riddpi.smukven.com For Kvinder Hvor går sæd når den er gravid\nKan jeg blive gravid når al sæden løber ud? Alle stillinger led brusehoved gøre dig gravid. Hun kan godt blive gravid alligevel. Sæden skal ind i din skede, før du bliver gravid. Det skal du spørge dig selv om inden den første gang Er du klar? Mærk grundigt efter i maven, så du er helt sikker på, at du er klar til din første gang.\nSpørgsmålet om hvor længe en hund er gravid, er hvor af de spørgsmål vi ofte bliver stillet. Vi vil igennem denne artikel gerne tage dig med på rejsen fra hundens når til hvalpen bliver født. For at kunne besvare spørgsmålet mere konkret, den skal vi først kigge på spørgsmålene nedenfor. Selvom der findes et utal af forskellige hunderacer, så er der sæd nogle forskellige tommelfingerregler, som gør sig gældende på dette område. Normalen, det man britisk mad går gennemsnittet, siger, at gravid går mellem uger mellem hver løbetid. Spørgsmålet om hvor længe en hund er gravid, er ét af de spørgsmål vi ofte bliver stillet. Vi vil igennem denne artikel gerne tage dig med på . Ja, det lyder selvfølgelig som et dumt spørgsmål, men hvis man regner fra ægløsningsdagen, hvor lang tid skal man så regne frem? Tænker at det vel er den mest præcise termin eller hvad? Ved min 1. graviditet havde jeg ægløsning d. juli og fødte året efter d. april - min termin hed april. Hvis det er 9 måneder man regner frem . Hvor i alverden har du hørt det henne? Du må gerne bade, når du er gravid. Det eneste tidspunkt i graviditeten, hvor det frarådes at man bader er, når slimproppen er gået (hvilket den som regel først gør kort inden fødslen), fordi den beskytter så bakterier osv. ikke kan komme op. fysik jeg har en ekstra lang sort satin og nylon underkjole på jeg gør det hver dag da min forlovede forlanger det når hun er det så sexet i de store bryster hun har ser hun en mægtig stor bule i og den tager hun fat på så nu sker der nået med min kæmpe store og lange for løsninger. Her kan du læse om kvindelige årsager til barnløshed og dermed infertilitet. Mange kvinder bliver bekymrede, når de efter et samleje føler at alt sæden bare løber ud af dem igen, og stiller spørgsmålet Kan jeg blive gravid når al sæden løber ud? Selv efter samlejer, hvor du føler at alt sæden løber ud af det med det samme, så kan du stadig blive gravid.\nHvor meget skal der til for at blive gravid? Er det kun muligt ved fuldbyrdet samleje? apr Mit spørgsmål går på, om man kan blive gravid, hvis han kommer ud Jeg kan ikke huske hvor længe det er sædcellerne kan overleve i dig. Hende den søde kan blive gravid, hvis i har traditionel, ubeskyttet sex. millioner af celler der findes i én lille dråbe sæd, og hvor lidt der faktisk skal til, før at kvinden kan blive gravid. . Når ting går viralt, kan det både være godt og skidt!. Selv efter samlejer, hvor du føler at alt sæden løber ud af det med det samme, .. Så hvis alt går godt denne gang med aborten, hvornår kan vi så begynde at. Har du nogensinde spekuleret over, hvor længe sædceller kan overleve i kvindens krop efter et samleje? Vejen til bedre sædkvalitet - sex to gange på en time. Der er også nogen undersøgelser, som har påvist levende sædceller etter ni dage, men det er i specielle tilfælde, hvor manden har superceller. 9. mar Har du nogensinde spekuleret over, hvor længe sædceller kan Så mange gange skal man have sex for at blive gravid Når de er uden for dette, mister de svømmeevnen og tørrer ud – og til Allerede fra årsalderen reduceres frugtbarheden så småt, og efter årsalderen går det reelt ned ad bakke. Når æg og sædcelle mødes og smelter sammen er undfangelsen i gang. Pigen /kvinden bliver gravid ved, at sæden sprøjtes op i hendes skede. Handjob eller fingersex, hvor fyren stikker en eller flere fingre ind i pigens skede, kan af alle befrugtede æg går til grunde og udstødes af kroppen indenfor de første seks.\nHvor meget skal der til for at blive gravid? Når manden får udløsning inde i kvindens skede, kan graviditet opstå, fordi der bliver mulighed for, at et æg fra. apr Mit spørgsmål går på, om man kan blive gravid, hvis han kommer ud Jeg kan ikke huske hvor længe det er sædcellerne kan overleve i dig. Hende den søde kan blive gravid, hvis i har traditionel, ubeskyttet sex. millioner af celler der findes i én lille dråbe sæd, og hvor lidt der faktisk skal til, før at kvinden kan blive gravid. . Når ting går viralt, kan det både være godt og skidt!. Min kone Kate og jeg, blev enige om at vi ville køre en Søndagstur. Solen skinnede fra en skyfri himmel og det var behageligt varmt. Kate var iført en kort vid nederdel med og en tynd skjorte der kun var knappet halvt og ikke andet. Jeg sad foran computeren med volumen helt skruet op. Min nydownloadede pornoscene med Emma Starr kørte i fuld på skærmen. Hun var i gang med at få den i doggystyle af sin gartner, som hun havde inviteret indenfor, og så gik de bare til den. I et heteroseksuelt, analt samleje (paedicatio mulieris) anvendes anus i stedet for riddpi.smukven.com samleje er også en typisk form for sex mellem to mænd (homoseksualitet).Funktion ud over reproduktion. Mennesker, bonoboer og delfiner er alle arter som har heteroseksuel opførsel selv når hunnen ikke er brunst, altså ikke er et sted i sit reproduktive cyklus, hvor .\nHvor går sæd når den er gravid børnebibelen\nVi vil igennem denne artikel gerne tage dig med på rejsen fra hundens parring til hvalpen bliver født. For at kunne besvare spørgsmålet mere konkret, så skal vi først kigge på spørgsmålene nedenfor.\nJeg sad foran computeren med volumen helt skruet op. Min nydownloadede pornoscene med Emma Starr kørte i fuld på skærmen. Hun var i gang med at få den i doggystyle af sin gartner, som hun havde inviteret indenfor, og så gik de bare til den. Til jer der ikke ved hvem Emma Starr er, så er hun en 38 årig pornoskuespiller. byggesagkyndig esbjerg\nNår æg og sædcelle mødes og smelter sammen er undfangelsen i gang. Pigen /kvinden bliver gravid ved, at sæden sprøjtes op i hendes skede. Handjob eller fingersex, hvor fyren stikker en eller flere fingre ind i pigens skede, kan af alle befrugtede æg går til grunde og udstødes af kroppen indenfor de første seks. Hvor meget skal der til for at blive gravid? Når manden får udløsning inde i kvindens skede, kan graviditet opstå, fordi der bliver mulighed for, at et æg fra.\nHvor går sæd når den er gravid Hun kan godt blive gravid alligevel. Sæden skal ind i din skede, før du bliver gravid. Kan jeg blive gravid når al sæden løber ud?\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvor går sæd når den er gravid riddpi.smukven.com


Lalo's, Blythe - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Blythe Populære køkkener i Blythe\nCharcuteri restauranter i Blythe\nSteakhouse restauranter i Blythe\nBlythe VIST FOR NYLIG Der blev ikke fundet nogen resultater OPRET PROFILnærSøg Om BlytheHotellerRestauranterForslag til aktiviteterFlyrejserFlyselskaberDet bedste i 2017SupportcenterLog på Tilmeld dig Mine rejser Bookinger Gennemse\nUSA Californien California Desert Blythe Restauranter i Blythe Lalo's\nNr. 26 af 34 Restauranter i Blythe Mexicansk 1843 E Hobsonway, Blythe, CA 92225-2091+ Tilføj telefonnummer+ Tilføj website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 3,5 8 anmeldelserFremragende0 %Rigtig god75 %Gennemsnitlig0 %Dårlig25 %Frygtelig0 %26. august 2015“Good family owned Diner ”12. august 2015“Always looking for local eateries!”Lukket nusø7:00 am - 8:00 pmma - lø7:00 am - 10:00 pmAlle åbningstider KØKKENER Mexicansk VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 1843 E Hobsonway, Blythe, CA 92225-2091Alle oplysninger Forbedr denne registreringEr denne restaurant god til morgenmad?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant egnet for børn?Ja Nej Ved ikke Er dette en mexicansk restaurant? Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant kørestolsegnet?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant familievenlig?Ja Nej Ved ikke Er der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelse\nMedlemsvurdering Fremragende0Rigtig god6Gennemsnitlig0Dårlig2Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (3)Engelsk (8)Sprog Dansk (3)Engelsk (8)\nSe, hvad de rejsende siger: Two4usPhoenix, AZ112Anmeldt 3 januar 2016 fra mobile enheder Clean, good lunch, great serviceGoogle Oversæt MereTak, Two4us Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJaskellyFruitland, New Mexico177Anmeldt 26 august 2015 fra mobile enheder Godt familie ejet SpisestedMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejDan THenderson, Nevada, United States5420Anmeldt 12 august 2015 Altid på udkig efter lokale spisesteder!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nzippy1234561Anmeldt 27 december 2013 Probably one of the best Mexican food places in blytheGoogle Oversæt MereTak, zippy123456 Dan THenderson, Nevada, United States5420Anmeldt 26 december 2013 Better than it looksGoogle Oversæt MereTak, Dan T JerryGowanderingChandler, Arizona8747Anmeldt 14 januar 2013 Pass on this oneGoogle Oversæt MereTak, JerryGowandering Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejTammyJo88Blythe, Californien82Anmeldt 1 januar 2013 Ikke godtHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nSDMRTSan Dimas, Ca4684Anmeldt 23 november 2012 Good and SimpleGoogle Oversæt Tak, SDMRT Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenSteaks n Cakes87 anmeldelser 0,15 km væk Starbuck9 anmeldelser 1,34 km væk China Garden28 anmeldelser 1,27 km væk Baja Fresh27 anmeldelser 0,21 km væk Seværdigheder i nærhedenBlythe Intaglios31 anmeldelser 27,33 km væk Hi Jolly's Tomb48 anmeldelser 31,73 km væk Desert Bar and Nellie E Saloon86 anmeldelser 76,49 km væk T-Rocks13 anmeldelser 31,17 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Lalo's.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Retningslinjer for indlægSendBekræftelse: Forbedr denne registrering\n1843 E Hobsonway, Blythe, CA 92225-2091 Placering:


Lys fremtid på Fyn for de to-hjulede turister | Dansk Kyst- og Naturturisme\n16.05.18 Lys fremtid på Fyn for de to-hjulede turister\nCykelturismen har kæmpepotentiale på Fyn og øerne, og de store ambitioner om at blive Nordeuropas foretrukne cykeldestination fra 2020 (”Bike Island”) er ikke skudt over mål. Det er konklusionerne i en ny, stor analyse.\nRigtig mange tyske turister vil gerne cykle på Fyn og øerne. Det viser en frisk analyse, som Dansk Kyst- og Naturturisme har gennemført i samarbejde med Destination Fyn. Analysen, der er udført af analyseinstituttet Wilke, har haft til formål at undersøge, hvordan Fyns profil som cykelferiedestination bedst kan styrkes. Analysen er en del af projektet Syddanske Signaturoplevelser, som har et samlet budget på godt 1,2 millioner kr. og blandt andet også omfatter en undersøgelse af det sønderjyske område.\nKonklusionen i den fynske analyse er klar: En effektiv aktivering af den strategi, der foreligger for realiseringen af Bike Island, vil sikre et større flow af turister til Fyn og Øhavet. Konkret vurderes det, at der kan skabes et løft på 11 procent svarende til en samlet øget omsætning på 69 mio. kr. årligt og 84 fuldtidsbeskæftigede.\nNy analyse viser, at Fyn om Øernes ambitioner om at blive Nordeuropas foretrukne cykeldestination fra 2020 ikke er skudt over mål.\n”Analysen her slår med al tydelighed fast, at potentialet for at indfri Bike Island-ambitionen er til stede. Alt det, som Fyn har at byde på, og de services, vi i disse år opbygger for at matche cykelturisters ønsker, rammer lige ind i hjertekulen på de tyske cykelturister,” siger projektleder hos Destination Fyn, Anne Høyby, der med analysen i hånden føler sig endnu bedre rustet til at tage imod fremtidens cykelturister.\n”Vi er desuden blevet bekræftet i, at Destination Fyns satsning på tiltrækningsindsatser, der er digitalt båret, matcher målgruppen af cykelturister, og at vi via den planlagte indsats har gode muligheder for at forlænge turistsæsonen ud over de traditionelle sommermåneder på Fyn og øerne.”\nDet er målet, at oplevelsesøkonomien på Fyn efter 2020 skal generere en omsætning på ca. 200 mio. kr. Udover det potentiale på 69 mio. kr., som analysen indtil videre ridser op, skal omsætningen realiseres via tiltrækning af store internationale sportevents inden for cykling, cykelkonferencer og ikke mindst de partnerskaber med blandt andet turoperatører, som Fyns centrale placering på den internationale Østersørute åbner op for. En rute, som forventes at blive det næste store danske flagskib inden for cykelturisme. Læs mere om Østersøruten\n”Det er virkelig en milepæl at have afsluttet det store arbejde med analysen. I regi af projektet har vi gennemført en tilsvarende analyse i Sønderjylland med et lidt andet fokus, men konklusionerne er de samme: Cykelturisme er meget, meget interessant at se ind i for Danmark, og særligt for Syddanmark. Og det kan betale sig at satse på det,” siger Rasmus Friis Sørensen, sekretariatschef i Partnerskab for Østersøturisme hos Dansk Kyst- og Naturturisme.\nAnalysen er gennemført på det tyske marked, da det er det største marked og ud fra den antagelse, at resultaterne vil matche andre nærmarkeder.


