsmetode for såvel uhensigtsmæssige akutte indlæggelser som til afdækning af»ineffektive sengedage«(appropiateness Evaluation Protocol). Resultaterne af disse afprøvninger er i 2005 offentliggjort i Ugeskrift for Læger. Afdækning af det tværsektorielle samarbejde om rehabilitering efter indlæggelse Projektet, der involverede fem medicinske afdelinger spredt i Danmark, blev afsluttet med en rapport i foråret Rapporten afdækker barrierer og muligheder i det tværsektorielle samarbejde om rehabilitering af den medicinske patient. Rapporten kan downloades eller bestilles på DGMAs hjemmeside. Indikatorer til overvågning af sygehusinfektioner DGMA har i 2005 iværksat et pilotprojekt om udvikling af indikatorer for sygehusinfektioner på afdelingsniveau. Interesserede kan rekvirere projektbeskrivelsen via Vi har set en opgave i at formidle et overblik over en række forskellige interessenters aktiviteter på området. Udfordringen er dernæst at pege på registreringsinitiativer som synes at have et særligt potentiale for at kunne fremme kvaliteten på området. Projektet forventes afrapporteret ved årsskiftet. Andre aktiviteter/delprojekter DGMA har i det forløbne år i tillæg til ovennævnte været involveret i: Arbejdsgruppen nedsat af DSIM medio 2004 vedr. organisatorisk udvikling af de medicinske afdelinger. En underarbejdsgruppe vedrørende fællesnordiske indikatorer for kvalitetsmåling i Sundhedsvæsenet nedsat af Nordisk Ministerråd. Præsentation af DGMA ved flere nationale og internationale kongresser (henviser til Jørgen Steen Andersen Nyhedsbrevet Nyhedsbrevet udkommer 2 gange årligt og sendes i papirformat til alle selskabets medlemmer og en række øvrige interessenter. Nyhedsbrevet er også at finde på DSIM s hjemmeside Bestyrelsen drøfter jævnligt om det vil være tilstrækkeligt at udsende en elektronisk udgave. Papirformatet er bibeholdt for at nå ud til samtlige medlemmer og af hensyn til læseværdigheden ikke mindst for interessenter udenfor medlemskredsen. Udgiften til Nyhedsbrevets trykte udgave er ca kr. per udgave. Peter Gjersøe Redaktør European Federation of International Medicine (EFIM) Se formandsberetningen. Board of National Representatives for European Journal of Internal Medicine DSIM har en repræsentant i the editorial board for European Journal of Internal Medicine der 16 DSIM NYHEDSBREV NR. 42, OKTOBER 2005\n17 er det officielle tidsskrift for European Federation of Internal Medicine og Irish Association of Internal Medicine. EJIM udgiver peer reviewede artikler og case-studies. Selvom både kvaliteten af det publicerede og prestigen ikke er på højde med de bedste internationale tidsskrifter, er det en læseværdig publikation og værd at overveje til publikation. Tidsskriftet kan ses på locate/ejim. Anders Mellemgaard Overlægeforeningens EPJ netværksgruppe Formålet med gruppen har været at præge funktion og indhold af en kommende elektronisk patientjournal. 