Tabelforklaring. Tabellen indeholder statistiske oplysninger om de større forskningsbibliotekers tilvækst - PDF\nDownload "Tabelforklaring. Tabellen indeholder statistiske oplysninger om de større forskningsbibliotekers tilvækst"\n1 Tabelforklaring Tabel 1. Større forskningsbiblioteker 2002 Bestand Tabellen indeholder statistiske oplysninger om de større forskningsbibliotekers bestand af materialer opgjort i fysiske enheder. Oplysningerne omfatter materialekategorierne: Bøger og seriepublikationer, manuskripter, mikroformer, grafiske dokumenter, kartografiske dokumenter, trykte musikalier, AV-dokumenter, digitale tekstdokumenter, andre biblioteksmaterialer, antal fysiske enheder i alt. Derudover fremgår antallet af fysiske enheder af ikke katalogiseret biblioteksmateriale, abonnementer på seriepublikationer samt hyldemeter af fysiske enheder og heraf antal hyldemeter åbne for publikum. Der er sket en sammenlægning af tabel 1 og 2 fra 2001 og samtidig er bestand, tilvækst og afgang blevet opdelt i tre tabeller mod som hidtil at være samlet i én tabel. Bestanden af seriepublikationer opgøres samlet i både antal enheder (sammen med bøger) og abonnementer, men ikke fordelt på de tre undergrupper som tidligere: Tidsskrifter, aviser og andre seriepublikationer. Elektroniske dokumenter er i forhold til 2001 udgået. Der er tilføjet digitale tekstdokumenter som omfatter tekstdokumenter lagret på fysiske enheder. AV-dokumenter omfatter både analoge og digitale AV-dokumenter der er lagret på fysiske enheder. Ikke katalogiseret biblioteksmateriale opgøres nu i enheder mod tidligere i hyldemeter. Antal hyldemeter opgøres nu i to kategorier mod hidtil seks. Bibliotekernes rækkefølge i tabellen er opbygget alfabetisk efter biblioteksnavn inden for de fire hovedgrupper: 1. Nationalbiblioteker, 2. Universitetsbiblioteker og hovedbiblioteker ved andre højere uddannelsesinstitutioner, 3. Biblioteker ved andre videregående uddannelsesinstitutioner og 4. Specialbiblioteker. Hovedgruppe 2. Universitetsbiblioteker og hovedbiblioteker ved andre højere uddannelsesinstitutioner er endvidere underdelt i henholdsvis 2.1 Universitetsbiblioteker og 2.2 Hovedbiblioteker ved andre højere uddannelsesinstitutioner. Hovedgruppe 3. Biblioteker ved andre videregående uddannelsesinstitutioner er tilsvarende underdelt i 3.1 Teknikabiblioteker, 3.2 Biblioteker ved sociale højskoler og 3.3 Biblioteker ved øvrige videregående uddannelsesinstitutioner. Der er anført en total for de 44 større forskningsbiblioteker i alt. Tabel 2. Større forskningsbiblioteker 2002 Tilvækst Tabellen indeholder statistiske oplysninger om de større forskningsbibliotekers tilvækst af materialer opgjort i fysiske enheder. Oplysningerne omfatter materialekategorierne: Bøger og seriepublikationer, manuskripter, mikroformer, grafiske dokumenter, kartografiske dokumenter, trykte musikalier, AV-dokumenter, digitale tekstdokumenter, andre biblioteksmaterialer, antal fysiske enheder i alt. Derudover fremgår tilvæksten i antallet af fysiske enheder af ikke katalogiseret biblioteksmateriale. Sidste år fremgik tilvæksten af tabel 1. Der er i 2002 sket en sammenlægning af tabel 1 og 2 fra 2001 og samtidig er bestand, tilvækst og afgang blevet opdelt i tre tabeller mod som hidtil at være samlet i én tabel. Tilvæksten af seriepublikationer opgøres samlet i antal enheder sammen med bøger. Tilvæksten af seriepublikationerne er ikke fordelt på tre undergrupper som tidligere eller opgjort i abonnementer, antallet af seriepublikationsabonnementer opgøres kun som bestand i tabel 1. Elektroni- 18 Forskningsbiblioteksstatistik 2002\n2 ske dokumenter er i forhold til 2001 udgået. Der er tilføjet digitale tekstdokumenter som omfatter tekstdokumenter lagret på fysiske enheder. AV-dokumenter omfatter både analoge og digitale AV-dokumenter der er lagret på fysiske enheder. Ikke katalogiseret biblioteksmateriale opgøres nu i enheder mod tidligere i hyldemeter. Tilvækst i antal hyldemeter opgøres ikke længere. Tabel 3. Større forskningsbiblioteker 2002 Afgang Tabellen indeholder statistiske oplysninger om de større forskningsbibliotekers afgang af materialer opgjort i fysiske enheder. Oplysningerne omfatter materialekategorierne: Bøger og seriepublikationer, manuskripter, mikroformer, grafiske dokumenter, kartografiske dokumenter, trykte musikalier, AV-dokumenter, digitale tekstdokumenter, andre biblioteksmaterialer, antal fysiske enheder i alt. Derudover fremgår afgangen af fysiske enheder af ikke katalogiseret biblioteksmateriale. Sidste år fremgik afgang af fysiske enheder af tabel 1. Der er i 2002 sket en sammenlægning af tabel 1 og 2 fra 2001 og samtidig er bestand, tilvækst og afgang blevet opdelt i tre tabeller mod som hidtil at være samlet i én tabel. Afgangen af seriepublikationer opgøres samlet i antal enheder sammen med bøger. Afgangen af seriepublikationerne er ikke fordelt på tre undergrupper som tidligere eller opgjort i abonnementer, antallet af seriepublikationsabonnementer opgøres kun som bestand i tabel 1. Elektroniske dokumenter er i forhold til 2001 udgået. Der er tilføjet digitale tekstdokumenter som omfatter tekstdokumenter lagret på fysiske enheder. AV-dokumenter omfatter både analoge og digitale AV-dokumenter der er lagret på fysiske enheder. Ikke katalogiseret biblioteksmateriale opgøres nu i enheder mod tidligere i hyldemeter. Afgang i antal hyldemeter opgøres ikke længere. Tabel 4. Større forskningsbiblioteker 2002 Udlån, fornyelser og fotokopier Tabellen indeholder statistiske oplysninger om de større forskningsbibliotekers direkte lån, læsesalslån og interurbanudlån. Hver af disse tre kategorier er opdelt på: førstegangslån, kopi som erstatter førstegangslån, fornyelser af førstegangslån. Desuden er det samlede udlån angivet samt den del af dette der er fornyelser. Endelig er antallet af kopiark som brugerne har fotokopieret, angivet. I forhold til 2001 betegnes udlån af originaldokumenter nu som førstegangslån. De tre udlånskategorier er konsekvent opdelt i: førstegangslån, kopi som erstatter førstegangslån, fornyelser. Udlånstallene for 2002 er ikke helt sammenlignelige med 2001, men vil generelt være lidt højere i 2002, da der er nye optællingsmetoder for udlån af et interurbanindlånt materiale og kopier. Udlån af interurbanindlånt materiale har ikke hidtil talt med i det direkte lån, det er nu ændret så det indgår på lige fod med udlån af materialer fra bibliotekets egen samling. Ligeledes indgår kopi som erstatter udlån fuldt ud i udlånstallet, uanset om kopieringen er foretaget af personalet eller brugerne. Tidligere har kun kopier foretaget af personalet talt med i udlånet. I beskrivelser af udviklingen i udlånstallet over tid skal der derfor gøres opmærksom på denne ændring. Forskningsbiblioteksstatistik\n3 Tabel 5. Større forskningsbiblioteker 2002 Interurbanudlån til andre biblioteker Tabellen indeholder statistiske oplysninger om de større forskningsbibliotekers interurbanudlån. Interurbanudlånet er opdelt på om det sker til: Folkebiblioteker i Danmark, andre offentlige biblioteker i Danmark, biblioteker i Norden, biblioteker i det øvrige udland og interurbanudlån i alt. Hver af disse fem kategorier er opdelt i fire underkategorier: Interurbanudlån antal fysiske enheder, kopi som erstatter interurbanudlån antal fysiske enheder, interurbanudlån online ressourcer antal titler og fornyelser af interurbanudlån antal fysiske enheder. I forhold til 2001 hvor interurbanindlån og -udlån fremgik af tabel 4, er interurbanudlån og -indlån i 2002 opstillet hver for sig i tabel 5 og 6. Opgørelserne af modtagende og afgivne bestillinger er udgået. Udlån af originaldokumenter er afløst af betegnelsen Interurbanudlån antal fysiske enheder. Opdelingen på modtager i Danmark er udvidet med en kategori således at interudbanudlånet er blevet todelt i: folkebiblioteker og andre offentlige biblioteker. Desuden er der tilføjet en ny kategori med interurbanudlån online ressourcer antal titler. Balancen mellem interurbanindlån og udlån er udgået. Tabel 6. Større forskningsbiblioteker 2002 Interurbanindlån fra andre biblioteker og informationsleve randører inkl. kopier Tabellen indeholder statistiske oplysninger om de større forskningsbibliotekers interurbanindlån. Interurbanindlånet er opdelt på om det er leveret fra: Folkebiblioteker i Danmark, andre offentlige biblioteker i Danmark, biblioteker i Norden, biblioteker i det øvrige udland og andre informationsleverandører. Desuden er interurbanindlånet i alt opgjort. I forhold til 2001 hvor interurbanindlån og -udlån fremgik af tabel 4, er interurbanudlån og -indlån i 2002 opstillet hver for sig i 2002 i tabel 5 og 6. Opgørelserne af modtagende og afgivne bestillinger er udgået. Opdelingen fra 2001 af indlånet på originaldokumenter og ved fotokopier er afløst af en samlet opgørelse på interurbanindlån. Opdelingen på leverandør er udvidet med en kategori således at interurbanindlånet fra biblioteker i Danmark er blevet todelt i: folkebiblioteker og andre offentlige biblioteker. Balancen mellem interurbanindlån og udlån er udgået. De følgende oplysninger der alle indgik i tabel 6 i 2001, er nu udgået: Antal tidsskriftcirkulationslån, antal online-søgninger, antal cd-rom-søgninger, antal løbende SDI-profiler, antal indekseringer til databaser, antal fotokopiark, antal fotografiske reproduktioner og antal mikroformer produceret af biblioteket. 