Det nære sundhedsvæsen er afgørende for en god behandling til danske patienter. Venstre vil styrke den del af vores sundhedsvæsen, som ligger uden for hospitalerne. Der skal bl.a. etableres 35 moderne sundhedshuse med en bred vifte af lægefagligt og sundhedsfagligt personale under samme tag.\nDet skal give en mere borgernær og sammenhængende behandling, som vil gøre det lettere at få fx kontroller og ambulante behandlinger og det vil også styrke indsatsen for forebyggelse, som skal være en krumtap i fremtidens sundhedsvæsen.\nDer skal etableres 35 nye sundhedshuse i hele Danmark\nDer skal investeres i flere nye sundhedshuse på tværs af Danmark. Målet er, at patienterne kan møde en bred vifte af sundhedsfaglig personale. Det giver en let - lokalt forankret - adgang, og udfylder dermed et hul i det danske sundhedsvæsen.\nI Danmark har vi etableret supersygehuse, som giver mulighed for at have dybe, specialiserede kompetencer, når det kommer til behovet for en højt specialiseret behandling. Her kan vi måle os med de bedste i verden, og specialiseringen har sikret markante forbedringer på eksempelvis kræft- og hjerteområdet, som følge af de pakker (bl.a. kræftpakkerne) Venstre har gået forrest for at få ført ud i livet.\nI fremtiden bliver vi flere ældre, som heldigvis lever længere. Det er godt nyt, men betyder også, at vi har flere medborgere med kroniske sygdomme, som ikke nødvendigvis har fordel af at rejse langt til sygehuset hver gang. Faktisk har de i høj grad brug for et nært sundhedsvæsen, som giver dem let adgang til den relevante hjælp af samme kvalitet.\nDerfor vil Venstre etablere 35 sundhedshuse landet over, hvor vi samler de relevante kompetencer. Det giver god geografisk spredning, og dermed lettere adgang for danskerne til sundhedsydelser af høj kvalitet tæt på.\nDe nye sundhedshuse skal danne rammen om lettere undersøgelser, kontroller og behandlinger af for eksempel patienter med kronisk sygdom, som lider af gigt, KOL eller diabetes. Det kan også være den psykiatriske patient, som har behov for ambulant behandling. Hele forebyggelsesområdet med tilbud om og vejledning i livstilsomlægning vil også kunne finde indpas i de nye sundhedshuse.\nDet er vigtigt at understrege, at de nye sundhedshuse ikke er små nye hospitaler. Det ville være at stikke borgerne blår i øjnene. Venstre ønsker ikke at give køb på de mange landvindinger, som en øget specialisering af for eksempel kræftbehandlingen og hjerteområdet har betydet for de danske patienter igennem de senere år. Derfor skal der ikke være døgnfunktioner med sengepladser i de nye sundhedshuse.\nMidlerne kan anvendes til etablering eller renovering af offentligt ejede sundhedshuse, hvor myndighederne udlejer lokaler til praktiserende sundhedspersoner eller sundhedstilbud. Der kan desuden ydes tilskud til indkøb af udstyr.\nMere moderne lægehuse der, hvor vi har lægemangel\nDer skal laves flere moderne lægehuse, hvorfor regioner og kommuner skal kunne få hjælp til at etablere eksempelvis søge midler til modernisering af lægehuse. I forlængelse af den støtte, skal regionerne have mulighed for at yde støtte til privatpraktiserende lægers arbejde med at skabe moderne fysiske rammer i flerlægepraksis. Det kunne for eksempel være i form af støtte til udgifter til bygge- og flytteomkostninger, IT m.v.\nVenstre vil derfor styrke de fysiske rammer omkring almen praksis, som en del af vores udspil til bedre lægedækning, hvor vi også vil øge antallet af praktiserende læger med 1.500, så vi når målsætningen om 5.000 praktiserende læger senest i 2035, og samtidig har Venstre også konkrete planer for at få flere speciallægepraksisser landet over. Det understøtter den generelle udvikling, hvor flere opgaver løses i det nære sundhedsvæsen udenfor sygehusene, og det giver nogle steder mulighed for, at flere aktører på sundhedsområdet kan “bo sammen”.\nVenstre vil prioritere 4,9 mia. kr. statslige midler over de næste seks år til anlæg og etablering af sundhedshuse. Heraf afsætter vi 225 mio. kr. årligt til modernisering af lægehuse fra 2022 til 2024. Det muliggør byggeri af fx 35 store, komplette sundhedshuse med flerlægepraksis, kommunale funktioner og udgående sygehusfunktioner og samtidig 120 moderne flerlægepraksis. Det vil være en massiv satsning på at få styrket det nære sundhedsvæsen til gavn for borgerne. Indsatsen er en del af sundhedspuljen i Venstres finanslovsprioriteter for 2022.


4 5.3. Socialtilsyn Midt Orientering om konklusionen af den redegørelse KD-Net blev anmodet om at udarbejde på møde i KKR Midtjylland 18. november 2014, hvor der var usikkerhed omkring baggrunden for den omtalte takststigning og hvor kompetence til fastlæggelse af tilsynets serviceniveau ligger. Der er efterfølgende udarbejdet en redegørelse, der beskriver problemstillingen. Redegørelsen er sendt til KKR medlemmerne. Bilag 6. Socialtilsyn Midt, DUT kompensation, DASSOS, januar 2015 Bilag 7. DUT-kompensation for socialtilsyn, KL, 20. juli 2014 Bilag 8. Socialtilsynet - budget 2015, KL, 21. november 2014 Henning Hansen orienterede kort om redegørelsen, som han anså for at være fyldestgørende. Han understregede dog, at der fortsat bør være fokus på området DASSOS Orientering om øvrige emner i regi af DASSOS, herunder den nationale koordinationsstruktur og Januar-konferencen Der var ingen bemærkninger til punktet. 6. Sundhedsområdet v. Lasse Jacobsen 6.1. Fælles kommunale initiativer på sundhedsområdet Drøftelse af hvilke kommuner, der ønsker at tilslutte sig et fælles servicecenter for telesundhed, samt indledende drøftelse af, om der kan udarbejdes en model for finansiering af fælles kommunale og sektorielle projekter indenfor det nære sundhedsvæsen, jf. drøftelsen på KD-Net seminaret På KD-Net mødet 23. maj 2014 orienterede Lasse Jacobsen om projektet fælles servicecenter for telesundhed Projektet er sidenhen blevet kvalificeret yderligere, jf. vedhæftede bilag. Med baggrund heri anmodes KD-Net om at aftale, hvilke kommuner der aktivt skal indgå i projektet i form af deltagelse i styregruppe og underliggende arbejdsgrupper. KOSU ledelsen har aftalt med den regionale ledelse, at kommunerne er medfinansierende med 1.5 mio. kr. i projektperioden. De 1.5 mio. kr. forventes i udgangspunktet finansieret af de kommuner, der indgår i styregruppen for projektet. Foruden de 1.5 mio. kr. forventes det, at de deltagende kommuner stiller personalemæssige ressourcer til rådighed i bl.a. de underliggende arbejdsgrupper. På sundhedsområdet opleves et stadigt stigende behov for at sammentænke indsatser tværkommunalt såvel som tværsektorielt, som f.eks. ovenstående projekt. I den nye sundhedsaftale findes en lang række indsatser og projekter, der kræver tæt tværkommunalt og - sektorielt samarbejde. For at kunne løfte disse opgaver og den bagvedliggende strategiske og politiske dagsorden, er det centralt at den tilstrækkelige finansiering er til stede. Der ønskes derfor en indledende drøftelse af, hvorvidt der skal arbejdes for en fælles model til finansiering af fælles kommunale og sektorielle indsatser og projekter i det nære sundhedsvæsen, jf. vedhæftede bilag. 9. februar 2015 / KD Net / Inger Nehm / / M\n7 Praksisplanen for almen praksis 1. del af praksisplanen for almen praksis har været i høring i blandt andet kommunerne frem til 1. december Sideløbende hermed har udvalget sat arbejdet i gang med 2. del af praksisplanen. Praksisplanen er grundlaget for sundhedsaftalens gennemførelse i forhold til almen praksis. De opgaver, som almen praksis ifølge sundhedsaftalen skal udføre, skal derfor beskrives i praksisplanen og følges op af en såkaldt underliggende aftale med de praktiserende læger, hvor ressourcer og implementering aftales. Forudsætningen for, at disse aftaler kan laves er, at der er indgået aftaler om sygebesøg og samtaleterapi, som er de ydelser, der som noget nyt er blevet udlagt fra den centrale overenskomst. Det primære fokus i arbejdet med praksisplanen er derfor lige nu modeller for sygebesøg (inkl. sygebesøg på akutpladser og andre midlertidige kommunale pladser) samt samtaleterapi. Statusnotat fra KOSU sekretariatet, 2014 KOSU sekretariatet har udarbejdet et statusnotat for arbejdet i 2014 og med perspektiver for Bilag 13. Statusnotat fra KOSU sekretariatet Der var ingen bemærkninger til punktet. 7. Det fælles kontaktcenter v. Niels Højberg Orientering om status om arbejdet med det fælles kontaktcenter, herunder drøftelse af nye tiltag. Bilag 14. Statusnotat om det fælles kontaktcenter eftersendes Lene Hartig Danielsen, Aarhus Kommune og Tonny Olsen, Favrskov Kommune orienterede kort om status på arbejdet med den fælles Hotline. Præsentationen er vedhæftet referatet. Derudover orienterede de om overvejelser vedrørende udvidelse af samarbejdet med de nordjyske kommuner. Det blev aftalt at indlede samarbejde med De nordjyske kommuner omkring fælles digital hotline. Lene Hartig Danielsen orienterede endvidere om, at styregruppen har henvendt sig til SKAT med henblik på en drøftelse af, hvorvidt kommunerne kan give telefonisk vejledning på de skattespørgsmål, kommunerne i dag kun må besvare ved personlig henvendelse, jf. bekendtgørelse nr af 20/10/2005 om kommunernes borgerbetjening på skatteområdet. 9. februar 2015 / KD Net / Inger Nehm / / M\n8 Flere udtrykte bekymring for, at sådan et projekt vil resultere i, at kommunerne kommer til at overtage opgaver, der i dag ligger specifikt hos SKAT. Det blev aftalt, at der udarbejdes et pilotprojekt, der afsøger muligheden for at kommunerne kan tilbyde telefonisk vejledning om skat, udelukkende på de områder, der hidtil kun har krævet personlig henvendelse hos borgerservice. 8. Bruxelles 2015 v. Jesper Kaas Schmidt Orientering om foreløbigt program for studieturen til Bruxelles marts Bilag 15. foreløbigt program til studieturen til Bruxelles marts 2015 Der var ingen bemærkninger til punktet. 9. Det fælles energispareprojekt, CeDEPI v. Bo Johansen Orientering om status på det fælles energispareprojekt, CeDEPI. Region Midtjylland og 11 midtjyske kommuner fik i juni 2014 tilsagn om støtte fra European Investment Bank (EIB) til et stort fælles energispareprojekt (CeDEPI), jf. møde i KD-Net 23. maj Parterne skal investere for 431 mio. kr. i energisparetiltag. EIB støtter med 17,3 mio. kr. til rådgivning. Energispareprojektet hører under ELENA-ordningen (European Local Energy Assistance). Energispareprojektet retter sig mod bygninger og deres varmeanlæg, lys og ventilation, mod udskiftning og styring af gadebelysning samt elbiler, der kan overtage udvalgte transportopgaver. EIB har godkendt CeDEPI s opstartsrapport. Rapporten er vedlagt til orientering. Bilag 16. Orientering vedr. fremdrift af CeDEPI projekt, Region Midtjylland, januar 2015 Bilag 17. CeDEPI Inception Report, ELENA , Region Midtjylland, november 2014 Der var ingen bemærkninger til punktet. 10. Nyt fra regionen v. Bo Johansen Bo Johansen orienterede om regionens spareplaner på sundhedsområdet. Region Midtjylland ønsker at inddrage kommunerne mest muligt i processen, og det blev aftalt, at regionen retter henvendelse til KOSU omkring processen. Derudover opfordrede Bo Johansen til at region og kommuner holder hinanden orienterede omkring fusionsplanerne mellem KL og Danske Regioner. 9. februar 2015 / KD Net / Inger Nehm / / M\n9 11. Eventuelt Der var ingen bemærkninger til punktet. 9. februar 2015 / KD Net / Inger Nehm / / M\n10 Anden del af mødet (uden regionsdirektøren) 12. Opfølgning på første del af mødet Der var ingen bemærkninger til punktet. 13. Redningsberedskaber v. Jesper Kaas Schmidt Orientering om status på arbejdet med redningsberedskaberne, herunder kommissorium og arbejdsgruppen. Bilag 18. Kommissorium for arbejdsgruppe om fælles vagtcentral Jesper Kaas Schmidt orienterede om, at der på nationalt plan ser ud til at det samlede antal beredskaber ikke kommer til at overstige 20, hvorfor kommunerne i den midtjyske region indtil videre ikke bliver udfordret på de seks beredskaber, der planlægges. 