35 overlæger var tilmeldt netværksgruppen ved et indledende EPJ statusmøde december Den efterfølgende debat regionsvis i netværksgruppen såvel som livlig elektronisk meningsudveksling hele netværksgruppen imellem mundede ud i et gennemarbejdet oplæg til et politikpapir præsenteret på gruppens seneste møde i juni Peter Gjersøe Center for Evaluering og Medicinsk Teknologivurdering (CEMTV), Sekretariatet for Referenceprogrammer (SfR), Redaktionspanelet SfR blev etableret august 2000 under Dansk Medicinsk Selskab som et 3-årigt projekt finansieret af det daværende MTV-institut, nu CEMTV hvor SfR blev permanent placeret fra 1. januar oktober flyttes SfR til Sundhedsstyrelsens Enhed for Planlægning. Redaktionspanelet mødes 2 gange årligt og er et fagligt rådgivende organ for CEMTVs ledelse. Udover denne består panelet af 6 medlemmer fra lægevidenskabelige selskaber, 3 medlemmer fra sygeplejefaglige sammenslutninger og 2 fra øvrige fagligheder på sundhedsområdet. I panelets kommissorium indgår bl.a. indstilling om hvilke områder der skønnes at have størst behov for centralt udviklede referenceprogrammer. En liste over de udarbejdede og igangværende referenceprogrammer findes på Peter Gjersøe Forum for Vurdering af Lægemiddelforbrug Nedsat i 2004 af Lægemiddelstyrelsen og Sundhedsstyrelsen med det formål at etablere et netværk af lægefaglig ekspertise, som skal følge forbruget af lægemidler inden for udvalgte områder. Fokus skal specielt være på de lægemidler, hvor det skønnes at de anvendes uden for indikationsområderne. Vi har bl. a. set på ændring i forbrugsmønstret i perioden for Simvastatin, hvis andel er steget markant efter 2002 og nu udgør 75% af statinforbruget. I 2004 var i behandling med lipidsænkende middel. I perioden er andelen af type 2-diabetikere i behandling med lipidsænkende medicin steget fra 2% til 45%. Angiotensin-2-blokkere er desværre hyppigt førstevalg frem for ACE-hæmmere, mens der nu er indtrådt et faldende forbrug af Benzodiacepiner. Arne Cyron DSIM NYHEDSBREV NR. 42, OKTOBER\n18 Styregruppen for den Nationale Rekommandationsliste Listen skal hjælpe læger med at vælge det mest rationelle præparat. Vi er aktuelt godt igennem ca. halvdelen. Det er en ret grundig proces, der ligger bag anbefalingerne. Styregruppen er ansvarlig for den endelige godkendelse, men anbefalingerne har altid først været udarbejdet af de relevante specialselskaber efterfulgt af en høringsfase. Styregruppen er bredt sammensat med repræsentanter fra DSAM, IRF, Klinisk Farmakologi, DMS og DSIM. Det sikrer en helhedsbetragtning, hvor vi lægger vægt på evidens og klinisk relevans. Vi udarbejder ikke behandlingsrekommandationer. En opdateret oversigt af de enkelte præparatgrupper kan hentes på Arne Cyron Sundhedsstyrelsens arbejdsgruppe om intensiv terapi Indenrigs- og Sundhedsministeriet anmodede i august 2004 Sundhedsstyrelsen om at gennemføre en undersøgelse af kapaciteten inden for intensiv terapi (Sundhedsstyrelsens rapport af 22. december 2004»Undersøgelse af kapaciteten i intensiv terapi«). Rapporten konkluderer overordnet, at der er et kapacitetsproblem inden for intensiv terapi, men at løsningen først og fremmest kræver prioritering og handling fra sygehusejernes side. Rapporten anbefaler imidlertid også, at der til brug ved planlægningen af den fremtidige regionsstruktur iværksættes et arbejde på nationalt plan, som skal belyse en række forhold inden for intensiv terapi. Indenrigs- og Sundhedsministeriet har bedt Sundhedsstyrelsen om at gå videre med det foreslåede arbejde. På den baggrund nedsatte Sundhedsstyrelsen