20 Forskningsbiblioteksstatistik 2002\n4 Tabel 7. Større forskningsbiblioteker 2002 Bestand og brug af online ressourcer Tabellen indeholder statistiske oplysninger om de større forskningsbibliotekers online ressourcer. Tabellen viser om der er adgang til bibliotekets bibliotekssystem via Internettet, antal arbejdsstationer til publikumsbrug, antal arbejdsstationer til publikumsbrug med internetadgang. Desuden er opgjort bestand og brug af bibliotekets online ressourcer. Disse online ressourcer er for både bestand og brug opdelt i fem underkategorier: Elektroniske seriepublikationer, digitale monografier tekst, digitale monografier AV, bibliografiske databaser og faktadatabaser. Bestanden af online ressourcerne opgøres i titler, brugen i download eller søgninger. Endelig opgøres antallet af besøg og sidevisninger på bibliotekets website. I forhold til 2001 er spørgsmålet om opkobling til Internettet udgået, da alle større forskningsbiblioteker sidste år var opkoblet. Opgørelsen af digitale dokumenter er blevet delt i henholdsvis Digitale monografier tekst og Digitale monografier AV. Endvidere er opgørelsen siden 2001 udvidet til også at inddrage bibliografiske- og faktadatabaser. Tabel 8. Større forskningsbiblioteker 2002 Betjeningssteder. Arealer Tabellen indeholder oplysninger om de større forskningsbibliotekers betjeningssteder og arealer. Oplysningerne omfatter antal betjeningssteder, åbningstimer, åbningsdage og biblioteksarealer opgjort i antal netto-kvadratmeter fordelt på publikumsarealer, magasinarealer, samt arealer i alt. I forhold til 2001 er opgørelse over kontorarealer og andre arealer udgået, mens opgørelserne over åbningstimer og - dage er tilføjet. Tabel 9. Større forskningsbiblioteker 2002 Lånere, besøg, arrangementer og brugerundervisning Tabellen indeholder oplysninger om de større forskningsbibliotekers antal af lånere, besøg, udstillinger, arrangementer samt lektioner og deltagere i brugerundervisning. Opgørelsen af disse oplysninger er nye i forhold til Tabel 10. Større forskningsbiblioteker 2001 Personale Tabellen indeholder oplysninger om de større forskningsbibliotekers personaletal fordelt på: forskningsbibliotekarer, bibliotekarer, assistenter mv., øvrigt personale og personale i alt. Personaletallene er opgjort i årsværk, beregnet som antal fuldtidsbeskæftigede med Forskningsbiblioteksstatistik\n5 1 decimal. I 2002 svarer et årsværk til bevillingstimer baseret på en normal ugentlig arbejdstid på 37 timer. Personaletallene anføres både som et samlet antal årsværk inkl. beskæftigelsesordninger (i 2001 bruttotal i tabel 7), og den andel som er ansat i beskæftigelsesordninger mv. og hvis aflønning ikke er afholdt af bibliotekets ordinære lønkonto eller er blevet refunderet til biblioteket fra anden side (i 2001 forskellen mellem brutto og netto i tabel 7). Lønnen som var angivet både i tabel 7 og 9 i 2001 fremgår i 2002 kun af tabel 11. Tabel 11. Større forskningsbiblioteker 2002 Økonomi Tabellen indeholder statistiske oplysninger om de større forskningsbibliotekers økonomi. Oplysningerne omfatter regnskabstal ekskl. moms opgjort i kr. med 1 decimal fordelt på følgende hovedgrupper: Løn, indkøb af materialer til samlingerne, andre udgifter, udgifter i alt, indtægter og særskilt opgjorte udgifter. Materialeindkøb er endvidere opdelt på bøger, seriepublikationer samt andre materialer og indkøb i alt. Andre materialer er yderligere underopdelt i kategorierne: I alt, heraf elektroniske seriepublikationer, heraf digitale monografier, heraf fakta- og bibliografiske databaser. Andre udgifter omfatter: indbinding, køb af informationstjenester, øvrige driftsudgifter. Indtægterne er fordelt på salg af informationstjenester, fotokopiering mv. øvrige indtægter og indtægter i alt. Særskilt opgjorte udgifter omfatter bygningsdrift samt anlægsudgifter. I forhold til 2001 er der i 2002 sket en underopdeling af andre materialer på: I alt, heraf elektroniske seriepublikationer, heraf digitale monografier, heraf fakta- og bibliografiske databaser. Andre udgifter i 2001 er blevet til øvrige driftsudgifter i 2002 under overskriften andre udgifter. Fotoreproduktion under kategorien indtægter i 2001 benævnes i 2002 som fotokopiering mv. Ligesom kategorien andre under indtægter i 2001 betegnes som øvrige indtægter i Overskriften ekstraordinære udgifter i 2001 er blevet erstattet af særskilt opgjorte udgifter, men indeholder stadig udgifter til bygningsdrift og anlægsudgifter. Med hensyn til bibliotekernes rækkefølge i tabelopbygningen, se forklaring til tabel 1. Tabel 12. Mindre forskningsbiblioteker 2002 Bestand, tilvækst og afgang Tabellen indeholder statistiske oplysninger om de mindre forskningsbibliotekers materialesamlingers bestand, tilvækst og afgang. Oplysningerne om bestand omfatter bøger og seriepublikationer, andre biblioteksmaterialer samt bestand i alt opgjort i fysiske enheder. Desuden opgøres seriepublikationer i trykt form i abonnementer og det samlede antal hyldemeter af fysiske enheder. Tilvæksten opgøres i bøger og seriepublikationer, andre biblioteksmaterialer samt tilvækst i alt opgjort i fysiske enheder. For afgang opgives antal fysiske enheder i alt. I forhold til Forskningsbiblioteksstatistik 2001, tabel 11, er bestand udvidet med andre materialer og en i alt kategori, og tilvækst med en i alt kategori. Materialeudgifterne i tabel 11 i 2001 er sammen med de øvrige økonomioplysninger i 2002 samlet i tabel Forskningsbiblioteksstatistik 2002\n6 Tabellen er opbygget alfabetisk efter biblioteksnavn inden for de to hovedgrupper: 5. Biblioteker ved videregående uddannelsesinstitutioner samt 6. Specialbiblioteker. Alle registrerede biblioteker er medtaget i tabellen, også de der ikke har indberettet statistiske oplysninger. Der er anført totaler af såvel antal biblioteker som statistiske oplysninger for hver hovedgruppe og for de mindre forskningsbiblioteker i alt. Tabel 13. Mindre forskningsbiblioteker 2002 Udlån, fornyelser, kopier Tabellen indeholder statistiske oplysninger om de mindre forskningsbibliotekers direkte lån, læsesalslån, interurbanudlån. Hver af disse tre kategorier er opdelt på: førstegangslån, kopi som erstatter førstegangslån, fornyelser af førstegangslån. Desuden er det samlede udlån angivet samt den del af dette der er fornyelser. Endvidere er interurbanindlånet og antallet af kopiark, som brugerne har fotokopieret angivet. I forhold til 2001 tabel 12 betegnes udlån af originaldokumenter nu i 2002 som førstegangslån. De tre udlånskategorier er konsekvent opdelt i: førstegangslån, kopi som erstatter førstegangslån og fornyelser. Der var i 2001 ingen opdeling, men kun kategorien udlån, med underkategorierne direkte udlån og udlån til andre biblioteker. Desuden er udlånstallene for 2002 ikke helt sammenlignelige med 2001, men vil generelt være lidt højere i 2002, da der er nye optællingsmetoder for udlån af et interurbanindlånt materiale og kopier. Udlån af interurbanindlånt materiale har ikke hidtil talt med i det direkte lån, men det indgår nu på lige fod med udlån af materialer fra bibliotekets egen samling. Ligeledes indgår kopi som erstatter udlån fuldt ud i udlånstallet uanset om kopieringen er foretaget af personalet eller brugerne. Tidligere har kun kopier foretaget af personalet talt med i udlånet. I beskrivelser af udviklingen i udlånstallet over tid skal der