14. Beskæftigelsesområdet v. Jesper Kaas Schmidt Drøftelse af oplæg vedrørende beskæftigelsesområdet, der skal drøftes på møde i KKR Midtjylland 24. februar. Bilag 19. Oplæg vedrørende beskæftigelsesområdet eftersendes Jesper Kaas Schmidt orienterede om overvejelserne omkring KKRs opgave i forhold til de nye regionale arbejdsmarkedsråd. Der var enighed om at opfordre KKR til at holde drøftelsen på et strategisk overordnet niveau. 15. Feriepengesagen v. Henning Hansen Orientering om status på feriepengesagen. I forbindelse med en række kommunale overtagelser af regionale tilbud har der været en flerårig problemstilling omkring hensættelsen til feriepenge på de overtagende tilbud, jf. KD-Net møde 23. maj Problemstillingen er endnu ikke løst. En arbejdsgruppe bestående af Holstebro, Aarhus, Silkeborg og Horsens Kommuner samt Region Midtjylland har arbejdet med sagen. Differencen mellem den bogførte værdi og den offentlige ejendomsvurdering giver en regnskabsmæssig gevinst/tab i regionens regnskab. Region Midtjylland har både tjent og tabt på dette, men summen er en fortjeneste på 16,7 mio. Region Midtjylland har indvilliget i at lade disse midler indgå i afregningen af feriepengehensættelsen. Der er ikke enighed om hvordan disse midler skal tilbagebetales til kommunerne. Der er to muligheder: 1. I den enkelte handel beregnes forskellen mellem den bogførte værdi og den offentlige vurdering, som den overtagende kommune får godtgjort/skal betale. Her vil de 16,7 mio. 9. februar 2015 / KD Net / Inger Nehm / / M\n11 altså ikke blive modregnet i de 21,2 mio. fra feriepengene. Her behandles feriepengehensættelsen og ejendomme altså som to helt separate sager. 2. Summen af ejendomshandlerne, altså de 16,7 mio. bruges til at mindske kommunernes betaling til feriepengehensættelser for overtagne tilbud. De 21,2 mio. bliver altså reduceret til 4,5 mio., som alle kommuner skal bidrage med via en engangstakstforøgelse fordelt ligeligt over alle tilbud. Her er der således en sammenkædning af feriepengehensættelserne og ejendommene. På møde i DASSOS 6. november 2014 blev sagen drøftet med følgende resultat: Holstebro Kommune anbefaler mulighed nr. 1. Horsens Kommune forholder sig neutral. De resterende kommuner anbefaler mulighed nr. 2. Link til referat fra møde i DASSOS 6. november 2014 Henning Hansen orienterede om problemstillingen, der ikke umiddelbart kan findes en løsning på. Det blev foreslået at få en tredjepart til at undersøge mulighederne for en løsning, som alle kommuner kan acceptere. Det blev aftalt, at man kan sende forslag til kandidater til Henning Hansen. 16. Regionale møder v. Jesper Kaas Schmidt Møde i KKR Midtjylland Orientering om de foreløbige punkter til møde i KKR Midtjylland 24. februar Bilag 20. Sagsoversigt til møde i KKR Midtjylland 24. februar 2015 Eva Glæsner påpegede, at der sandsynligvis skal et punkt vedrørende de justerede flygtningekvoter på dagsordenen. Der blev i den forbindelse opfordret til, at man anmoder KL om lidt længere tidsfrist på tilbagemeldingen om, hvorvidt man i kommunerne ønsker at modtage flere flygtninge end den oprindelige kvote Opfølgning på møde i KKR Midtjylland 18. november 2014 Link til referat fra møde i KKR Midtjylland 18. november 2014 Der var ingen bemærkninger til punktet. 9. februar 2015 / KD Net / Inger Nehm / / M\n14 Fredag 21. august 2015 Fredag 23. oktober 2015 Seminar 2015: Torsdag 10. december - fredag 11. december 2015 seminaret er for både kommunaldirektører og direktører i de 19 kommuner. Der var ingen bemærkninger til punktet. 20. Eventuelt Der var ingen bemærkninger til punktet. 9. februar 2015 / KD Net / Inger Nehm / / M\n16 Proces for Vækst- og udviklingsstrategi i 2015 Tidsplan 2015 Januar Februar Marts April Maj Juni August Sept. Oktober Nov. Dec. RR 28/1 25/2 25/3 29/4 27/5 24/6 26/8 30/9 28/10 25/11 16/12 RURU 14/1 4/2 11/3 15/4 13/5 10/6 12/8 16/9 7/10 11/11 2/12 VF 18/2 13/4 17/6 25/8 21/10 DK Vækstråd 12/3 25/6 17/9 Kontaktudvalg 16/3 5/5 (res) 24/8 (res) 20/11 Adm. styr. 4/2 24/3 3/6 13/8 5/10 2/12 KKR 24/2 20/4 12/6 10/9 20/11 KD-net 27/3 22/5 21/8 23/10 Prioritering af indsatsområder / Drøftelse/vedtagelse af første udkast til vækst- og udviklingsstrategi Præsentation af vækst- og udviklingsstrategi for Danmarks Vækstråd Drøftelse/vedtagelse af andet udkast til vækst- og udviklingsstrategi Endelig vedtagelse af vækst- og udviklingsstrategi 1\n17 3. udkast marts 2015 Vækst- og udviklingsstrategi Region Midtjylland Regionshuset Viborg Regional Udvikling\n18 3. udkast marts 2015\n19 3. udkast marts 2015 Vækst- og udviklingsstrategi Region Midtjylland\n20 Kolofon 3. udkast marts 2015\n21 3. udkast marts 2015 Indholdsfortegnelse Indholdsfortegnelse... 5 Forord... 6 Indledning... 7 Vision skridt på vejen... 9 Bæredygtig omstilling Strategi Sammenhængende byer Strategi Bedre uddannelse Strategi Fokuseret vækst Strategi... 17\n22 3. udkast marts 2015 Forord [Afventer mødet i den administrative styregruppe]\n23 Indledning 3. udkast marts 2015 [Indledningen vil beskriverne rammern for arbejdet med den regionale vækst og udvikling. Herunder vil der være en pointering af de partnerskaber, som står bag og er grundlaget for udmøntningen af den regionale vækst- og udviklingsstrategi. Den internationale dimension vil indgå som en særlig dimension for at sikre sammenhæng til bl.a. EU s strategier, krav om strategi vores smart specialisation, som er nødvndig for at opnå medfinansierig fra bl.a. Strukturfonde og Horizon Indledningen vil også beskrive regionens rolle som samarbejdsplatform mellem lokale, regionale og nationale aktører og deres strategrier, planer og partnerskabsaftaler.] Side 7\n24 3. udkast marts 2015 Vision Side 8\n25 3. udkast marts skridt på vejen [Her præsenteres et første udkast til delmål for strategien de skal give retning for strategien og gå på tværs af de fire strategispor, således at der blive tale om en sammenhængende indsat] Vi har en ambitiøs vision for vækst og udvikling i Region Midtjylland frem til Vi vil gerne nå i mål, og derfor har vi sat en række delmål, som skal sætte retningen for vores arbejde i de kommende år. 1. Vi øger andelen af grøn energi I 2025 kommer halvdelen af det midtjyske energiforbrug fra vedvarende energikilder 2. Vi reducerer mængden af affald I 2035 genanvender vi 70 procent af det affald, der produceres i regionen 3. Vi passer på vores ressourcer I 2020 sker byudvikling uden negativ effekt på grundvandet, blandt andet i kraft af forpligtende byudviklingsaftaler med de større byer i regionen 4. Vi gør transporten mere effektiv og miljøvenlig Andelen af borgere, der bruger den kollektive trafik, stiger hvert år, og de tyndt befolkede områder får alternative trafiktilbud 5. Vi sikrer fri bevægelighed for mennesker, viden og varer I 2030 har vi en fast Kattegatforbindelse og en sømløs bredbåndsdækning i hele regionen. 6. Vi styrker kulturen Den midtjyske kultursektor bliver stærkere gennem netværkssamarbejder på tværs af kulturområder, kunstarter og landegrænser. Kulturen bidrager til højere livskvalitet og gør regionen attraktiv for borgere, virksomheder og gæster. 7. Vi gør alle klogere overalt Regionen arbejder for at fastholde et decentralt uddannelsessystem og udvikle nye læringsformer, der sikrer unge overalt i regionen adgang til den ønskede uddannelse og letter virksomhedernes mulighed for at rekruttere kompetente medarbejdere. 8. Vi sikrer balancen mellem udbud af arbejdskraft og erhvervslivets behov Side 9\n26 3. udkast marts 2015 Det muliggøres af et samarbejde mellem erhvervs-, uddannelses- og beskæftigelsesområdet og omfatter desuden udenlandsk arbejdskraft samt borgere på kanten af arbejdsmarkedet. 9. Vi dyrker vores styrker I 2025 er der skabt nye vækstvirksomheder og nye job. 10. Vi hjælper virksomhederne med at sadle om til verdensmarkedet Globaliseringen kræver nye forretningsmodeller, der løbende skal udvikles og implementeres. Side 10\n27 3. udkast marts 2015 Bæredygtig omstilling Bæredygtig omstilling handler om at indrette morgendagens samfund, så vi fortsat kan leve godt, producere og forbruge uden at forringe miljøet og presse vores fælles ressourcer som fødevarer, energi, råstoffer og vand. Derfor handler bæredygtig omstilling også om at forny vores velfærdssamfund og eksempelvis håndtere, at flere bliver kronisk syge og har brug for behandling og pleje, og at flere end 8 procent af vores unge, allerede før de skal ud og være samfundsborgere, er blevet sat uden for fællesskabet. Internationale undersøgelser viser, at virksomheder, der går forrest med bæredygtig omstilling, klarer sig bedre end andre og således bidrager til vækst og velfærd. Det er altså muligt at bruge den bæredygtige omstilling til både at øge erhvervslivets konkurrenceevne og forny velfærdssamfundet. Her i regionen har mange virksomheder inden for eksempelvis plast, tekstil og byggeri investeret i mere ressourceeffektiv og miljøvenlig produktion, produkter og i udvikling af nye forretningsmodeller. Regionen har understøttet, at virksomhederne indgår i grønne samarbejder for at anvende hinandens restprodukter og minimere mængden af affald. En effektiv omstilling til vedvarende energi er en langsigtet og bekostelig affære, som kræver planlægning. Region Midtjylland har taget initiativ til at samle kommuner og energiselskaber om en samlet strategi, der skal føre til mindst 50 % vedvarende energi i På velfærdsområderne er der udarbejdet sundhedsaftaler, der peger frem mod en bæredygtig omstilling på sundhedsområdet. På det sociale område har kommuner og regioner samarbejdet om at finde nye løsninger for de mange udsatte borgere i regionen. Strategi Region Midtjylland ønsker at fremme dagsordenen om cirkulær økonomi blandt andet ved at støtte industrielle forretningsmodeller og initiativer, der sigter mod at udnytte ressourcerne effektivt og undgå spild. Det kan ske ved at genanvende materialer og bevare deres værdi i nye produkter. Eller ved at udvinde højværdiprodukter af lavværdiprodukter, eksempelvis stoffer til medicinsk brug fra spildprodukter i fødevareindustrien (bioøkonomi). Derudover vil vi fortsætte og udbygge samarbejdet med kommuner og ministerier om strategisk ressourceplanlægning med henblik på gensidigt forpligtende aftaler. Side 11\n28 3. udkast marts 2015 I 2025 vil vi have fordoblet biomasseudbyttet på grund af bæredygtige dyrknings- og produktionssystemer, og i 2035 vil vi genanvende mindst 70 procent af det affald, der produceres i regionen. Vi arbejder for et sammenhængende energisystem baseret på vedvarende energi på tværs af regionen. Det foregår i tæt samspil med kommuner og energiselskaber. Det foreløbige mål er 50 procent vedvarende energi i 2025 i 2013 var andelen 34 procent i Region Midtjylland og 27 procent på landsplan. Vi accelererer arbejdet med klimatilpasning herunder tager vi initiativ til nye samarbejder med henblik på at skabe de bedste løsninger med forretningspotentiale. Både klimatilpasning og grundvandsbeskyttelse skal fremover indarbejdes i byplanlægningen for de voksende byer. Vi beskytter vores grundvand, så også vores efterkommere kan drikke urenset vand. Det betyder, at vi samarbejder internationalt om at finde nye veje til at håndtere forureninger og identificere nye trusler mod grundvandet. Samtidig samarbejder vi med kommunerne om at fjerne forureninger på flere tusinde midtjyske grunde, vi har kortlagt som forurenede. Som myndighed på råstofområdet vil vi sikre en balance mellem flere interesser: Der skal være tilstrækkeligt med sten, sand, grus med mere til eksempelvis vejanlæg og byggeri, og indvindingen skal ske uden at genere miljøet og borgerne unødigt. Vi vil støtte initiativer, der stimulerer efterspørgslen efter bæredygtige produkter, services