en arbejdsgruppe om intensiv terapi. Kommisorium: Arbejdsgruppen skal udforme et oplæg til Sundhedsstyrelsen om følgende forhold inden for intensiv terapi: Definition/klassifikation af centrale begreber Vurdering af behov for fælles national dokumentation Vurdering af behov for fælles nationale visitationsprincipper og -kriterier. Arbejdsgruppens sammensætning: Amtsrådsforeningen H:S Dansk Kirurgisk Selskab Dansk Selskab for Intern Medicin Dansk Selskab for Anæstesiologi og Intensiv Medicin Dansk Selskab for Intensiv Medicin Fagligt Selskab for Anæstesi-, Intensiv- og Opvågningssygeplejersker Sundhedsstyrelsen, Enhed for Sundhedsstatistik Sundhedsstyrelsen, Enhed for Sundhedsinformatik Sundhedsstyrelsen, Enhed for Planlægning DSIM s repræsentanter: Birte Hansen, ledende overlæge, medicinsk afd. C, Odense Universitshospital Suppleant, ledende overlæge Arne Cyron, RASK, Køge Forløb: Der har indtil videre været afholdt 2 møder, hvor der arbejdes med ovennævnte problemstillinger. Næste møde planlagt den 14. oktober Birte Hansen 18 DSIM NYHEDSBREV NR. 42, OKTOBER 2005\n19 DANSK SELSKAB FOR INTERN MEDICIN Årsregnskab for året RESULTATOPGØRELSE Regnskab Budget Regnskab INDTÆGTER: Kontingentindtægter Sundhedsstyrelsen, målbeskrivelse Hagedorn-prisen AB-fonden Tilskud Novo-Nordisk fonden Sponsorer Juniorkurser & 1-dagsmøder Diverse Ref. UEMS møde FAS Renteindtægter INDTÆGTER I ALT UDGIFTER: Kontorholdsudgifter (gaver) Adm.DADL: Fællessekretariatet Adm.DADL: Økonomiafdelingen Uddeling Hagedorn-Prisen Omk. I forbindelse med Hagedorn-Prisen Rejser Mødeudgifter Bestyrelsesmøder Generalforsamling Medlemsmøder ) Udvalgsmøder, arbejdsgrupper & UEMS IT-udgifter, hjemmeside Kursusudgifter ) Nyhedsbrev Kontingenter, andre organisationer Målbeskrivelse UDGIFTER I ALT ÅRETS RESULTAT Note 1: Overskuddet er fra Det Dysmetaboliske Syndrom den Note 2: Underskuddet er fra Onkologimødet den DSIM NYHEDSBREV NR. 42, OKTOBER\n20 BALANCE 31. AUGUST Balance Balance AKTIVER: LIKVIDE MIDLER: Giro DB Aftalekonto LIKVIDE MIDLER I ALT TILGODEHAVENDER: Kontingentrestancer Tilgodehavender TILGODEHAVENDER I ALT AKTIVER I ALT PASSIVER: GÆLD: Mellemregning med DADL Skyldige omkostninger Skyldig administration DADL GÆLD I ALT EGENKAPITAL: Saldo 1. september Overført resultat EGENKAPITAL I ALT PASSIVER I ALT København, den 30. september 2005 Thomas Gjørup Arne Cyron Else Marie Skjøde Damsgaard Mette Worsøe Peter Jacobsen Formand Ejler Ejlersen Birte Hansen Peter Gjersøe Birger Thorsteinsson Kjeld Lyngborg Kasserer Revisor Revisorsuppleant 20 DSIM NYHEDSBREV NR. 42, OKTOBER 2005\nDANSK SELSKAB FOR INTERN MEDICIN BL.A. I DETTE NUMMER: 4 Brev til Folketingets Sundhedsudvalg. 6 Generalforsamling den 7.\nDANSK SELSKAB FOR INTERN MEDICIN DSIM BL.A. I DETTE NUMMER: 3 Leder: Samarbejde er vejen frem 4 Brev til Folketingets Sundhedsudvalg 6 Generalforsamling den 7. december 2004 31 Oversigt over medlemmer\nDSIM. Nyhedsbrev nr DANSK SELSKAB FOR INTERN MEDICIN BL.A. I DETTE NUMMER: 3 Leder: Følgegruppe for det samarbejdende sundhedsvæsen\nDANSK SELSKAB FOR INTERN MEDICIN DSIM BL.A. I DETTE NUMMER: 3 Leder: Følgegruppe for det samarbejdende sundhedsvæsen 7 Generalforsamling i DSIM dagsorden 36 DSIMs årsmøde 2007 36 Foredragskonkurrence 2007