derfor gøres opmærksom på denne ændring. Kategorien indlån fra andre biblioteker fra 2001, tabel 12, er i 2002 ændret til interurbanindlån. Elektroniske dokumenter hjemtaget fra 2001 er udgået. Opgørelserne over personaleårsværk og lønudgifterne som ligeledes indgik i tabel 12 i 2001, er flyttet til tabel 15 i Med hensyn til tabelopbygningen se forklaring til tabel 12. Tabel 14. Mindre forskningsbiblioteker 2002 Bestand og brug af online ressourcer Tabellen indeholder statistiske oplysninger om de mindre forskningsbibliotekers online ressourcer. Tabellen viser om der er adgang til bibliotekets bibliotekssystem via Internettet, antal arbejdsstationer til publikumsbrug, antal arbejdsstationer til publikumsbrug med internetadgang. Desuden er opgjort bestand og brug af bibliotekets online ressourcer. Disse online ressourcer er for både bestand og brug opdelt i fem underkategorier: Elektroniske seriepublikationer, digitale monografier tekst, digitale monografier AV, bibliografiske databaser og faktadatabaser. Bestanden af online ressourcerne opgøres i titler, brugen i download eller søgninger. Endelig opgøres antallet af besøg og sidevisninger på bibliotekets website. I forhold til 2001 er alle indberetningskategorierne i tabel 14 nye. Med hensyn til tabelopbygningen se forklaring til tabel 12. Forskningsbiblioteksstatistik\n7 Tabel 15. Mindre forskningsbiblioteker 2002 Betjeningssteder, arealer, personale, økonomi Tabellen indeholder statistiske oplysninger om de mindre forskningsbibliotekers betjeningssteder, arealer, personale og økonomi. Oplysningerne omfatter antal betjeningssteder, publikumsareal, lukket magasin areal og samlet bygningsareal. Desuden er der opgivet personaleoplysninger i årsværk på tre kategorier: bibliotekarer og forskningsbibliotekarer, assistenter og øvrigt personale samt personale i alt. Personaletallene i årsværk er beregnet som antal fuldtidsbeskæftigede med 1 decimal. I 2002 svarer et årsværk til bevillingstimer baseret på en normal ugentlig arbejdstid på 37 timer. Personaletallene anføres både som et samlet antal årsværk inkl. beskæftigelsesordninger (i 2001 bruttotal i tabel 12), og den andel som er ansat i beskæftigelsesordninger mv. og hvis aflønning ikke er afholdt af bibliotekets ordinære lønkonto eller er blevet refunderet til biblioteket fra anden side (i 2001 forskellen mellem brutto og netto i tabel 12). Opsplitning af beskæftigelsesordningerne på de to personalekategorier er en ændring i forhold til 2001 hvor der kun var et samlet brutto- og nettotal. Biblioteksarealer er opgjort i antal netto-kvadratmeter fordelt på publikumsarealer, magasinarealer, samt samlet bygningsareal. I forhold til 2001 er Kontorarealer og andre arealer udgået. Økonomioplysninger omfatter udgifterne til løn, indkøb af fysiske enheder og indkøb af online ressourcer i kr. med 1 decimal. I forhold til 2001, tabel 11, er materialeudgifterne blevet opdelt i to og samlet sammen med lønudgifterne. Tabel 16. Institutbiblioteker 2002 Bestand, tilvækst, udlån, økonomi Tabellen indeholder statistiske oplysninger om institutbibliotekernes materialebestand, materialetilvækst, udlån samt økonomi. Bestanden er opgjort i fysiske enheder for bøger og seriepublikationer samt seriepublikationer i trykt form abonnementer. Tilvækst omfatter fysiske enheder for bøger og seriepublikationer, andre biblioteksmaterialer samt tilvækst i alt. Udlån er opgjort i udlån af fastformsmaterialer, udlån til andre biblioteker og udlån i alt. Økonomi omfatter lønudgifter og indkøb af fysiske enheder i kr. med 1 decimal. I forhold til 2001, tabel 10 er oplysninger om institutbibliotekernes hyldemeter og personale udgået, løbende tidsskriftsabonnementer har skiftet betegnelse til seriepublikationer i trykt form abonnementer. Tilvæksten er blevet opdelt i fysiske enheder for bøger og seriepublikationer og andre biblioteksmaterialer. Direkte udlån er ændret til udlån af fastformsmaterialer og der er tilføjet en kategori med udlån i alt. Udgifter til materiale har ændret betegnelse til indkøb af fysiske enheder. Tabellen er opbygget alfabetisk efter biblioteksnavn inden for moderinstitution og - hvor det er relevant - på faglige hovedområder. I de tilfælde hvor der ikke foreligger oplysninger om hovedområdetilhørsforholdet, er placeringen sket efter et skøn. En række biblioteker som er tilknyttet centre placeret ved et universitet eller anden højere uddannelsesinstitution, er medregnet som institutbiblioteker ligesom biblioteker med tilknytning til laboratorier, fakulteter, afdelinger eller lign. Alle registrerede institutbiblioteker er medtaget i tabellen, også de der ikke har indberettet statistiske oplysninger. Hvis dette er tilfældet, er det i tabellen angivet ud for biblioteket. Der er anført totaler af såvel antal biblioteker som statistiske oplysninger for hvert hovedområde, hver moderinstitution og for institutbibliotekerne i alt. 24 Forskningsbiblioteksstatistik 2002\nVEJLEDNING OM INDBERETNING FOR FORSKNINGSBIBLIOTEKER. Danmarks Statistik 10.12.2015\nVEJLEDNING OM INDBERETNING FOR FORSKNINGSBIBLIOTEKER 2015 Danmarks Statistik 10.12.2015 INDHOLD 1. BEGREBER OG DEFINITIONER 4 2. VEJLEDNING TIL INDBERETNING AF OPLYSNINGER 19 3. VEJLEDNING TIL WEB-SKEMAET\nVEJLEDNING OM INDBERETNING FOR FOLKEBIBLIOTEKER\nVEJLEDNING OM INDBERETNING FOR FOLKEBIBLIOTEKER 2015 Danmarks Statistik 10. december 2015 INDHOLD 1. BEGREBER OG DEFINITIONER... 4 2. VEJLEDNING TIL INDBERETNING AF OPLYSNINGER... 19 3. VEJLEDNING TIL\n1. Begreber og definitioner\n1. Begreber og definitioner Afgang Antal materialeenheder der er udgået af samlingen i løbet af optællingsåret. Afgang kan f.eks. finde sted ved kassation, opsigelse, svind eller ved overførsel til et\nVEJLEDNING OM INDBERETNING AF STATISTIK FOR\nVEJLEDNING OM INDBERETNING AF STATISTIK FOR FOLKEBIBLIOTEKER 2009 H.C. Andersens Boulevard 2 DK-1553 København V +45 3373 3373 www.bibliotekogmedier.dk post@bibliotekogmedier.dk Formål med statistikindsamling\nVEJLEDNING OM INDBERETNING FOR FORSKNINGSBIBLIOTEKER. Danmarks Statistik\nVEJLEDNING OM INDBERETNING FOR FORSKNINGSBIBLIOTEKER 2016 Danmarks Statistik INDHOLD 1. BEGREBER OG DEFINITIONER 4 2. VEJLEDNING TIL INDBERETNING AF OPLYSNINGER 21 3. VEJLEDNING TIL WEB-SKEMAET 24 4. VARIABELLISTE\nVejledning om indberetning af statistik for folkebiblioteker i virksomhedsåret 2001\nBIBLIOTEKSSTYRELSEN Vejledning om indberetning af statistik for folkebiblioteker i virksomhedsåret 2001 VEJLEDNINGER FRA BIBLIOTEKSSTYRELSEN 11 BS B I B L I OT E K S S T Y R E L S E N Vejledning om indberetning\nVejledning om indberetning for Folkebiblioteker 2016\nVejledning om indberetning for Folkebiblioteker 2016 Vejledning til indberetning af biblioteksstatistik Om kort tid begynder folkebibliotekernes indberetning af data for 2016 til biblioteksstatistikken.\nForskningsbibliotekernes IT-udvikling Delrapport nr. 2: Brugeranalyse 14.11.1996 UNI C\nForskningsbibliotekernes IT-udvikling Delrapport nr. 2: Brugeranalyse 14.11.1996 UNI C e Kulturministeriet Indholdsfortegnelse Side 1. Indledning... 1 2. Litteraturstudie af slutbrugeres tilfredshed med\n1: Vi vil formode, at der må være tale om antallet af tidsskriftnumre og ikke antallet af forskellige titler / tidsskrifter / abonnementer.\nFælleskommunalt biblioteksudbud Spørgsmål og svar 30. april 2012 ID Spørgsmål Svar 1 Det angives, at delaftale 5 omfatter 140.000 enheder pr. år. 1: Vi vil formode, at der må være tale om antallet af tidsskriftnumre\nGentofte Bibliotekerne. Centralbibliotek for København Amt\nGentofte Bibliotekerne Centralbibliotek for København Amt Virksomhedsregnskab for år 2000 1 Indberetning af regnskab for centralbiblioteksvirksomheden for år 2000 Indledning Gentofte bibliotekerne varetager


Nicosia Hostels, Hostels Nicosia, Cypern\nNicosia Hostels, Cypern\nfra 47,84 USD\nBrowse listen ovenfor for detaljeret information om alle vore hostel i Nicosia og book vandrerhjem i Nicosia uden bookinggebyr! Nicosia er en af mere en 3500 destinationer fra hele verden tilgængelig på HostelBookers. Ikke hvad du er efter? Søg efter et billigt hostel i Nicosia her.\nFind de bedste priser på hostels i Nicosia ved at bruge søgemaskinen til venstre eller vælg ud fra vandrerhjemmene nedenfor. Brug kort-knappen for at se alle vores hostel i Nicosia. Eller se vores billige hoteller i Nicosia for at få et godt tilbud på indlogering i Nicosia.