og løsninger ikke mindst blandt de offentlige aktører. Som stor offentlig aktør vil vi støtte anvendelsen af rene materialer, eksempelvis ved at fjerne eller erstatte skadelige stoffer og ved at efterspørge ikke-skadelige produkter. Vi samarbejder allerede med kommunerne om at øge efterspørgslen efter grønne løsninger, f.eks. om nye planlægningsværktøjer, nye samarbejdsformer og nye indkøbsmodeller, der nu også har inspireret til statslige tiltag. Vi vil udvikle partnerskaber, der tør gå forrest og eksperimentere med at udvikle effektive løsninger på udfordringer, der presser velfærdsområdet. Side 12\n29 3. udkast marts 2015 Sammenhængende byer I disse år vokser byerne. Det er her, de unge søger hen for at uddanne sig, for at arbejde og for at bosætte sig. Virksomheder placerer sig i byernes oplande for at tiltrække højtuddannet arbejdskraft og for at få adgang til videnmiljøer og samarbejdspartnere. Region Midtjyllands geografi rummer en mangfoldighed af bystørrelser og landområder, som har hver deres styrker. Mellem byerne og deres oplande er der et tæt samspil og en gensidig afhængighed, som kan bidrage til at skabe sammenhæng på tværs af regionen. Som eksempler kan nævnes Kulturby 2017, der er udgangspunkt for et kultur- og erhvervsamarbejde på tværs af Region Midtjylland og de 19 kommuner. Flytning mod byerne og den demografiske udvikling er en udfordring for de dele af regionen, hvor befolkningsgrundlaget i forvejen er tyndt. Det truer udbuddet af offentlig service og udbuddet af uddannelser og kultur, samt mulighederne for at tiltrække virksomheder. I de voksende byer er trængsel, forurening og manglen på boliger en stadig større udfordring. Strategi Vi vil i Region Midtjylland arbejde for at skabe sammenhæng mellem byerne og deres oplande. Vi vil arbejde for, at der etableres partnerskaber mellem uddannelsesinstitutioner, kulturaktører, virksomheder og offentlige institutioner for at skabe nye og fleksible udbud af uddannelse og kultur, som kan bidrage til at fastholde og styrke vækst og udvikling på tværs af regionen. Vi vil lade samarbejdet mellem Region Midtjylland og de 19 kommuner om det europæiske projekt Kulturhovedstad 2017 danne grundlag for en videreudvikling af en fælles indsats på kulturområdet. Herunder vil vi udvikle netværkssamarbejderne inden for kunst og kultur med særligt fokus på det internationale samarbejde og samarbejdet på tværs af forskellige kunstarter og kulturområder. I Region Midtjylland vil vi sammen med Midttrafik, kommuner og staten arbejde for at etablere et sammenhængende, hurtigt og energieffektivt kollektivt trafiknet, således at det bliver lettere at komme rundt i regionen til både job, uddannelse, oplevelser og ud i verden. Det betyder, at vi og regionens 19 kommuner fortsat vil samarbejde om at tiltrække statslige investeringer til vores trafikale infrastruktur, både til veje, jernbaner og en fast Kattegatforbindelse. Vi vil udvikle og udbygge den digitale infrastruktur i samarbejde med kommuner, forsyningsselskaber og staten. Digitale højhastighedsnet er en vigtig forudsætning for bosætning og erhvervsudvikling, herunder turisme. Side 13\n30 3. udkast marts 2015 Vi vil undersøge mulighederne i byernes vækst og udnytte de danske styrker inden for bæredygtighed, arkitektur, design, digitalisering og velfærd til at tilbyde løsninger til byer. Vi vil skabe erhvervsudvikling med udgangspunkt i Smart Cities. Side 14\n31 Bedre uddannelse 3. udkast marts 2015 For både virksomheder og offentlige institutioner vil viden og kvalifikationer være svaret på en udfordret konkurrenceevne på et globalt marked. Adgangen til en højt kvalificeret arbejdsstyrke og velfungerende videnmiljøer er afgørende for vækst og udvikling hos de midtjyske virksomheder og for tiltrækningen af nye virksomheder og medarbejdere. I Region Midtjylland er der i dag etableret en række samarbejder mellem erhvervslivet, uddannelses- og videninstitutioner og offentlige myndigheder. Samarbejdet tager udgangspunkt i virksomhedernes behov for tilstrækkelig og velkvalificeret arbejsstyrke. En tredjedel af den midtjyske arbejdsstyrke er i dag ufaglært, og i de kommende år vil behovet for faglærte stige. I dele af regionen vil også efterspørgslen efter højtuddannet arbejdskraft stige, mens nyuddannede akademikere vil gå ledige i andre dele af regionen. 82 % af de midtjyske unge gennemfører en ungdomsuddannelse; men kun hver femte vælger en erhvervsuddannelse. Strategi Vi vil i Region Midtjylland prioritere vores indsats i forhold til at dække virksomhedernes behov for arbejdskraft højt. Indsatsen skal rettes mod alle grupper: de unge, de ufaglærte, de faglærte og de højtuddannede. Der skal skabes gode muligheder for alle, også det stigende antal på kanten af eller uden for arbejdsmarkedet Vi vil gøre det muligt at rekruttere faglært og højtuddannet arbejdskraft på tværs af hele regionen. Vi vil i samarbejde med uddannelsesinstitutioner og erhvervslivet sætte fokus på uddannelses- og efteruddannelsesforløb, som også tager udgangspunkt i lokale forhold, hvor der kan være behov for fleksibilitet i forhold til gennemførelse og indhold. Vi vil arbejde for, at det skal være attraktivt at arbejde og bosætte sig i Region Midtjylland ved at skabe gode rammer for udenlandske medarbejdere og deres familier. For at sikre ny viden og innovation vil vi samarbejde med virksomheder og uddannelsesinstitutioner og videnmiljøer med det formål at styrke de midtjyske virksomheders konkurrenceevne, især inden for fødevarer, energi og klima, kreative erhverv samt industri. Side 15\n32 3. udkast marts 2015 Vi vil understøtte udviklingen af et sammenhængende uddannelsessystem, hvor der sikres gode overgange, og hvor vi i samarbejde med de regionale uddannelsesinstitutioner og erhvervslivet udvikler uddannelsestilbud, som kan bidrage til vækst og udvikling i Region Midtjylland. Uddannelser i Region Midtjylland skal have et internationalt perspektiv, hvor unge har mulighed for at samarbejde med andre og komme ud i verden. Der skal udvikles forløb, som sigter mod, at flere unge etablerer egen virksomhed eller bidrager til innovationen i eksisterende virksomheder. Vi vil samarbejde med bl.a. uddannelsesinstitutioner og kommuner for at iværksætte initiativer, som kan skabe relevante og rummelige uddannelsesmuligheder for alle unge i Region Midtjylland. Her skal der f.eks. tænkes i nye organisations- og læringsformer, herunder digitale løsninger. Vi vil i samarbejde med erhvervslivet og erhvervsskolerne sikre, at der skabes et relevant og dækkende udbud af erhvervsuddannelser i Region Midtjylland. Side 16\n33 Fokuseret vækst 3. udkast marts 2015 Fokuseret vækst dækker over syv vækstområder, som i de kommende år vil nyde særlig opmærksomhed i Region Midtjylland. Det er energi, fødevarer, turisme, it, kreative erhverv, sundhedsinnovation samt Midtjylland som produktionsregion. Nogle er oplagte styrkeområder, der allerede genererer vækst og skaber mange arbejdspladser, mens andre har potentiale til at blive det ikke mindst med målrettede og langsigtede regionale initiativer i ryggen. På fødevareområdet er vi både nationalt og internationalt i særklasse. På avanceret produktion og inden for energi og miljø er vi ligeledes i front, mens vi på en række andre vækstområder er med til at skabe en stærk, samlet national indsats. Vækstforums tidlige beslutning om at koncentrere indsatsen på nogle få, stærke områder har skabt gode resultater og har også fået ros af OECD. Det samme har indsatsen for at udnytte mulighederne i lokale styrkepositioner. Region Midtjylland er i dag hjemsted for flere erhvervsklynger i international topklasse. De rummer en række af vores største og hurtigst voksende virksomheder og er en betydelig drivkraft for vækst og beskæftigelse i hele Danmark. Sammen med relevante parter har Region Midtjylland vist evnen til at gå foran og se nye muligheder. Nu skal vi udnytte succesen til yderligere fremdrift - ikke mindst i de mange små- og mellemstore virksomheder. Region Midtjylland vil tage lederskab for at øge den regionale værdi- og jobskabelse markant. En betydelig andel af den samlede vækst skal komme fra de fokuserede vækstområder. Strategi Vi skal tiltrække og bidrage til at skabe de dygtigste virksomheder ved at synliggøre regionen som et attraktivt sted at investere og udvikle en virksomhed, opnå ny viden og skaffe de rigtige kompetencer. Det kræver, at vi bliver endnu bedre til at spotte og støtte de virksomheder, som har ekstra høje vækstambitioner og ser nye forretningsmuligheder i samarbejde med andre. Vi skal også turde satse på eliten ved at udvikle fokuserede elitetilbud til både unge og etablerede virksomheder. Vi ved, at en meget stor del af vækstpotentialet er samlet i de små og mellemstore virksomheder. De har ekstra høje ambitioner og har på tre år netto skabt mere end arbejdsplader i regionen. Mange af disse virksomheder findes på de nævnte vækstområder. Side 17\n34 3. udkast marts 2015 Vi skal understøtte, at der skabes mange nye, internationalt konkurrerende virksomheder, og at virksomheder med avanceret industri bygger videre på styrker inden for automatisering, strategisk forretningsudvikling, produktudvikling og digitalisering. Virksomhederne skal tage nye globale forretningsmodeller i brug, og der er behov for en endnu mere ambitiøs, international tilgang til vækstmuligheder. De syv vækstområder vil være udgangspunkt for den regionale indsats. På fødevareområdet vil Region Midtjylland være det nationale centrum for udvikling, innovation, uddanelse ogi investeringer inden for fremtidens fødevaresektor. Her vil vi bl.a. udnytte vores forspring som europæisk foregangsregion for bioøkonomi. Vi vil tiltrække internationale samarbejdspartner og investeringer til den videre udvikling af sektoren. Der skal bl.a. arbejdes for at skabe tættere samarbejde og synergi mellem nationale, regionale og kommunale initiativer. Det skal understøttes af et dynamisk innovationsmiljø for udvikling nye produkter, forretningsmodeller og markeder, der bygger på den mangfoldighed og høje internationale standarder, som findes blandt virksomheder og videnmiljøer i dag. En række analyser udpeger den danske fødevareklynge som Europas største og mest innovative. Midtjyske virksomheder, bl.a. Arla og Danish Crown står for godt 40 % af den samlede danske fødevareeksport på 151 mia. kr. Vækstområdet er inde i en udfordrende omstilling fra storproduktion af let forarbejdede landbrugsprodukter til specialiserede højværdiprodukter med fokus på høj kvalitet og særlig funktionalitet, hvilket stiller nye krav til virksomhedernes kompetencer og evne til at nytænke. Fire regionale fødevarenetværk har bidraget til innovation, markedsføring af lokalområdernes styrker og har skabt nye arbejdspladser i yderområderne. På energi- og miljøområdet vil vi gå forrest med udviklings- og demonstrationsprojekter, der omstiller energiforsyningen til vedvarende energi, og som kan styrke de erhvervsmæssige vækstmuligheder. Vi vil sætte fokus på hele værdikæden og de specialiseringer inden for vindenergi, biomasse og vand, som findes i regionen. Vindenergi og biomasse er to områder, hvor Midtjylland rummer nogle af verdens førende virksomheder og råder over viden på internationalt topniveau, herunder Vestas og Siemens. Alene inden for energi og klima er eksporten på 40 mia. kr. På energiområdet er Region Midtjylland en frontløber på såvel andelen af vedvarende energi som erhvervsmæssigt. En lang række små og mellemstore virksomheder skal nu omstille sig til at være leverandører på et hurtigt voksende globalt marked. Side 18\n35 3. udkast marts 2015 Vi vill understøtte udviklingen af Midtjylland som produktionsregion og virksomheder med avanceret industri og bygge videre på styrker inden for automatisering, strategisk forretningsudvikling, produktudvikling og digitalisering. Den