Oldenborggade 1A - 7000 Fredericia - Kontor til leje på 382 kvm2 - Se mere info på Ejendomstorvet.dk\nSagsnummer: 124502-1Type : Kontor\nSelve bygningen er yderst markant med sin beliggenhed på hjørnet af Oldenborggade og Norgesvej.\nLejemålet er beliggende på 2. sal, og dermed øverste etage.\nLejemålet består af et åbent kontorfællesskab, showrrom m.m. Lokalet er dog inddelt en smule i form af mindre skillevægge.\nI enden af lokalet forefindes pæne køkken-/kantineforhold med god plads til spiseborde m.m. Ved siden af køkkenområdet er yderst flot mødelokale adskilt med større glasvæg. her er flotte detaljer med runde vinduer, ur m.m.\nI hele lejemålet er trægulv samt synlige spær, der er hvidmalede. Her er flere vinduer langs lokalet, der giver masser af naturligt lysindfald.


#617 - 08/05/2008 21:40 Re: Friværdi [Re: ole bjørn]\nja da. Du har sikkert hørt om det.\nEt samfund hvor alle yder efter evne og nyder efter behov.\nMen uha, det ville måske ligne sand kristendom?\n#620 - 09/05/2008 08:20 Re: Friværdi [Re: ]\nHer har du en vise, som Per Dich sang i en fjern fortid. Den kan du bruge som akkompagnement til din verdensfjerne salon-socialisme:\n»Hun var fattig, men så ærlig\nOg hun trækker nu på gaden\nhun har fnat - og det De ved\n/ Sådan er kapitalismen ... /«\nJeg synes, der kan være positive ting at sige om socialister. De er jo i deres gode demokratiske ret til at ville omstyrte samfundet ved en gennemgribende omvæltning. Men der er én ting, jeg aldrig rigtig har kunnet affinde mig med: De vil tage vore penge!\n#622 - 09/05/2008 23:19 Re: Friværdi [Re: Kræn-P]\nUh ja. Nu er jeg ikke socialist i traditionel forstand, jeg er ikke blind for hvad der skete i det forrige århundrede.\nMen tænk dig et samfund uden penge. Alt ville kun være udført menneskeligt arbejde og det ville ikke koste en dyt at sende en raket til månen.\nPenge er blot alle varers ækvivalent og som jeg ser det ville et samfund uden penge være et højt udviklet samfund.\nSom socialist har jeg ikke noget imod hverken penge eller at mennesker får udbyttet af deres eget udførte arbejde. Men som allerede liberalismens fader Adam Smith var klar over er det arbejde som et menneske udfører nok til at brødføde mange andre end ham selv.\nSå kan han jo være egoistisk og beholde hele udbyttet selv og derfor nyde livet på Jorden eller han kan være altruistisk og lade andre nyde godt af hans arbejde og derved vinde sig en skat i himlen.\nKapital derimod er noget andet end penge. Det er udnyttelsen af menneskets udførte arbejde for at skabe merværdi.\nDette fænomen opstår ved at mennesket ikke længere ejer det redskab med hvilket han bearbejder naturen. Dette redskab som engang var en stenøkse er i dag vokset til det som vi samlet kalder produktionsmidlerne. Derfor tilfalder udbyttet af menneskets udførte arbejde ikke ham selv men derimod en anden som ejer hans redskab.\nI et ikke kapitalistisk samfund kunne man indføre en ny universitetsuddannelse som beregnede værdien af menneskeligt arbejde, det kunne være interessant.\nJeg ville ikke bryde mig om at en eller anden person gik ind i min lejlighed og tog mit fjernsyn, ejheller at repræsentanter for en stat gjorde det. Jeg har ærligt og redeligt betalt det ved at levere et stykke arbejde.\nMange tror at vi socialister ønsker at afskaffe den private ejendomsret. Det er ikke korrekt.\nDet drejer sig om den private ejendomsret til produktionsmidlerne som skaber det som vi kalder udnyttelsen af arbejdskraften.\n#624 - 11/05/2008 12:51 Re: Friværdi [Re: ]\nny Registeret: 21/04/2008\nIndsendt af: jmp\nHvis kommunisme er en kopi af kristendommen, ville det så ikke være bedre at beholde originalen (kristendommen) end en kopi (kommunisme), som ikke virker i praksis?\nDet lader til, at du er idealist. Det er jeg sådan set også. Og jeg kan huske, at jeg et sted læste et gammelt citat om, at idealisme var noget af det værste - det at ville bygge Utopia. Og det kunne jeg ikke forstå. Egentlig burde det være godt at være idealist (idealer = gode tanker). Men hvis man prøver på at tvinge andre mennesker til at følge idealet, så bliver det et problem. Det ville jo blive et diktatur - med tankepoliti etc.\nMan kan ikke lovgive idealisme eller gennemtvinge kærlighed. For kærlighed kan ikke overleve, hvis den ikke er frivillig. Derfor er det umuligt at etablere Utopia ad politisk vej. Og det er derfor, vi har brug for religion - ikke kun blind tro, men religion i anvendelse, så vi udvikler vores samvittighed.\nJeg synes selv, at den bedste inspiration til at leve kærligheden, findes i kristendommen.\nVi burde hver især forsøge at leve med den guddommelige holdning, som det fortælles i Bibelen, at Jesus levede. Det er lettest, hvis man tror på Gud og Jesus. Men hvis man kan leve med en guddommelig holdning uden at tro på Gud, er det også helt fint.\nVi må ”nøjes med” selv at leve idealet og være et godt eksempel og håbe på, at vore børn (og andre mennesker) lader sig inspirere.\nFor nyligt har jeg fundet en vældig inspirerende prædikant, Joel Osteen, på kabel-TV hver søndag kl. 10:00-10:30 på National Geographic/CNBC Europe.\nHan taler altid om anvendelse af troen.\n#625 - 12/05/2008 11:31 Om at støbe kugler! [Re: ]\nEfter dit indlæg at dømme er du endnu mere traditionel socialist end de fleste hårdnakkede socialister. Det virker som om du tror blindt på skrønen om, at det er det menneskeligt udførte "arbejde", der skaber merværdien. Det er så fjernt fra sandheden, som man kan komme. Det er teknologien og dermed den menneskelige opfindsomhed, der har gjort samfundene rige, og denne opfindsomhed har sit udspring i ganske få individer.\nJeg har spekuleret lidt på, hvordan jeg kunne bringe dig ud af din vildfarelse, specielt den med "den private ejendomsret til produktionsmidlerne". Jeg har derfor digtet en lille historie, som kan illustrere at der ikke er tale om nogen udbytning, men tværtimod det modsatte.\nDer var engang (sådan begynder jo alle gode eventyr) to kuglestøbere, der boede dør om dør. De var begge to meget dygtige, for hvor de fleste kuglestøbere højst kunne støbe 75 kugler om dagen, kunne disse to hver støbe 100 kugler om dagen, så de tjente mange penge.\nDen ene af dem levede meget flot og brugte alle sine penge på at købe sig de bedste klæder og lejede en privat loge i hofteateret ligesom den rige adel. Den anden lagde de ekstra penge til side, og spekulerede på, hvordan han bedst kunne anvende dem.\nEn dag kom den sparsommelige så til den ødsle og sagde: Jeg har fået en idé til at lave en maskine, der kan lave 6 kuglestøberes arbejde. Hvis vi hver skyder vores ekstrafortjeneste for et halvt år ind i et samarbejde, kan vi bygge maskinen og tjene meget mere.\nDen ødsle kuglestøber så vantro på ham og sagde: Skulle jeg give afkald på min loge og nye fine klæder i et halvt år, og skyde hvad der svarer til 4000 kugler i din idé? Du må jo være kugleskør mand.\nDen nøjsomme kuglestøber fortsatte med at spare op til han havde penge nok til at bygge maskinen selv. Da den var færdig, gik han ind til sin nabo og sagde: Jeg har bygget maskinen og afprøvet den. Den støber 500 perfekte kugler om dagen, men jeg vil gerne have en dygtig mand til at betjene den, så hvis du vil arbejde for mig, vil jeg give dig løn for 150 kugler om dagen.\nDen ødsle kuglestøber blev meget glad og tænkte, at nu fik han også råd til at købe sin egen karet, så han slog til med det samme. Hans sparsommelige chef brugte lidt tid på at finde nye kunder til sin kugleproduktion, hvilket ikke var svært på grund af den høje kvalitet og ensartethed. Resten af tiden sad han blot og tænkte over, hvad han skulle bruge sine penge til.\nEfter en måned havde han tjent nok til at bygge en ekstra maskine, som han ansatte en almindelig kuglestøber til at betjene til en løn på 100 kugler om dagen, hvilket kuglestøberen var henrykt for. Efter yderligere en måned bygge han to maskiner til og ansatte to ekstra kuglestøbere til at betjene dem.\nDen ødsle kuglestøber, der allerede havde købt sin nye karet på afbetaling, begyndte nu at irriteres over sin chef, der bare sad og tænkte tanker og alligevel tjente 15 gange så meget som ham selv, og han gav sig derfor til at støbe kugler af en helt anden slags. Efter en tids forberedelse gik han til sin chef og sagde:\nDet er helt urimeligt at du tjener så meget, når det er os der gør alt arbejdet. Jeg har talt med de andre om sagen, og vi er enige om, at vi alle skal have fordoblet vores løn, ellers nedlægger vi arbejdet.\nJaså, sagde chefen, jeg troede ellers I var glade for at tjene meget mere end I gjorde før, og ovenikøbet ved et mindre anstrengende arbejde. Men hvis I ikke vil arbejde for mig til den gode løn, så må jeg finde nogle andre kuglestøbere, der vil.\nDet kan du godt opgive, sagde den ødsle kuglestøber, for jeg har talt med alle kuglestøbere i byen, og vi har dannet en forening med mig som formand for at forhindre at folk kan sidde på deres flade og udbytte vores arbejde. Det er os, der skaber værdierne, så vi vil have en rimelig del af fortjenesten.\nJaså, sagde chefen, det ændrer jo situationen. Jeg må lige have lidt tid til at tænke igennem, hvordan vi bedst løser problemet.\nDu får en måned, sagde den nye forenings formand. Hvis ikke vi får alle vore krav opfyldt, så stopper vi produktionen.\nEn måned efter kom den ødsle kuglestøber så til sin chef og sagde: Hvad bliver det så til med den udbyttedeling?\nDet bliver der ikke noget af, sagde chefen. I er alle fyret her og nu. Jeg har konstrueret og fået bygget nogle nye maskiner, der kan støbe 1000 kugler om dagen i en endnu bedre kvalitet, og maskinerne er så simple at betjene, at jeg ikke behøver kuglestøbere. Enhver kan lære det på 10 minutter, og de ufaglærte står i kø for at arbejde for mig til en højere løn end de får andre steder og et lettere arbejde. Jeg har også fået nogle store eksportordrer, så ikke bare mine arbejdere bliver rigere, men også landet som helhed. Du må hellere se i øjnene at markedet for håndstøbte kugler er forsvundet, så du må finde dig et andet erhverv.\nMen eventyret slutter ikke her, for den sparsommelige kuglestøber bor nu i et stort hus og har en flot karet, og han bruger sit overskud til at konstruere og bygge andre former for maskiner, der kan lette arbejdet i andre fag og kan højne levestandarden for arbejderne.\nDen ødsle kuglestøber lider heller ingen nød, for hans forening har stillet en guldkaret med kusk og firspand til hans rådighed, når han skal rundt og holde taler om, at de der ejer produktionsmidlerne udbytter de fattige arbejdere, så derfor skal vi slutte os sammen og være solidariske med os selv. Det kan folk lide at høre, så derfor betaler de ham en fyrstelig gage for at fortælle sit eventyr om hvordan hans forening har skabt velstand for alle ved at stille krav til de usympatiske ejere af produktionsmidlerne.\nSådan kan teknologien gøre os alle glade og tilfredse.\nP.S. For nogle år siden beregnede en ingeniør, at værdien af det fysiske arbejde et menneske gennemsnitligt udførte på et år omregnet til kilowatt/timer modsvarede hvad man kunne købe af elkraft for en gennemsnitlig dagløn. Det er altså ikke muskelkraft, der har skabt vores velstand.\nSøgning udført på 0.337 sekunder for hvilket 0.307 sekunder blev anvendt til 19 forespørgelser.


De fleste shopper hos e-forhandlere - Rikke Kroeger\nEn hel del internet virksomheder udlover på nuværende tidspunkt en hel del forskellige fragtmetoder. En der er meget almindelig er i dag at få afleveret pakken hos en pakkeshop, som giver dig mulighed for at hente dine varer når der er tid til det. Denne er nemlig vældig nem, og endda tillige den mest letkøbte leveringsløsning.\nDu burde alternativt beslutte dig for at få varerne bragt hjem til din privatadresse eller til dit arbejdes adresse. Muligheden bliver tit en lille smule mere bekostelig, men endvidere i høj grad smertefri. Den billigste fragttype vil dog til enhver tid være at hente produkterne selv, men den mulighed står og falder med at du er nærved internet virksomhedens arbejdslager.\nLeveringstiden er ultra vigtig såfremt man mangler din pakke øjeblikkeligt, og af den grund er det altså vigtigt at man finder den anslåede leveringsdato på den vedkommende vare.\nTemmelig mange forretninger på nettet lover levering på næstkommende hverdag på en række af deres varer, men vær vagtsom da det stiller krav om at handlen gemmenføres inden et angivent klokkeslæt, sådan at de har mulighed for at nå at få varerne betjent forinden pakkepersonalet drager hjemad.\nVisse webbutikker frembyder fri fragt, men undertiden kræver det at der shoppes for en fastsat sum. Som alternativ må du snuppe den mindst kostelige fragtmetode, hvilket gerne – uanset om du bor ved Helsingør, Nørresundby eller Støvring – vil blive at få bragt ordren til en pakkeshop.\nDet er efterhånden virkelig nemt for folk at sammenligne priser (via fx PriceRunner) hos forskellige e-shops hos https://www.smartrejse.dk og med det motiv har langt de fleste webshops set sig tvunget til at reducere udsalgspriserne på mange af deres varer – til drenge og piger, og tillige også til mænd og kvinder – betydeligt, og endda nogle gange frembyde levering uden omkostninger.\nDet kan ikke desto mindre blive indbringende at kigge forbi indtil flere webbutikker efter tilbud inden du køber, så du er skråsikker på at få den billigste pris.\nDu skal alligevel ikke overse, at i tilfælde af at en butik på nettet afhænder deres produkter til salg for en udsalgspris som anses for utrolig lav, så kan det undertiden være et faresignal om en svindel e-forhandler. Kortkøb er dog omsluttet af et lovbud, der bistår køberen imod uægte netshops.\nFør folk bestiller hos en forretning på nettet burde man reelt have øje for webshoppens handelsbetingelser, det er dog ofte en tidskrævende opgave.\nEt andet forslag kunne være at kigge om online webshoppen er medlem af e-mærket, siden det generelt er en garanti for at netbutikken lever op til dansk lovgivning, samt at internet butikken ofte gennemses af specialister der forstår bestemmelserne på området. Dette er desuden en god mulighed for opbakning, når du forvoldes besvær som følge af dit køb.\nTilmed anbefaler vi at kunden er omhyggelig omkring de grundlæggende regler gældende for transaktionen, eksempelvis den returpolitik internet webshoppen anvender. I den sammenhæng er det desuden essesentielt, at man stadig gemmer sin ordrekvittering, så man altid vil kunne bevidne købet, uanset om du er på udkig efter produkter til en dame eller herre.\nVi tilråder at du besigtiger internet selskabets omtaler\nTrustpilot giver dig immervæk gunstige genveje til at se nærmere på en lang række nuværende køberes betragtninger og derved stiller vi forslag om, at du eftersøger internet selskabets anmeldelser forinden du lægger din bestilling.\nFacebook genererer også faktisk fornemme genveje til at få indsigt i internet selskabets popularitet. I øvrigt ses nogle online webshops hvor kunder kan registrere en kritik af købsoplevelsen, hvilket desuden må udnyttes til afvejning af kundetilfredsheden.\nHjemmesiden finansieres af reklameindtægter. Vi har samarbejdsaftaler med forskellige online firmaer hvori vi promoverer butikkernes produkter, og opnår provision når en bruger fra vores hjemmeside foretager en transaktion.\nViden vedrørende varer og e-firmaer vedligeholdes løbende, men der tages forbehold for modifikationer der kan være udført siden sidste opdatering af de anvendte data.