midtjyske industri er en stærk drivkraft for velstand og vækst i produktivititeten. Industrien har en eksport på 117 mia. kr. og 65 % af den midtjyske eksport stammer herfra. Region Midtjylland spiller en afgørende rolle som Danmarks produktionsregion nummer ét. Midtjyske virksomheder som Grundfos, der fremstiller avanceret procesteknologisk udstyr, er i front på verdensplan, og på en række af de andre vækstområder er der mange arbejdspladser knyttet til produktionsaktivitet. Regionen skal være et internationalt anerkendt kreativt kraftcenter. Vi vil udvikle stærke, selvbærende, kreative erhvervsklynger, der enten kan supplere eksisterende nationale netværk eller udvikle sig til nationale klyngenetværk. De kreative erhverv og kreativitet i det hele taget skal bringes i spil i forhold til at øge innovationshøjden og finde nye løsninger på tværs af sektorer og kompetencer i såvel den private som i den offentlige sektor. Regionen vil fortsat støtte op om, at der bibeholdes en stærk it-sektor i Midtjylland, og at denne løbende udvikles bl.a. via gode forhold for iværksættere samt et højt vidensniveau. Desuden skal it som vækstdriver i stigende grad udnyttes i de øvrige erhverv. De kreative erhverv, turisme og it beskæftiger næsten i regionen og har en årlig eksport på 28 mia. kr. Ud over at de kreative erhverv rummer et stort vækst- og eksportpotentiale i sig selv, kan stærke kreative virksomheder bidrage til styrket innovation og konkurrenceevne i de øvrige erhverv. It-sektoren omsatte i 2014 for 193 mia. kr. og står for knap 9 % af den midtjyske beskæftigelse. It rummer et stort vækst- og eksportpotentiale i sig selv og bidrager i stor stil til styrket innovation og konkurrenceevne i både fremstillings- og serviceerhvervene. Vores indsats for turismerhvervet fokuser på erhvervsturismen og kystturisme. Her skal der arbejdes videre med professionalisering og kompetenceudvikling, således at turismeerhvervet kan konkurrere internationalt. Vi vil understøtte samarbejder der kan samle de mange små og store aktører om at løse opgaven på tværs af regionen. Samspillet mellem turisme og kultur Kulturhovedstad 2017 skal styrkes for at udvikle turismen og give bedre oplevelser. Desuden skal samarbejde med videnmiljøer medvirke til at udvikle turismen, hvor især samspillet mellem Side 19\n36 3. udkast marts 2015 Aarhus Universitet og erhvervsturismen er vigtig. Udvikling og gennemførelse af internationale events - erhvervsmæssige, sportslige og kulturelle skal bidrage til at profilere regionen nationalt og internationalt og er samtidig med til at gøre regionen attraktiv for gæster og borgere. Turismen i Region Midtjylland beskæftiger og bidrager med en eksportindtægt på 5,5 mia. kr. Kyst- og naturturisme er en styrkeposition og har stor betydning for beskæftigelsen i regionens yderområder ikke mindst på grund af følgeomsætning i øvrige erhverv. Turismen har gennem de senere år arbejdet med professionalisering af erhvervet samt udvikling af stærke kystdestinationer og erhvervsturisme til et internationalt niveau. På Sundhedsområdet vil vi forbinde behovene for sundhedsinnovation med forskning, og gøre det nemmere for virksomheder at samarbejde med brugerne om udviklingen af løsninger og services, der kan nå det globale marked og effektivisere det danske sundhedsvæsen. Vi har allerede etableret MedTech Innovation Consortium (MTIC) sammen med Aarhus Universitet, VIA University College, et flertal af kommunerne i regionen og erhvervslivet. Endelig er Region Midtjylland fast besluttet på, at de store sygehusinvesteringer og en række forskningsmæssige styrkepositioner skal udnyttes til at skabe mere produktudvikling, internationalt samarbejde og flere nye erhvervssucceser inden for sundhed og velfærd. Det er et langt sejt træk at udvikle sundhedsklyngen, og selvom der er etableret adskillige samarbejder og økosystemet er styrket, er der stadig et stykke vej, inden potentialet bliver udnyttet optimalt set i sammenligning med andre succesfulde europæiske regioner. Der er ikke mindst et behov for, at de offentlige parter stiller et tydeligt marked til rådighed som aftagere af nye, innovative produkter og løsninger. Side 20\n37 3. udkast marts 2015 BAG_afsender Side 21\n38 Dato: Anbefaling vedr. regulering af takster for 2015 grundet ændret lønfremskrivning DASSOS s Forretningsudvalg besluttede på møde den 25. februar 2015 at anbefale kommuner og region, at taksterne for 2015 nedsættes grundet de ændres lønfremskrivninger for Anbefalingen følger dermed KL s anbefaling. Prinsens Allé 5 DK-8800 Viborg Tlf.: Baggrund Kommunernes Landsforening (KL) har den 18. februar 2015 udmeldt nyt lønskøn for 2015, som ligger væsentligt under deres tidligere skøn fra juni 2014, der er indarbejdet i taksterne for KL s lønskøn for 2014 til 2015 er nedsat fra 2,00 procent til 1,38 procent. Forklaringen er den nye generelle overenskomst, som er indgået mellem KL og Forhandlingsfællesskabet. Overenskomstresultatet for 2015 ligger således 0,62 procentpoint under det niveau, som er indarbejdet i de kommunale og regionale takster. KL anbefaler, at kommunerne reducerer deres lønbudgetter for 2015 til det niveau, der følger af KL s forlig med Forhandlingsfællesskabet. Baggrunden for denne anbefaling er, at det kan forventes, at der i de kommende økonomiforhandlinger med Staten vil blive taget højde for ændringer i pris- og lønudviklingen. Det er derfor sandsynligt, at Staten vil medtage den faldende lønudvikling i midtvejsreguleringen af budget Ligeledes vil den udgiftsramme, som kommunernes regnskaber holdes op mod i forhold til sanktionslovgivningen, være lavere end niveauet i økonomiaftalen for Begrundelse Udover at følge KL s anbefaling er begrundelsen for Forretningsudvalgets anbefaling følgende: Det sikres at betalingskommunerne får takstreduktionen i 2015, hvor reguleringen af deres bloktilskud vil finder sted. Det sikres at driftsherre ikke kan beholde lønreduktionen. (Ved kun at fortage en reduktion af budgettet vil driftsherre have mulighed for selv at beholde reduktionen ved at bruge hele takstindtægten til trods for et lavere budget.) Den administrative byrde er relativ let, idet takstreguleringen finder sted tideligt på året, så det er begrænset hvor mange måneder der skal krediteres. Hvordan I givet fald skal den enkelte driftsherre genberegne takster med udgangspunkt i reducerede lønbudgetter. Genberegningen må kun tage højde for reduktionen i lønbudgettet, med mindre der er begrundelse for at ændre taksterne ud fra de angivne grunde i Styringsaftalens bilag 2 kapitel 6. Genberegningen skal fortages snarest, og indberettes til Sekretariat for rammeaftaler via takstfilen for 2015 med gældende takster. Tilbudsportalen skal opdateres med de nye takster, og de nye lønbudgetter. Budgettet der er sendt til Socialtilsynet skal ikke indsendes igen. Er der endnu ikke indsendt budgetter til Socialtilsynet skal den ændrede lønfremskrivning indarbejdes i budgettet til Socialtilsynet. Dato: 2. marts 2015 Sagsbehandler: Keld Hørdum Sørensen Tlf\n39 BILAG Skriftlig orientering til møde i Kd-net 27. marts Spareplan for Region Midtjylland Region Midtjylland skal udarbejde en spareplan for årene på 660 mio. kr..kosu-formandskabet er i dialog med den regionale ledelse omkring spareplanen. Regionen har tilkendegivet, at kommunerne vil blive rettidigt inddraget på de punkter af spareplanen, der får betydning for den kommunale indsats. Forslag til sparekatalog for Region Midtjylland offentliggøres 27. april Mere information om spareplanen kan findes på hjemmesiden: 2. Godkendelse af sundhedsaftalen og tillæg vedrørende Samsø Kommune Sundhedsaftalen er godkendt af Regionsrådet samt 18 ud af 19 byråd i den midtjyske region. Samsø Kommune har oplyst, at de ikke kan godkende aftalen, da der er behov for at få præciseret de særlige forhold, der er for Samsø Kommune grundet kommunes geografiske og demografiske forhold. Der er derfor udarbejdet et forslag til et tillæg til sundhedsaftalen vedrørende Samsø Kommune. Tillægget udbygger vilkårene for Samsø Kommune i forhold til det faglige samarbejde med hospital og praktiserende læger samt i forhold til kommunale og regionale samarbejdsfora. Tillægget behandles i Sundhedskoordinationsudvalget, KKR Midtjylland, Byrådet i Samsø Kommune og Regionsrådet i marts-april med henblik på en samlet godkendelse af Sundhedsaftalen. Sundhedsstyrelsen har 13. marts 2015 meddelt, at sundhedsaftalen er godkendt med det forbehold, at Samsø Kommune godkender sundhedsaftalen senest 1. juli Strategi for telesundhed Telesundhedsområdet har gennem de sidste fem år været præget af stor dynamik. Staten, regionerne, almen praksis og kommuner har igangsat forskellige telesundhedsprojekter. Endvidere har Regeringen, DR og KL hver for sig og i fællesskab udformet strategier for området. De væsentligste bidrag i denne sammenhæng er national handlingsplan for udbredelse af telemedicin, national strategi for digitalisering af sundhedsvæsenet ( Digitalisering med effekt ) og Region Midtjyllands strategi for udvikling af telemedicin fra De enkelte kommuner har i varierende omfang også rammesat telesundhed. Der har imidlertid ikke været en fælles tværkommunal og sektoriel strategi for telesundhed, der kan binde de enkelte indsatser sammen. KOSU har derfor taget initiativ til, at der nedsættes en tværsektoriel arbejdsgruppe, der skal arbejde med udviklingen af en ny tværsektoriel strategi for området. Strategiarbejdet gennemføres i et samarbejde med Region Midtjylland.\n40 BILAG 4. Fælles servicecenter for telesundhed På møde i Kd-net 30. januar 2015 blev det drøftet hvilke kommuner, der ønsker at deltage i projekt fælles servicecenter for telesundhed. Efterfølgende har Holstebro, Viborg, Silkeborg, Favrskov, Randers, Horsens og Aarhus Kommuner tilkendegivet, at de ønsker at deltage i projektet. Holstebro, Silkeborg og Horsens Kommuner indgår i styregruppen for projektet, mens alle syv kommuner vil indgå i en kommunal følgegruppe til projektet. Den samlede projektorganisering kan illustreres således: 5. Status på aftale om fælles medicinkort (FMK) Der arbejdes fortsat på, at få de sidste detaljer på plads i aftalen om oprydning i FMK i Region Midtjylland. Som en del af aftalen skal Region Midtjylland sikre et entydigt kontaktpunkt for praktiserende læger, der henvender sig til en hospitalslæge i forbindelse med en ajourføring af en borgers medicinkort. Region Midtjylland forventer at få en afklaring i forhold til kontaktpunktet på plads på møde i regionens EPJ-styregruppe 23. marts Herefter forventes det, at FMK-aftalen kan godkendes og træde i kraft hurtigst muligt.\n41 BILAG 6. Praksisplan for fysioterapi og analyse af styringsmuligheder Forslag til praksisplan for fysioterapi har været i høring, og Samarbejdsudvalget for Fysioterapi i Region Midtjylland drøftede på møde 5. marts høringssvarene til planen. Alle de 19 midtjyske kommuner har afgivet høringssvar, og Samarbejdsudvalget påskønner den store interesse, der har været for at give høringssvar til praksisplanen. Høringssvarene indarbejdes nu i planen, og Samarbejdsudvalget drøfter nyt udkast til praksisplan på møde 28. maj Det endelige forslag til praksisplan sendes til godkendelse i byråd og Regionsrådet, inden planen træder i kraft. Som besluttet på møde i Kd-net 30. januar 2015 har KOSU endvidere igangsat en analyse af styringsmuligheder i forhold til den vederlagsfrie fysioterapi med henblik på, at problemstillingerne vedrørende styring og økonomi på området kan løftes op på nationalt niveau. Analysearbejdes gennemføres i et samarbejde med Region Midtjylland. 7. Politisk møde på sundhedsområdet 7. april 2015 De kommunale medlemmer af Sundhedskoordinationsudvalget, Praksisplanudvalget samt formænd, næstformænd og direktører for udvalgene på sundhedsområdet er inviteret til fælles møde 7. april På mødet drøftes blandt andet implementering af sundhedsaftalen, status på praksisplanen for almen praksis og fremtidens sundhedsvæsen.