Viktor Orbán vinder på en splittet opposition: »Det er jo til at blive idiot af«\nAlt for mange små partier slås om retten til at udfordre Ungarns regeringsparti ved valget på søndag, lyder iagttagernes analyse. Og så er valgkredsenes geometri en yderligere modstander i sig selv.\nPremierminister Viktor Orbán holder tale foran Ungarns parlament i Budapest. Alt tyder på, at Orbán også er premierminister efter valget søndag 8. april. Foto: Attila Kisbenedek/AFP/Ritzau Fold sammen\nSøndag d. 01. april 2018, kl. 20.01\nAf Patrick Kingsley, The New York Times\nBudapest 1 er navnet på et valgdistrikt i centrum af den ungarske hovedstad. Her vil flertallet af vælgerne ikke støtte premierminister Viktor Orbáns parti, når der er parlamentsvalg kommende søndag.\nMen som sagerne står, vil Orbáns parti, Fidesz, alligevel sikre sig sejren i distriktet – og i øvrigt også bevare sit store flertal i parlamentet.\nDet siger noget om Orbáns relative styrke på lokalt plan, men også om hans kreative omgang med valgdistrikterne og hans allieredes kontrol over nyhedsmedierne.\nPå den anden side er det også historien om de to håndfulde små liberale oppositionspartier, der måske nok kunne samle et flertal i et distrikt som Budapest 1, hvis ikke det var fordi, de blankt nægtede at samarbejde om en fælles kandidat.\nDette sidste forhold har skabt vrede og frustration blandt de vælgere, som ellers er trætte af Viktor Orbán:\n»Det er jo til at blive idiot af,« siger teaterdirektøren Anna Lengyel, der selv bor i Budapest 1. Hun ser meget nødigt, at hendes stemme bliver spildt, men oppositionskandidaterne »står foran spejlet og glemmer, hvad det egentlige spørgsmål er,« konstaterer hun.\nDet er en velkendt kritik i distrikter eller valgkredse rundt om i landet. Et lille flertal af vælgerne vil gerne slippe af med Orbán, men de har ikke noget enkelt parti at samles om.\nIfølge en analyse fra græsrodsorganisationen Vort Fælles Land (KOM) kunne en velorganiseret opposition faktisk samle et flertal. Men den nuværende, usammenhængende opposition vil sandsynligvis tillade Fidesz at løbe med to tredjedele af pladserne i parlamentet, selv om partiet måske får mindre end halvdelen af stemmerne.\nFakta: Valg i Ungarn\nUngarn ligger i Centraleuropa og er præget af det store græsland, kendt som puszta eller den pannoniske steppe.\nHovedstad og største by er Budapest.\nUngarn er 93.036 kvadratkilometer stort og har 9.800.000 indbyggere (2017).\nMedlem af EU, NATO og OECD.\nRegeringsleder siden 2010 er Viktor Orbán fra partiet Fidesz.\n»Folk er rigtigt trætte af Fidesz,« siger Martin Gulyas, der er leder af Vort Fælles Land. »Problemet er, at der ikke findes noget stærkt oppositionsparti.«\nOrganisationens egne undersøgelser viser, at hvis de mange små venstreliberale partier kunne enes om at samles under én fane i for eksempel Budapest 1, så ville de få omkring 54 procent af stemmerne mod Fidesz’ 36 procent, og så har vi ikke nævnt det højreradikale Jobbik-parti.\nMen de fleste af småpartierne skændes indbyrdes om, hvem der skal have lov at bære den nævnte fane, og resultatet er forvirring og hovedløse kyllinger.\nEn by ved navn Hódmezovásárhely\nEn del af problemet er, at nogle småpartier gerne ser Jobbik involveret. Partiets leder, Gabor Vona, har i den seneste tid forsøgt at genlancere partiet i en mere moderat udgave.\n»Jeg ved ikke, hvad Jobbiks sande ansigt er,« siger Ferenc Gyurcsany, der er tidligere premierminister og formand for det lille centrum-venstreparti Den Demokratiske Koalition.\n»Hr. Vonas moderate ansigt, eller hans næstkommanderende, der for et par måneder siden udtalte, at man burde skyde Ferenc Gyurcsany i hovedet?«\nEt nyligt kommunalt suppleringsvalg i byen Hódmezovásárhely i det sydlige Ungarn viste, hvad der kunne opnås, hvis alle oppositionspartierne inklusive Jobbik fandt sammen om én kandidat.\nHódmezovásárhely var en højborg for Fidesz, og meningsmålingerne tydede på, at partiet ville bevare den omstridte post. Men da alle oppositionspartierne besluttede at trække på samme hammel og støtte den uafhængige konservative Peter Marki-Zay, endte det med en klar sejr til oppositionen.\n»Moralen af valget i Hódmezovásárhely er, at hvis der kun optræder én kandidat mod Fidesz, er det muligt at vinde,« siger Marki-Zay i et telefoninterview.\n»Men hvis oppositionen er splittet, og der ikke er noget håb, vil folk ikke engang møde op for at stemme.«\nEt spørgsmål om valgkredse\nI nogle centrale valgkredse i de større byer viser meningsmålinger dog, at en samlet liberal opposition ville have mulighed for at besejre Fidesz, selv uden hjælp fra Jobbik. Og en af disse valgkredse er netop Budapest 1, som er en lidt sælsom geografisk enhed, der gaber over begge sider af Donau og rummer en række af hovedstadens mest berømte bygninger og monumenter, herunder parlamentet.\nHer har Ferenc Gyurcsanys parti nu trukket sig fra valget, og det samme har det lille liberale parti Sammen. Tilbage er der to små venstreliberale partier og en fælles kandidat for to socialistiske valglister. De socialistiske listers kandidat, Marta Naszalyi, står til 19 procent af stemmerne, hvilket er betydeligt mere end de syv og ti procent, som de to små liberale partier kan forvente at få. Derfor mener hun, at hun bør være den fælles kandidat, men det er begge de andre partier uenige i.\nDet skyldes dels stolthed, for begge de små liberale partier stiller med deres respektive formænd i Budapest 1. Det skyldes imidlertid også penge, for jo flere valgkredse et parti stiller op i, jo større del af de statslige støttemidler får det tildelt.\nSelv om oppositionens manglende enighed er en væsentlig årsag til dens manglende gennemslagskraft, så kan den vigtigste årsag til det skæve valgresultat tilskrives Viktor Orbán selv.\nFor Fidesz valgte i 2011 at gennemføre en radikal revision af landets valgkredse. En analyse fra tænketanken Politisk Kapital viser, at overvejende venstreorienterede valgkredse i dag rummer gennemsnitligt 5.000 flere vælgere end de overvejende højreorienterede valgkredse. Det er simpelthen sværere for venstreorienterede partier at vinde.\nLandets officielle valgkommission afviser dog, at der er tale om kreativ valggeometri.\nUngarns Orban får bøde for utidig valgvideo fra børnehave\nOrban får lussing få uger før valget i Ungarn\nUffe Ellemann-Jensen: Hvad er gået galt i Europa?\nGoogle klar med mærkat til\nvirksomheder, der er ejet af sorte\nGoogle klar med mærkat\ntil virksomheder, der er\nejet af sorte\nFrustrerede støttepartier kritiserer\nminister for at mangle gennemslagskraft:\nEkspertgruppe sender et meget uheldigt\nsignal til landets 14.000 gymnasielærere\nEn besked fra Københavns Kommune truer med at ødelægge\nLenas forretning: »Jeg føler, at bægeret er ved at være fyldt«\nEn besked fra Københavns Kommune\ntruer med at ødelægge Lenas forretning:\n»Jeg føler, at bægeret er ved at være fyldt«\n»Det var et chok af dimensioner«: I ni år nægtede Randi Schmidt\nat acceptere sin sygdom — nu trækker hun sig fra legendarisk kro\n»Det var et chok af dimensioner«: I ni år nægtede\nRandi Schmidt at acceptere sin sygdom — nu\ntrækker hun sig fra legendarisk kro


Black Russian Terrier - Hunderacer\nVægt: 80 - 143 pund\nHøjde: 25 - 29 tommer\nUdseendet af en sort russisk terrier\nSorte russiske terrier har store, solide rammer dækket af tykke, sorte, noget uklare frakker. Deres brede, kraftige hoveder har ovale øjne, skæggede mundkurve og store, sorte næser. De har små, V-formede ører, der hænger tæt på kinden. Sorte russiske terrier har stærke halse, dybe kister, robuste ryg og tykke haler, der normalt er forankret og båret højt.\nOpdrættet til at beskytte og beskytte på tværs af mange forskellige klimaer, er Black Russian Terrier en opmærksom, nysgerrig og tilpasningsdygtig hund. Det elsker også lidenskabeligt sin familie. Varm og engagerende med voksne, denne hund er naturligt beskyttende og kærlig med børn. Dette er en selvsikker hund, men det har brug for masser af opmærksomhed og hengivenhed for at føle sig komplet. Uanset hvor stort dit hus eller din have, vil Black Russian Terrier være tæt på dig.\nhvide pitbulls døve\nBlack Russian Terrier kan leve så længe som 12 år med relativt få genetiske sundhedsproblemer. Nogle kan udvikle hoftedysplasi eller øreinfektioner. Dens bløde frakke bør børstes flere gange om ugen og klippes af en professionel flere gange om året.\nFordi den har tendens til at slappe af indendørs, vil Black Russian Terrier være glad for at bo i en lejlighed, så længe den får flere gode daglige gåture. Det elsker også lejlighedsvis boltring gennem marker og søer, så hvis du kan arrangere det i et beskyttet område, vil det virkelig have en bold.\nUdviklet af Sovjetunionen stammer Black Russian Terrier fra en blanding af Giant Schnauzers, Rottweilers, Newfoundlands og Airedale Terriers. Opdrættet for at være en pålidelig og robust politi, vagt og arbejdshund, tog Black Russian Terrier til sidst vej ud af Rusland til Sibirien, Nova Scotia og De Forenede Stater.\nhund løber væk fra snor\nhund stirrer på mig


Billetsalgsbetingelser – PlatformK\nHerunder finder du de betingelser der gør sig gældende, når du køber billet til arrangementer arrangeret af Fonden Platform K eller de arrangørforeninger, der er tilknyttet spillestedet.\nBilletsystems leverandør: Billetter sælges gennem vores billetudbyder Place2Book (se place2books betingelser her) eller billetten.dk (se Bilettens betingelser her)\nBilletgebyr: Alle billetter med en pris på mere end 0,- pålægges et billetgebyr på 15 kr. Billetgebyret er indregnet i den oplyste billetpris. Ved billetkøb ved Place2Book eller Billetten.dk kan der forekomme yderligere gebyr til forsendelse og lignende.\nDørgebyr: Billetter sælges i forsalg via vores billetudbyder Place2Book eller billetten.dk frem til 1 time før dørene til arrangementet åbner. Herefter kan billetter kun købes i indgangen til arrangementet. Alle billetter der sælges ved indgangen til arrangementer pålægges et yderligere gebyr på 20 kr.\nBortvisning: Billetkøbere der ikke overholder spillestedet KulisseLagerets og Platform K’s husregler kan i yderste konsekvens blive bortvist fra arrangementet eller blive nægtet adgang til arrangementet uden ret til refundering af den købte billet.\nUNG25 rabatordning: Har du købt UNG25 billetter skal du ved indgangen til arrangementet kunne verificerere din alder og/eller at du er tilknyttet et studie. Kan alder/studietilhør ikke verificeres ved indgangen, kan man stadig komme ind, mod betaling af differencen op til en almindelig billet (inkl. dørgebyr).\nBemærk at billetsalgsbetingelserne ikke er gældende, når nævnte arrangørforeninger laver arrangementer udenfor samarbejdet med Fonden Platform K (arrangementer der ikke annonceres på www.platformk.dk ).\nFonden Platform K forbeholder sig ret til at lade eksterne arrangører, der afholder arrangementer på spillestedet KulisseLageret og Platform K og annoncerer gennem fonden Platform K’s markedsføringskanaler, benytte sig af egne salgskanaler samt have egne billetsalgsbetingelser.


Vejledning i selvbedrag for salgsforskrækkede - Mikronet\nBrowse: Home » Vejledning i selvbedrag for salgsforskrækkede\nMarkedsføring, branding, PR, presse, kundepleje, networking, salgsarbejde. Kært barn har mange navne – You name it! – og begreberne flyder sammen i én pærevælling. Det gør heller ikke så meget. Det handler jo bare om, at vi, der har et godt produkt, som vi er stolte af og glade for, skal fortælle omverdenen at vi har det – og altså må beskæftige os med disse væmmelige, ubehagelige ting. Det forsømmer vi. Af mange grunde:\n– Vi synes vores produkt er så godt, at det alene ved hjælp af sin blotte eksistens og von hören sagen må blive kendt, elsket og købt, endskønt der findes i hundredevis af lignende produkter\n– Vi synes det er ikke bare kedeligt, men også væmmeligt, pinligt, ubehageligt og grænseoverskridende at skulle udstille og sælge sig selv – især når man gør sit arbejde af lyst og kærlighed, hvad mange af os gør! (Det svarer vel nærmest til at sælge kærlighed for penge – love for sale!)\n– Vi har, mange af os, været ansat eller er opvokset i en lønmodtagerkultur\n– Vi har ikke en kommerciel uddannelse, og er derfor totalt uvant med at tænke i salg og mersalg som værdiskabelse for kunden. For os er og bliver SALG noget underlødigt, vi er nødt til at gøre, som vi helst vil lukke øjnene for og glemme, ligesom Dronning Victoria i sin tid sagde ‘luk øjnene og tænk på England’, når hun talte om nødvendigheden af at gøre sin ægteskabelige pligt.\n– Vi ved da vældig godt at vi er noget værd. At det vi gør, er særdeles meget værd. Men vi kan bestemt ikke lide at tænke på det som noget, der kan gøres op i penge.\n– Med andre ord: den humanistiske opdragelse og lønmodtagermentaliteten i skøn forening er en vigtig barriere for mange af os ‘nye’ selvstændige.\nFor læsere her på Mikronet er alt dette ikke spor nyt, men måske alligevel en træls realitet.\nDen svenske salgscoach Ulla Lisa Thorden, der både har været anmeldt og omtalt rigtig meget her på Mikronet, har skrevet en glimrende bog om salg, Sæt pris på dig selv, for netop ‘freelancere, konsulenter og andre salgsforskrækkede’. Bogen er som de felste vil vide oversat til dansk og udkommet på Børsens Forlag i serien Børsen Mikro.\nMen hvad med ordene branding, markedsføring, PR og presse? Alt dette, som går forud for den egentlige og ‘forskrækkeligt’ kommercielle, konkrete kunderelation?\nFor os salgsforskrækkede med humanistisk baggrund, går det lidt bedre, når vi kalder marketing for branding, PR for presserelationer og kundepleje for networking.\nMan tager et ord fra Handelshøjskolens vokabularium – og oversætter det til et humanistisk eller bare meget moderne udtryk (når det er tilstrækkeligt moderne, er skellet mellem det humanistiske og kommercielle nemlig udvisket) – og vupti! Så taler vi gerne om det.\nBranding er nemlig et ord, der godt nok er kommercielt (stammer fra USA, og handler om at brænde et varemærke ind i kundernes bevidsthed), men på moderne dansk har ordet fået et lidt blødere skin end ordet markedsføring – branding handler nemlig om bevidsthed, der påvirkes gennem historier, drømme og gode eksempler og se så – vupti! – nu kan vi humanister være med. Storytelling, kalder vi også en del af det – og så kan også skolelærerne, skuespillerne og de allermest salgsforskrækkede være med. Fint nok.\nPR er også et grimt ord. Public Relations! Her kommer man til at tænke på når store firmaer skal lappe på deres dårlige omdømme, som fx olieselsbaet Shell, hvis public relations tog alvorlig skade under en vis Brent Spar-sag, men siden blev genoprettet under enorme anstrengelser og et kæmpe image-arbejde. PR-ordet lugter af lobbyisme, manipulation og i hvert fald af penge, mange penge. I dag kalder man vel en stor del af det for spin. I hvert fald når det foregår i politiske cirkler.