\n42 N OTAT KKR MIDTJYLLAND De 19 midtjyske kommuners fælles politiske pejlemærker på arbejdsmarkedsområdet Med organiseringen af beskæftigelsesindsatsen pr. 1. januar 2015 har den enkelte kommune det fulde ansvar for beskæftigelsesindsatsen for alle borgere. Der lægges vægt på betydningen af samarbejde på tværs af kommuner og de regionale arbejdsmarkedsråd tillægges en strategisk og rådgivende rolle. Tværkommunalt samarbejde om beskæftigelsesindsatsen skal herefter drøftes i kommunekontaktra dene (KKR) under KL. KKR udpeger desuden kommunale repræsentanter til de regionale arbejdsmarkedsråd (RAR). KKR Midtjylland har den 20. april 2015 vedtaget, at de 19 midtjyske kommuners samarbejde på arbejdsmarkedsområdet skal: Den 23. marts 2015 Sags ID: SAG Dok.ID: Direkte Mobil Aarhus Kommune Aarhus Rådhus Rådhuspladsen 8000 Aarhus C Side 1/4 Bidrage til vækst og beskæftigelse i hele regionen Hvile på en vidensbaseret langsigtet strategisk samtænkning af uddannelses-, beskræftigelses- og vækstpolitikker Understøtte at konkrete beskæftigelsesindsatser spiller sammen med tiltag til fremme af vækst og udvikling Understøtte, at det regionale arbejdsmarked er velfungerende i forhold til at kunne løse evt. regionale ubalancer mellem udbud og efterspørgsel efter arbejdskraft Bidrage til en efterspørgselsdrevet tilgang til konkrete beskæftigelsesindsatser og til den virksomhedsrettede indsats Bidraget til, at strategier og indsatser på arbejdsmarkedsområdet kommer alle borgere til gode, også borgere udenfor eller på kanten af arbejdsmarkedet Bidrage til at holde fokus på indsatser, der virker og fjerne evt. barrierer for dem.\n43 Pejlemærkerne udmøntes gennem: De kommunale repræsentanters arbejde i de to RAR Strategiske drøftelser i KKR Midtjylland Strategiske og konkrete samarbejder med andre aktører på området Konkrete aktiviteter i regi af fx KKR s Dialogforum på uddannelsesområdet Arbejdet understøttes af den administrative styregruppe på området, nedsat af KD-net. Bilag: 1. Ministerens skrivelse af 18. december Oversigt over medlemmer af RAR Østjylland, RAR Vestjylland og den administrative styregruppe 3. Oversigt over de midtjyske kommuners eksisterende samarbejder på beskæftigelsesområdet (under udarbejdelse) 2\n44 4. Link til L59 om organisering og understøttelse af beskæftigelsesindsatsen m.v. Bilag 1: Det betyder at; Bidrage til vækst og beskæftigelse i hele regionen Der arbejdes med tiltag til flytning af ledig arbejdskraft i den østlige del af regionen til ledige jobs i den vestlige del af regionen Overvejelser og tiltag vedr. det langsigtede kompetencebehov skal kobles med overvejelser uddannelsesudbuddets betydning for vækstmuligheder/mulighederne for at stoppe stagnation og fraflytning i alle dele af regionen. Hvile på en vidensbaseret langsigtet strategisk samtænkning af uddannelses-, beskæftigelses- og vækstpolitikker Der udarbejdes systematiske analyser af behovet for arbejdskraft, kvantitativt fordelt på brancher. Der holdes fokus på virksomhedernes kompetencebehov og de uddannelsesmæssige muligheder for at match behovet. Der etableres et virksomhedspanel til sparring vedr. kort- og langsigtede strategier og indsatser Uddannelsesinstitutionerne inddrages. Understøtte at beskæftigelsesindsatser spiller sammen med tiltag til fremme af vækst og udvikling Sikre, at der er gennem et relevant uddannelsesudbud er kompetent arbejdskraft til rådighed for vækstvirksomheder og brancher Understøtte, at det regionale arbejdsmarked er velfungerende i forhold til at kunne løse evt. ubalancer mellem udbud og efterspørgsel efter arbejdskraft Samarbejde mellem jobcentrene, der sikrer, at konkrete virksomheders konkrete efterspørgsel efter arbejdskraft kan dækkes af borgere bosat i andre kommuner 3\n45 Bidrage til en efterspørgselsdrevet tilgang til konkrete beskæftigelsesindsatser og til den virksomhedsrettede indsats Gennem fælles kompetenceløft/-udvikling sikres fælles sprog og faglig forståelse for konsulenter i den virksomhedsrettede indsats på tværs af kommuner og på tværs af sektorer Indsatsen koordineres udfra en key-account mannager tilgang. Bidrage til, at strategier og indsatser på arbejdsmarkedesområdet kommer alle borgere til gode, også borgere udenfor eller på kanten f arbejdsmarkedet. xxxxxxxxxxxxx Bidrage til at holde fokus på og fjerne barrierer for indsatser, der virker xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxx 4\n46 N O T A T Information om de regionale arbejdsmarkedsråd 18. december 2014 Geografisk inddeling af de regionale arbejdsmarkedsråd De otte regionale arbejdsmarkedsråd vil have følgende geografiske inddeling: RAR Nordjylland: Brønderslev, Frederikshavn, Hjørring, Jammerbugt, Læsø, Mariagerfjord, Morsø, Rebild, Thisted, Vesthimmerland og Aalborg. RAR Vestjylland: Herning, Holstebro, Ikast-Brande, Lemvig, Ringkøbing- Skjern, Skive, Struer og Viborg. RAR Østjylland: Favrskov, Hedensted, Horsens, Norddjurs, Odder, Randers, Samsø, Silkeborg, Skanderborg, Syddjurs og Aarhus. RAR Sydjylland: Billund, Esbjerg, Fanø, Fredericia, Haderslev, Kolding, Middelfart, Sønderborg, Tønder, Varde, Vejen, Vejle og Aabenraa. RAR Fyn: Assens, Faaborg-Midtfyn, Kerteminde, Langeland, Nordfyn, Nyborg, Odense, Svendborg og Ærø. RAR Sjælland: Faxe, Greve, Guldborgsund, Holbæk, Kalundborg, Køge, Lejre, Lolland, Næstved, Odsherred, Ringsted, Roskilde, Slagelse, Solrød, Sorø, Stevns og Vordingborg. RAR Hovedstaden: Albertslund, Allerød, Ballerup, Brøndby, Dragør, Egedal, Fredensborg, Frederiksberg, Frederikssund, Furesø, Gentofte, Gladsaxe, Glostrup, Gribskov, Halsnæs, Helsingør, Herlev, Hillerød, Hvidovre, Høje-Taastrup, Hørsholm, Ishøj, København, Lyngby-Taarbæk, Rødovre, Rudersdal, Tårnby og Vallensbæk. RAR Bornholm: Bornholm Betjening af de regionale arbejdsmarkedsråd RAR Nordjylland, RAR Vestjylland og RAR Østjylland betjenes af det decentrale arbejdsmarkedskontor i Aalborg. RAR Sydjylland og RAR Fyn betjenes af det decentrale arbejdsmarkedskontor i Odense\n47 RAR Sjælland, RAR Hovedstaden og RAR Bornholm betjenes af det decentrale arbejdsmarkedskontor i Roskilde. De decentrale arbejdsmarkedskontorer er regionalt placerede kontorer under Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering. Det arbejdsmarkedskontor, som har ansvaret for det enkelte regionale arbejdsmarkedsråd, vil tage kontakt til de udpegede medlemmer og suppleanter med henblik på afholdelse af det første møde i rådet. De regionale arbejdsmarkedsråds opgaver Det regionale arbejdsmarkedsråd skal varetager følgende opgaver: 1. Indgår i et samspil med kommunerne og understøtte beskæftigelsesindsatsen på tværs af kommunerne. Det indebærer, at rådet skal understøtte en effektiv og sammenhængende beskæftigelsesindsats på tværs af kommunegrænser, fagområder og arbejdsløshedskasser. 2. Rådgiver og går i dialog med kommunerne om udviklingen af beskæftigelsesindsatsen. Det indebærer, at rådet skal understøtte og rådgive kommuner og arbejdsløshedskasser i forbindelse med udvikling af beskæftigelsesindsatsen. Rådet orienteres om de kommunale beskæftigelsesplaner og kan henvende sig til kommunerne med bemærkninger hertil. Rådet har en rådgivende funktion i forhold til bl.a. at bidrage med parternes viden om arbejdsmarkedet. 3. Samarbejder og koordinerer beskæftigelsesindsatsen med arbejdsløshedskasser og andre aktører, herunder VEU-centre og de regionale Vækstfora. Det indebærer, at rådet skal indgå i en koordination af beskæftigelses- uddannelses- og erhvervsområdet via et samarbejde med VEU-centrene og regionerne/de regionale vækstfora, herunder sikre en drøftelse af, hvordan man bedst muligt kan understøtte og koordinere en regional udvikling i retning af, at flest mulige ledige kan komme i beskæftigelse, f.eks. i forbindelse med infrastrukturinvesteringerne i den enkelte region, eller hvordan den regionale indsats som varetages af de lokale jobcentre, uddannelsesinstitutioner og væksthuse - kan bidrage til en koordineret opkvalificering af de ledige f.eks. via midler fra Socialfonden. Rådet kan indgå en partnerskabsaftale med de regionale vækstfora jf. Regeringens vækstpartnerskabsaftale med de regionale vækstfora. Rådet koordinerer endvidere uddannelses- og erhvervsvejledningen. 4. Koordinerer virksomhedsindsatsen og indsatsen rettet mod områder med mangel på arbejdskraft og områder med høj ledighed. Det indebærer, at rådet skal understøtte, at kommunerne samarbejder i forhold til virksomhedsindsatsen, og at kommunerne i beskæftigelsesindsatsen har fo- 2\n48 kus på områder med mangel på arbejdskraft og på områder med høj ledighed. 5. Godkender den regionale positivliste for den regionale uddannelsespulje. Det indebærer, at rådet drøfter og godkender positivlisten for den regionale uddannelsespulje, jf. 33 b i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats. 6. Varetager opgaver, som efter anden lovgivning er henlagt til rådene. Det indebærer, at rådet overtager opgaver, som det nuværende regionale beskæftigelsesråd og det lokale beskæftigelsesråd har efter denne og andre love: o o o o o Modtager underretninger om varsling af større afskedigelser efter varslingsloven. Træffer afgørelse om, hvorvidt betingelsen om merbeskæftigelse er opfyldt ved ansættelse med løntilskud hos private arbejdsgivere, der ikke er omfattet af en kollektiv overenskomst, jf. lov om en aktiv beskæftigelsesindsats. Træffer afgørelse om dispensation fra rimelighedskravet for personer, der er i virksomhedspraktik og nytteindsats jf. lov om en aktiv beskæftigelsesindsats. Godkender arbejdsfordelingsordninger i forbindelse med virksomheder, som i en periode har nedsat produktion, jf. lov om arbejdsløshedsforsikring m.v. Afgiver udtalelse til Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering i sager om meddelelse af opholdstilladelse på grundlag af beskæftigelse til tredjelandsstatsborgere. Derudover videreføres praksis i regi af de regionale arbejdsmarkedsråd, hvorefter de lokale beskæftigelsesråd afgiver udtalelse til Kriminalforsorgen om etablering af pladser til samfundstjeneste. Oversigt over medlemmer og suppleanter til de regionale arbejdsmarkedsråd RAR Nordjylland Organisation Medlem Suppleant DA Frede A. Hansen Birgitte Messmann Nielsen DA Bjarne Smedegaard - DA Kurt F. Sørensen - DA Jacob Bøhme Christensen - DA Birgit Frederiksen - DA Ann B. Poulsen Jens Troldborg 3\n49 LO Lars Christensen Lene Haugbølle LO Aase Quist Kim Jacobsen LO Mette Pedersen Ivan Ziegler LO Jørn Larsen Ole Madsen LO Peter Thyregod Charlotte Enevoldsen FTF Søren Eriksen Britta Mølgaard Akademikerne Ole Lidegaard Christian Volmer Nielsen Lederne Karina Fisker Steen Knørr Kommune Finn Cilleborg Henrik Christensen Kommune Mai-Britt Iversen Birgit Hansen Kommune Ulla Vestergaard Lene Hansen Kommune Gert Fischer Bøje Holmsgaard Lundtoft Kommune Jørgen Christensen Danny Juul Jensen DH Jette Myglegaard Inger Steen Møller Regionsråd Bente Bang Arne Nielsen RAR Vestjylland Organisation Medlem Suppleant DA Jens Ladefoged - DA Mogens Lindhard - DA Jeanette Duvander John Hermansen DA Tove Kjeldsen - DA Keld Sandahl - DA Ann B. Poulsen Jens Troldborg LO Ryan Poulsen Tommy Christensen LO Helge Albertsen Hanne Ebbesen LO Birgitte Nielsen Jens Klaris LO Karin Østerby Marianne Køpke LO Claus Clavilla Jens Ole M. Olesen FTF Helen Sørensen Thor Jensen Akademikerne Ib Kongstad Anders K. Kristensen Lederne Bjarne Kragh Jensen Aage Mørch Sørensen Kommune Kenneth Bro Lars Stampe Kommune Jørgen Vedel Eriksen Pia Vestergaard Kommune Mads Jakobsen Arne Lindgren Kommune Bent Brodersen Annette Mosegaard Kommune Torsten Nielsen Simon Vanggard Nielsen DH Ole Johnsen Bente Castenschiold Regionsråd Ulla Diderichsen Steen Jakobsen RAR Østjylland Organisation Medlem Suppleant DA Annette Vittrup Søren Vanting DA Per Laursen - DA Maja Bangsgaard - 4\n50 DA Peehr Svensson - DA Jacob Beck Wätjen Agnetha Nielsen DA Ann B. Poulsen Jens Troldborg LO Lydia Frydia Callesen Ole V. Christiansen LO Hans A. Sørensen Peter Kann LO Henrik Leth Ulla Gram LO Inge Jensen-Pedersen Jan Leth Nilesen LO Viggo Thinggård Dorthe Hindborg FTF Thor Jensen Helen Sørensen Akademikerne Anna Maria Pålsson Mette Hvid Johannesen Lederne Kirsten Hvid Schmidt Jørgen Munch Kommune Hans Halvorsen Esben Kullberg Kommune Thomas Medom Jørgen Madsen Kommune Peter Sørensen Henrik Alleslev Kommune Claus Wistoft Christian Boldsen Kommune Søren Erik Pedersen Jens Mejlvang DH Finn Amby Hanne Skallebæk Regionsråd Ole Jepsen Hanne Roed RAR Sydjylland Organisation Medlem Suppleant DA Bo Beck Jørgensen - DA Lene Stejnicher - DA Jens Gaarde Gad - DA Azael Carl Bakit Larsen - DA Ann B. Poulsen Jens Troldborg DA Sten Jensen - LO Marita Geinitz Henny Kristiansen LO Lars M. Bjørnhardt Ruth Nykjær LO Kjeld Agervig Jakobsen Kurt Almestrand LO Connie Andersen Marianne Lauridsen LO Ole Kjær Peder Pedersen FTF Brian Errebo-Jensen Hanne Nielsen Akademikerne Mads Henriksen Birgit Kjærside Storm Lederne Lars Møldrup Kirsten Nyboe Hansen Kommune Gitte Ottosen Steen Writs Ørts Kommune Diana Mose Olsen Jørgen Thøgersen Kommune Henrik Vallø Frank Schmidt-Hansen Kommune Bjarne Jensen Anni B. Tyrrestrup Kommune Thomas Andresen Erik Buhl Nielsen DH Ellen Dall Thorsten Lücke Regionsråd Preben Jensen Mette Bossen Linnet 5\n51 RAR Fyn Organisation Medlem Suppleant DA Erling Møller Nielsen - DA Jan Steffensen Lene Munter DA Merete Nielsen - DA Bjarne Dideriksen - DA Charlotte Stigkjær Jacobsen - DA Simon Neergaard-Holm Ann B. Poulsen LO Stig Møller Bjarne Elnegaard LO Nina Skov-Lauridsen Susan Bøg Nielsen LO Martin Rasmussen Helle Nielsen LO Anne Mette Markussen Roger Lundberg LO Kent Madsen Jannik Frank Petersen FTF Anne Jørgensen Peter Lund Andersen Akademikerne Per Diget Finn Udsen Lederne Karsten Kjærby Christiansen Svend Erik Larsen Kommune Vibeke Ejlertsen Bruno Hansen Kommune Bo Hansen Hans Stavnsager Kommune Bjarne Nielsen Dan Gørtz Kommune Steen Møller Henrik Nielsen Kommune Anne Møllegaard Mortensen Jens Munk DH Erik Vind Frost Lisbeth Hansen Regionsråd Pia Tørving Poul Andersen RAR Sjælland Organisation Medlem Suppleant DA Flemming Kronsten - DA Helge Lynge Larsen - DA - - DA Helle Jürgensen - DA Lars Lyngby Sørensen - DA Jens Troldborg Jørgen Bang-Petersen LO Jane Møller Anders Ellegaard LO John Larsen Mads Theilgaard Kofoed LO Annette Elvensø Estrid Husen LO Carsten Bloch Nielsen Claus Jensen LO Lene Ertner Henrik Tonnesen FTF Per Struwe Rikke Kristensen Akademikerne Camilla Gregersen Ronald Karlsen Lederne Helle Bjerregaard Andresen Villy Helmer Jørgensen Kommune Gert Jørgensen Flemming Christensen Kommune Erik Kjelgaard Githa Nelander Kommune Dorte Nybjerg Mogens Haugaard Nielsen Kommune Marie Stærke Knud Erik Hansen 6\n52 Kommune Joy Mogensen Hanne Brøndel DH Merete Hornecker Søren Munk Regionsråd Jan Hendeliowitz Susanne Lundvald RAR Hovedstaden Organisation Medlem Suppleant DA Benny Max - DA Leif Elken - DA Rikke Rye Morten T. Højberg DA Michael Hinca - DA Lotte Hjortlund Andersen - DA Jens Troldborg Jørgen Bang-Petersen LO John Westhausen Jette Gottlieb LO Lene Lindberg Bjarne Høpner LO Christian Grønnemark Frits Nielsen LO Morten Skov Christiansen Winnie Axelsen LO Connie Abel René Nielsen FTF Alice Linning Morten Bay Akademikerne Lars Qvistgaard Bjarne Rye Nielsen Lederne Maria Rose Thyrén Henning Kokholm Brænder Kommune Ole Bjørstrop Jesper Würtzen Kommune Marie-Louise Andreassen Henrik Brade Johansen Kommune Flemming Brank Anette Eriksen Kommune Kåre Harder Olesen Mette Engelbrecht Kommune Flemming Holst Allan Berg Mortensen DH Alida Fabricius Faustrup - Regionsråd Marianne Stendell Tormod Olsen RAR Bornholm Udpegningen er endnu ikke på plads. 7\n53 RAR Vest Navn Parti Kommune Stedfortræder Parti Kommune Kenneth Bro A Lemvig Lars Stampe A Holstebro Jørgen Vedel Eriksen Ø Herning Pia Vestergaard F Ringkøbing-Skjern Mads Jakobsen V Struer Arne Lindgreen V Skive Bent Brodersen V Ringkøbing- Annette Mosegaard V Ikast-Brande Skjern Torsten Nielsen C Viborg Simon Vanggaard O Ikast-Brande Nielsen Ulla Diderichsen V RM. delt. i Steen Jakobsen V RM. delt. i formøder formøder RAR Øst Navn Parti Kommune Stedfortræder Parti Kommune Hans Halvorsen A Aarhus Esben Kullberg A Aarhus Thomas Medom F Aarhus Jørgen Madsen Ø Silkeborg Peter Sørensen A Horsens Henrik Alleslev A Hedensted Claus Wistoft V Syddjurs Christian Boldsen V Randers Søren Erik Pedersen V Skanderborg Jens Meilvang I Norddjurs Ole Jepsen A RM. delt. i formøder Hanne Roed B RM. delt. i formøder\n54 Administrativ baggrundsgruppe Navn Kommune Telefon Kommunaldirektør Claus Damgaard, (formand) Struer Beskæftigelseschef Vibeke Jensen (næstformand) Aarhus Fagchef for Arbejdsmarked og Integration Bodil Lemvig Okholm Beskæftigelseschef Carsten Lagoni Herning Fagchef for Beskæftigelse Kim Ulv Helleland Christensen Ringkøbing-Skjern / Arbejdsmarkedschef Jette Lorenzen Viborg Arbejdsmarkedschef Ole Andersen Randers Direktør for beskæftigelsesområdet Frode Fårup Horsens , Social og beskæftigelseschef Hanne Beyer Syddjurs Beskæftigelses og Sundhedschef Jørgen Erlandsen Skanderborg borg.dk AC fuldmægtig Knud Nielsen Aarhus Beskæftigelseschef Alice Brink Struer Chefkonsulent Eva Glæsner KKR sekretariatet KKR sekretariatet 20. marts 2015 /egl\n55 N OTAT KKR MIDTJYLLAND Sagsoversigt til møde i KKR Midtjylland den 20. april Godkendelse af referat 1.1. Godkendelse af referat fra møde i KKR Midtjylland den 24. februar 2. Siden sidst 2.1. Orientering 3. Regionalpolitiske sager 3.1. Pejlemærker for kommunernes samarbejde på arbejdsmarkedsområdet 3.2. Pris og lønregulering af takster for 2015 med tilbagevirkende kraft 3.3. Første udkast til den regionale vækst- og udviklingsstrategi 3.4. Pejlemærker for takstudviklingen i Rammeaftale Regionens spareplan på sundhedsområdet 3.6. Opfølgning på KKR Midtjyllands sundhedspolitiske målsætninger 3.7. Fælles målsætning for voksenpsykiatrien 3.8. Praksisplanen og underliggende aftaler 3.9. Status på flygtningekvoter 4. Udpegninger 5. KKR 6. Punkter til næste møde 7. Eventuelt Den 25. februar 2015 Sags ID: SAG Dok.ID: Direkte Mobil Aarhus Kommune Aarhus Rådhus Rådhuspladsen 8000 Aarhus C Side 1/1\nRedegørelse. Vækst- og udviklingsstrategi. Regionshuset Viborg. Regional Udvikling\nRedegørelse Vækst- og udviklingsstrategi Regionshuset Viborg Regional Udvikling Kolofon: Redegørelsen udgives af Region Midtjylland og er en del af den regionale vækst- og udviklingsstrategi. Maj 2015


eksamen og piller | Forum.woman.dk\neksamen og piller\nSkrevet 14. maj 2008, 15.22\nSidst opdateret 14. maj 2008, 15.22\nHåber virkelig der er nogen der kan svare mig..\njeg står for at skulle til eksamen og har af den grund været nede og få nogle piller mod eksamens-angst de hedder: Metoprolosuccinat HEXAL. er der nogen der har erfaring med disse??\net andet spørgsmål er at jeg læste i indlægs sedlen at man ikke skulle tage pillerne hvis man havde KOL også kaldet rygerlunger..\njeg ryger selv, men hvordan ved jeg om jeg har rygerlunger, eller har man det automatisk når man ryger??\nlægen spurgte ikke ind til det..\nSkrevet 14. maj 2008, 21.39\nNår man søger på nettet ser det ud til, at det ikke er sådan at ALLE rygere har rygerlunger. Det ser ud til, at det bare er NOGLE af rygere, der får det. Så du har jo nok ikke rygerlunger, da det så ud til, at der skal være nogle symptomer tilstæde (vistnok hoste og slim mm). Men snak med din læge, hvis du er i tvivl.\nSkrevet 14. maj 2008, 23.02\nSidst opdateret 14. maj 2008, 23.04\nIk alle rygere får KOL... Hvis man har KOL har man virkelig svært ved at trække vejret og de fleste er nødt til at bruge iltmasker for at kunne trække vejret... Og hvis du havde det ville du allerede havde været ved lægen... Så det ska du ik vær nervøs over for...\nPS: Jeg har haft om KOL på min skole, så derfor ved jeg det.\nSkrevet 14. maj 2008, 23.29\nDu ville ikke være i tvivl om, hvis du havde KOL. Jeg er sygeplejestud., så ved det med sikkerhed...\nEr ikke umiddelbart bekendt med pillerne...\nMan kan tilmelde sig kurser, hvor man får arbejdet med sin eksamensangst. Det har mange gavn af...


Plaget af en tiltagende Gigt var jeg kravlet op af Klitten, og havde placeret mig paa en af de af Bor-gerforeningen fremstillede Bænke. Det var før Vendsyssel havde overdraget Plantagen til Byen som Eiendom. I den Milde sommerluft skuende ud over havet gjentog sig gamle Minder, og jeg sad læn-ge indhyllet i Disse Drømme, da der med et bag mig blev Stukket en uhyre stor Solskærm ned. Jeg vendte overrasket og saa en Dame placerede. Hilste og Bad undskylde, det anede mig mindst at Banken tilhørte Villaen Bagved. De maa endelig ikke lade dem forstyrre bliv bare siddende, vi skal nu ned til Badet. Sæt dem ned frue (saa) skal jeg fortælle dem om mine Drømme, de gaar tilbage i tiden maaske det kunde interessere, da de netop har valgt denne plads til Bebyggelse som jeg skal fortælle dem staar paa Historisk Grund. Banken bærer navnet Batteri Bakken.\nEn dag som vi lige var Landet stillede de rundt om Baaden. Og det var for mig helt interessant at høre den ene lidt i afstand sige til sin Nabo, det er jo ligefrem Smukke Mennesker herude antagelig har vi nærmest været tænkt som Eskimoer eller Urmennesker8). Vi morede os senere i fællesskab over denne Feiltagelse. Det var ikke særlig Badene de lagde an paa. Men lange udflugter og Spadse-reture, og saa udkrammede de deres opdagelser og morsomheder for hinanden, hvor var de glade dansede med hinanden, og Latteren laa i vore Stuer som aldrig før om det saa var den gamle original Ole Damgaard ude ved Nybæk havde de Besøgt ham, var inviteret paa Nymalket Mælk og havde handlet med ham om enkelte Antikviteter.\nRent galt blev det efter nogle dages strøifen rundt ingen kunde vaagne og Formiddagen gik bort. Nielsen som var Truppens Leder, Svor at fra dags dato skulde alle ud klokken 7 morgen og Anne fik strenge ordre desangaaende. Vi sover jo alle disse Herlige dage bort, opfyldelsen af Spaadommen var ved at gøre sig gjeldende. Sundhed og Velvære gjorde sin ret, de Lignede ikke mere disse an-stigningsdagens Bymennesker. Nielsen havde ikke alene faaet en Brun Næse men den begyndte at Skalle, og han betegnede denne forandring med Strandskaller, hvilket morede dem og os.\nDamerne trivedes dag for dag. Vægten ovre i Fiskerhuset forklarede denne forandring. Sønnen Poulsen som nærmest lignede en gulbleg japaner fik kulør med andre børn, og da der kom Brev fra her Poulsen, nu matte denne ferie snart have Ende, kunde de ikke forstaa hvor disse 14 dage var bleven af. Dagen før afreisen mødte her Poulsen som jo maatte blive hjemme antagelig (grundet) Børsforetagender der var samme aften en lille modtagelses gilde, hvor vi alle var bænkede om en\n8) Denne udtalelse kan bunde i Tidligere Billeder særlig de fra Skagen malede Ældre og stærk Skægget fremstillede. Palle Rosenkrans skrev i samme anledning i Hjørringbladet at Fiskerbefolkningen her ved Løkken var en undtagelse, som gik Blaa Kakiklædt og mer lignede Byarbejderne end den øvrige Vestkysttype blandt Fiskerbefolkningen\ntillavet Bolle i Talens løb siger her Poulsen pludselig henvendt til mig, sig mig nu Ærlig Her Boye hvorledes har min Kone og Søn opført sig antagelig har han villet more sig over sine pludselige ind-skydelser og mit lige saa overraskende Svar. Ja Her Poulsen siger jeg Sandheden tror de mig ikke og Lyve vil jeg ikke. Men Gud fader Bevar mig de er jo Diplomat. Ja siger jeg med det samme saa er vi alle Diplomater her i Løkken.\nAfskjedens reise var kommet, med Hurraraab og paa Gjensyn kjørtes der til Vraa i en lejet Sjerebang (charabanc), hvor alle 5 havde pladser de førte jo ingen videre Bagage med sig, og de første Køben-havnere havde i alt fald hos os gjort deres indtræden men saa kom flere næste aar, og Ferierne blev saaledes indrettet, at sidste 14 dage i juni kom de første og saa fremdeles til August da kom Høisko-len og Præsterne, og nu havde vi Gjæstebesøg 9 uger, hvem det gik haardest ud over var selvfølge-lig min Hustru, men som tiden gik tog de senere Fremmede deres Assistenter med og tiderne Foran-drede de første Pioneres Indmarch.\nVor Leilighed var nu inddelt i 3 hold. Blandt disse meldte sig Postmester Petersen med Frue og Datter ifølge med Kontorchef Bunke i Finansministeriet og to Sønner. Her Bunke som var fersk-vands Lystfisker førte en masse fiskeredskaber med sig, jeg blev straks taget i forhør, angaaende hvor der fandtes store aaer og Søer, og det lød til at Reisens formaal hovedsagelig gjaldt fiskeri. Eftersom disse fra min side tilstillede oplysninger vendte sagen lidt paa hovedet og Her Bunkes forundringer steg til det utroligste angaaende mine oplysninger, havde vi i fællesskab nydt et par Baiere hver, men der blev rekvireret en ny forsyning, og diskussionen fortsatte. Jeg forklarede at her fandtes hverken Søer eller Floder i Miles afstand. Ganske vist havde for en lille menneske alder si-den været store Søer og aaer, men nu var alt udgrøftet og Tørret bort. Den store Ingstrup Sø, Furre-by (Bæk) og Nybæk vare kun nu Grøfter som i Sommeren var hel Tørlagte. Ingstrup Sø var ledet bort til Limfjorden og her var Engarealer og Høslet om Sommeren. Fortalte nu (om) fortidens flor og fauna. I min ungdom faldt man i Søvn ved Padders og Frøers kvækken vaagnede ved samme Mu-sik, her fandtes 3 Storkereder et paa hver af de 3 store Pakhuse og var Beboet hvert aar. Storkene og Frøerne var her ikke mere, og denne Naturglæde var forsaavidt udryddet.\nDisse oplysninger forbavsede her Bunke i den grad, at han ikke tiere fornyede sit besøg, men hans Sønner kom igjen næste aar, og i stedet for Bunke en Dame af familien, samme havde interessant ogsaa sine specielle Interesser. Det var særlig eftersøgning af Rav og kunde gaa og samle Stene som lignede men aldrig ægte, mente jeg kunde give anvisning paa hvorledes dette kunde ske, den eneste mulighed var en Spadseretur forbi Rubjerg Knude hvor der var chance for at finde nogle Stykker, der gaves jo Gjæster særlig i Lønstrup som havde specielle interesser ved udgravning i Bakkerne og enkelte gange fundet ret store Stykker, da det stod med særdeles fint Veir og vandstanden var saa-ledes at vi uden risiko kunde passere Knuden, bestemte vi at tage spadsereturen til Lønstrup, og en morgen klokken 6 startede vi efter kaffen var taget, med frokosten indpakket og et par Flasker Øl, vi var 4 i Følget, nu havde vi hele Stranden til Lønstrup at undersøge og en deilig Sommermorgen som er saa forfriskende Solen stod jo allerede høit men oppe ilæ af de høie Bakker var jo lidt Skyg-ge.\nVed Lyngby traf vi det første Menneske og slog en lille passiar af, mens vi hvilede os lidt paa nogle placerede Fiskekasser. Han viste os et afsæt høit oppe (paa) Bakken hvor en Mand var bleven bjer-get fra et Strandet Skib en Stormnat, en Bølge havde skyllet ham der op, og fra oven var en mand firet ned i et Tou og faaet ham bjeget op og bragt den forslaaede og forkomne Mand til Huse. En Mand til var bjerget men de øvrige var forkomne. Her var fortiden ikke saa faa Badegjæster, men den slags saa vi ikke noget til mente Han for Middag. Han var ved at pakke Hummer ind til afsen-delse, og der skulle ligeledes noget til Hotellet, en lille diskussion om Rav var ligeledes paa tale men dette mente han ikke havde store muligheder.9)\nJeg vil nu oplyse lidt om en opfunden Kjeltringestreg, men Skurken havde medskyldige. Fru Teil-gaards Datter Fru Pedersen var impliceret, vi havde hjemme en Pose med fundet Rav, som jeg hav-de taget nogle Stykker af i Vestlommen og ved beleilig tid lod jeg nu nogle enkelte Stykker falde. Fruen som sluttede Truppen vilde da ufravigelig finde enkelte Stykker og det varede ikke længe inden der skete anskrig, vi blev kaldt sammen, og erklærede at det var Ægte. Kikkede og bed idet jo her var ingen misforstaaelse, men da sener fru Pedersen fandt et stykke, som hun glædelig overlod til Moderen hvor vi ligefrem kunde se Vingen af et aartusinde gammel insekt var al træthed for en tid forsvunden, vi naaede Lønstrup efter 4 Timers Spadseretur og hilste paa de første Gjæster som alt havde taget de første Strandbade. Det var jo før Løkken Banen var igangsat og de øvrige af vore Gjæster og min Hustru skulde saa med Hestekjøretøi indtræffe ved Middagstid. Vi drak saa kaffe og Byen og Stranden var beset, kjørte af Landeveien Hjem, hvor vi nu og senere drøftede en Spad-seretur som ingen af dem senere Vilde Glemme. Men i enrum matte jeg love Fru Pedersen aldrig at berøre Ravhistorien paa Veien til Lønstrup og da jeg selvfølgelig selv var interesseret blev det en Hemmilighed. Fru Teilgaard er Død og Fru Pedersen er Død og hvor de øvrige befinder dem er os ikke bekjent.\n9) Tiden hvor man særlig finder Rav er Vintermaanederne naar Haarde Østlige Storme med Østlige Strømforhold har Løsrevet Bundtangen som da Driver Iland\nSaasnart Garnene var Bjergede, og Baaden begyndet at drive, blev Fokken heist, og nu skød vi jo op mod Vinden. Schøtz Styrede mens vi klarede Garnene af smed Haaene og Lyren ned i Fiske-rummet, saalænge vi gik for den bare Fok gik jo alt jævnt og Fidel men nu maatte vi jo til at tænke paa mere Seil. I den friske tiltagende Kuling maatte (vi) binde et Rev i Storseilet, det gjaldt jo ikke i dag Kapseilads men vi havde jo 2 Mil at krydse lige mod Vinden, vi kunde at begynde med pege mod land lidt Syd om Blokhus og Baaden løb en fart mod Vinden (Bidevind) med en stadig Damp af det Blanke Saltvand over og enkelte gange en større Skylle saa af og til maatte Pumpen gaa. Sand havde nu taget Roret, vi var i Olietøiet, og nu blev Madkasserne efterseet, først tog vi alle en Snaps for en Heldig Hjemreise, og det gode Fiskeri vi havde omkring 8 snese Haa og nogle Lyre. Vi maat-te dække os som vi kunde bedst men vi spiste under Oliefrakken, men Humøret var Glimrende og provianten Ligeledes Schøts Søvant Snaps og Øl gik rundt, Førsteklasses Seilbaad, Solid Skipper ved Roret, Sol over Himmel som tørrede Vandet af der løb os ned af frakken. Land i Sigte som er en Sømands Hobby som Engelskmand siger, han tilføier ganske vist God Vind, hvad kunde vi Øn-ske mere.\nEn halvanden Times Biddervinds Seilads havde vi Blokhus tvers vi var nu inde i Smult Vande og vi tog efter gammel Fisker skikke den sidste Snaps tømte Ølflaskerne, og nu havde vi jo med den fri-ske Syd Øst vind en deilig Seilads langs den Hvide Strand med de forskjelleige Skiftende Sandom-raader, det blev jo fremdeles et løb paa 2 Mil klokken var paa det lag 9-10, vi havde let ved at gjøre en lille visit i Blokhus og Schøtz som billigede forslaget, løb vi Baaden iland. Vi tog Anker og Tou med og da vinden bar ud stødte vi Baaden flot. Vi trak af vore Støvler som vi lagde i en Blokhus Baad. Smøgede Bukserne op og tog Veien mod Byen. Schøtz som var helt begeistret for denne Landgang vilde absolut give Frokost eller Middag, hvad det nu skulde Være. Vi maglede jo ikke en del og fraraadede saadant, kunde jo om vi vilde naa hjem til Middag. Travede op gjennem Veien og kom hen mod det alt da bekjente Klitgaards Badehotel. Her Schøtz hilste paa et par Bekjente, men som lod til daarligt at kjendes ved ham, men som han senere sagde idag kjender de mig ikke men i København nok, naa vi saa jo ikke videre godt ud blandt disse Spidser, jeg tror forresten der var en Biskop Blandt. Værten Klitgaard kom tilstede og Schøtz spurgte om vi kunde faa noget at spise, men efter lidt betænkning kunde han ikke modtage os, er her da ikke flere steder saaledes at stran-dede Søfolk kan blive Modtaget 10), jo der var Kjøbmand Larsen som ligeledes drev et anden Klas-ses Pensionat, saa gaar vi der Hen, og vi travede længere Øst paa, her var ikke saa faa fremmede Pensionærer, de begloede os gansk gevaldig, og vistnok morede sig vi kom ind i hvad de kaldte Skjenken.\n10) Det skal bemærkes at her Klitgaard nemlig var Strandfoged og Tillige Opsyns Mand for Rednings Væsenet\nMod Slutningen af Ferien vilde Schøtz da have en gemytlig afsked og indbød hans bekjente med\nfamilie til en aften ude i Haven hvor alt var tilrettelagt for en saadan Fest, skulde nok skabe Gemyt\nlighed. Naboerne fra Seilturen med Damer var jo ligeleds indbudte. Der havde faa dage iforvejen\nFremdeles fortsatte udviklingen og nye Gjæster meldte sig i ferien. Baron Palle Rosenkrans som (havde)besøgt Blokhus og Løkken tidligere og boet hos forskjellige, kom med frue og 3 børn en Sommer i Juli, og fortsatte aaret efter. Skrev en af sine Kriminal Romaner (ammens Kat) lidt til Bla-dene hvori han fremhævede Løkken som universelle Bade, og speciel dens fortrinlige Strandbred og Klitter som han fremhævede og mente var Vest Jyllands mest ideelle. Gav sig gjerne af med Fisker-befolkningen hvor han fandt mange gemytlige Fremstillinger, og udtalelser som kunde benyttes ved sine Studier fandt stor interesse i at gaa til bunds i Fiskernes tankegang, ogsaa de gamle Orlogsvete-raner fra 64 holdt han meget af at Tale med og en fremhævede han særdeles Frederik Pedersen det er den Mand der uden omveie ufravigelig tør sige sin mening og gjerne slog han en Gemytlig Passiar af ved Leilighed. Paa en eiendommelig maade kunde han iligemaade tale temmelig frit, og spurgte han en eller anden Nyhed stod han ikke tilbage for at slynge den ud, blot fortællingen havde (ikke angivet)\nEn lille overleveret fortælling fra Broderens Hjemkomst efter hans Grønlandsreise lyder saaledes. Fra Løkken - før den Kongevei som blev anlagt samtidig med Broen over Bækken, var Slæbe eller Vadestedet længere mod Vest hvor nu Brekses (Berixes) vei fører ned og paa den modsatte side Laa Vandmøllen som vistnok sidst i 50 blev ført mod Øst , hvor nu Elektricitetens Turbine nu fun-gerer. Vadestedet som her førte over fortsatte (af) Veien gjennem Furreby og Lyngby Torp til Vit-trup Hede somsaa fortsatte til Hjørring, og var i de tider eneste vei fra Løkken til Hjørring. Ved om-skreven Vadested kom en Mand som bad om at at kjøre med over, men da vedkommende (Henrik-sen) betragtede samme som et halvgal eller forstyrret Menneske turde (han) ikke tage ham op i Vog-nen. Vadede han ganske ugenert ved siden af til midt op paa Livet, det viste sig han nok (var) klædt i Sælskinds Klæder fra øverst til nederst, og da de saa kom over viste det sig at det var hans Broder, som havde været borte i flere aar.\nBaronen som kom igjen aaret efter men mod feriens afslutning maatte reise lidt ubeleilig grundet paa Leilighedens afstaaelse efter aftale 1. August, da samme var leiet til Pastor Bertelsen. Da Veiret var indtruffet meget Fint og Juli havde været daarlig vilde Baronen nok (være) blevet noget Længere, skal jeg smides ud af en Præst, det mente han var for galt. Senere har Rosenkrans ikke boet i Løk-ken.\nVærst blev det naar uventede fremmede indfandt sig. Saaledes kom en dag Pastor Bugge og Mal-ling og blev her i to dage, saa kneb det ganske forfærdelig, alle værelserne blev til Soveværelser: Naboerne havde samtidig logerende ligeledes fra Vraa som aar efter aar kom igjen saaledes (Sand) havde Krestensen Bankdirektør Peter Jensen boede ved vor Sydligere Naboer, og ind til Byen Øn-skede ingen for en enkelt nats skyld. Vi fandt os taalmodig i forholdene og morede os over dette virvar. Præsterne Bugge og Malling maatte om morgenen ud til Brønden for at vaske sig og det hele gik meget gemytlig af, naar saa alle havde drukket Kaffe blev der blæst til Morgenbøn, derefter til Havet Gamle og unge (at jeg er særlig Religiøs anlagt tror jeg ikke paa, men samtidig synes mig at Gudstjenesterne i alt fald staar med det Ene Ben paa Jorden, og saadan mener jeg det mest for-maalstjenligt).