\nPresserelationer derimod er et rarere ord. Det lyder som noget med at være på fod med nogle levende mennesker, nemlig journalisterne. Man skriver en pressehenvendelse om sit arbejde, sine produkter, sin passion – eller laver en event, en happening om dem – og nogle journalister fanger ideen. Og gør den til sin egen. Man ved ikke, hvorhen de går med ideen. Det er deres egen sag. Men man har givet dem muligheden. Lagt lunser ud. Gjort sit arbejde synligt. Det er der ikke noget galt i, synes vi alle. Og det er det jo heller ikke. Men forskellen er ikke så stor, det er måden vi ser på det.\nSå kommer vi til kundepleje og networking. Og her bliver det først rigtig forvirrende, for i netværkssamfundet ved man aldrig, om kunden findes i netværket – eller netværket udvides gennem kundekredsen. Kunderelationer, faglige relationer og personlige relationer springer hid og did fra netværk til netværk. Det gør heller ikke noget, bare vi overholder nogle grundlæggende regler om aldrig at sælge direkte til vores netværk – det netværk vi primært har for at dele viden, erfaring, relationer og faglighed – men lade netværket komme til dig, fordi de kender dig.\nEn kunderelation, der skal plejes – det er bestemt heller ikke noget, man talte om ved middagsbordet i mit barndomshjem. Slet ikke. Det ville have lydt grimt – slesk, snedigt og kynisk. Beregnende grænsende til det forbryderiske. Jeg har derfor vanskeligt ved at tage ordet kundepleje i min mund. Mine kunder tænker jeg derfor oftest på som mennesker, der har brug for mig. Mine kompetencer, min viden, mit netværk, mine metoder, mit syn på tingene. Jeg vedligeholder derfor deres viden om at jeg eksisterer – for deres egen skyld! De kunne jo få så frygtelig brug for mig. Og så skal de vide, at hjælpen er nær.\nOg vupti er vi ovre i omsorgs-tankesættet – og har fred med det væmmelige ord kundepleje. Lige indtil vi opdager, at vi med omsorgstankegangen har taget alt for lidt i betaling.\nOg så er det vi må have fat i Ulla Lisa Thordén en gang til. Vi salgsforskrækkede.\nTags: markedsføring, marketing, PR, presserelationer, public-relations, salg, salgsforskrækkede, Ulla-Lisa-Thordén\nCoaching and hypnosis – a follow-up →


RGM nr 17170 af 01/05/1998 Historisk\nRGM nr 17240 af 28/09/1997\nI tog kan passagerer på Standard og Busines/1. klasse uden betaling, medbringe smådyr i tasker, bure, kasser, kurve eller anden velegnet emballage, hvis mål ikke overstiger målene for håndbagage (100 x 60 x 30 cm).\nI tog må hunde, der ikke opfylder ovennævnte betingelser, medbringes mod takstmæssig betaling efter bestemmelserne i afsnit 2.8.\nPassagerer, der medtager dyr, kan tage plads i siddevognenes kupeer/vognafdelinger, hvor dette er tilladt.\nSmådyr, der kan medbringes i tasker eller lignende, må medtages undtaget i de afdelinger, der er markeret »Dyrefri«. Endvidere kan blindes førerhunde med-tages på Business, dog ikke afdelinger, der er markeret »Dyrefri«.\nDer må ikke medtages dyr på Hvileafdeling eller i afdeling med Familiepladser. På Business må kun medtages smådyr, der kan medbringes i taske eller lignende.\nI Regionaltog må smådyr, der kan medbringes i taske eller ligende medtages på 1. klasse. Blinde med førerhunde kan ligeledes benytte 1. klasse samt alle øvrige vognafdelinger uanset beskiltning.\nPå Standard må dyr ikke medtages i de vognafdelinger, der er markeret\nEn passager der medbringer mere end een hund skal have rådighed over hele kupeen/vognafdelingen. Der betales voksenpris, herunder billet og eventuel pladsbillet, for det antal pladser, der er i kupeen/vognafdelingen, samt takstmæssig betaling for hver hund der medtages.\nDSBs Cykelbilletter og Cykelklippekort er ikke gyldige i busser, medmindre bussen i følge DSB køreplan erstatter tog. Se nedenfor.\nAmters cykelbilletter og eventuelle cykelrabatkort er ikke gyldige i DSBs tog.\n* S-tog (inklusiv Hillerød - Helsingør og Nærumbanen)\n* Privatbanetog, kun i forbindelse med en DSB togrejse (undtaget Nærumbanen).\n* Regionaltog (Re)\n* Øvrige InterCity (kun med pladsbillet). Disse InterCity kan dog ikke benyttes lokalt København - Korsør eller omvendt (ej heller dele af strækningen).\n* Overfarterne Kalundborg - Samsø, Esbjerg - Fanø og Korsør - Lohals men kun i forbindelse med en DSB togrejse.\nPå afgange, hvor busser erstatter tog, kan cykler (såfremt der er plads) medta-ges i busserne, når dette er anført i DSBs køreplan. Bemærk at bussernes kapacitet er mindre end togenes.\nDet er en forudsætning, at pladsforholdene, efter togpersonalets skøn, tillader medtagelse af cykler, samt at passagererne selv sørger for ind- og udlæsning. Hver passager må medtage een cykel.\nI de nye S-tog og andre tog placeres cyklerne i togenes godsrum/flexareal. I tog, der består af IC-3 materiel, ved den plads, der er anført på pladsbilletten.\nDer gælder bestemmelserne i punkt 6.3.0.\nDer gælder bestemmelserne i punkt 6.3.1.\nPriser for Cykelbilletter og Cykelklippekort findes i hovedafsnit 11.\nPriser for indenamtsrejser findes i hovedafsnit Amt.\n* I S-tog og på Nærumbanen hvor påstigning/omstigning ikke må foretages på hverdage i følgende tidsrum: mandage - fredage mellem klokken 06.30 - 08.30 og mellem klokken 15.30 - 17.30. Fra og med 24.05.1998 er spærre-tiderne: mandage - fredage mellem klokken 07.00 - 08.30 og mellem klokken 15.30 - 17.00.\nDer er ingen begrænsninger på helligdage, Grundlovsdag, 24.12. og 31.12.\nCykelbilletten/klip på Cykelklippekortet er gyldig til en uafbrudt enkeltrejse.\nDer må foretages skift undervejs, hvis det indgår som en naturlig del af rejsen.\nEn billet til 10 kr/1 klip på klippekortet er kun gyldig i S-tog, på strækningen Hillerød- Helsingør og på Nærumbanen. På disse strækninger giver cykelbilletten/ Cykelklippekortet ret til ubegrænset kørsel i 11/2 time. Sidste påstigning/omstig-ning skal ske inden for billettens/kortets gyldighedstid.\nBilletten/Cykelklippekortet er først gyldig, når den/det er stemplet i en tidsstemplingsmaskine.\nBilletautomaterne i H-omr kan kun udstede 10 kr. billetter, hvorfor flere af disse billetter med samtidig afstempling betragtes som en billet med tilsvarende værdi. (Det svarer i realiteten til samtidige afstemplinger på klippekortet).\nDr gælder bestemmelserne i hovedafsnit 10.


Tips til familie rundrejse | Backpacker Planet\nTips til familie rundrejse\nHjem Fora Verdensdel Asien Tips til familie rundrejse\n30. juli 2015 kl. 20:24 #3651414\nVi vil rigtig gerne tage en tur på 4-6 måneder rundt i Asien med vores 3-årige datter. Vi har aldrig rejst på denne måde før eller i Asien for den sags skyld. Derfor er intet fastlagt endnu og jeg søger stadig tips og inspiration til vores tur.\nVi påtænker at vi gerne vil besøge Thailand, Laos, Vietnem og Kina.\nEr der nogle som kan komme med et bud på, hvad sådan en rejse ca. kan endnu med at koste? Tænker at vi ikke skal leve som konger, men måske heller ikke alt for skrabet da vi har barn med.\nLæste om en familie, hvis tur på 4 måneder havde kostet 200.000. Jeg synes det lyder lidt voldsomt men det er måske standard?\nDerudover er tips til børnevenlige lokations og billige overnatninger meget velkomne 🙂\n31. juli 2015 kl. 10:05 #3651432\nVi rejste for tre år siden i 2 måneder og var i Vietnam og Thailand med vores to børn på hhv. 5 og 8. Vi brugte godt 100.000 alt inklusive – heraf var ca. 35.000 kr. til de “store” flybiletter. Vi regnede generelt med ca. 1.000 kr/dag til mad, overnatning, ture m.v. men mange dage lå vi langt under det.\nKig gerne på vores hjemmeside, hvor vi har nogle rejsebeskrivelser – http://www.ladegaardsletten.dk.\nVi var selv meget begejstrede for Vietnam – specielt den nordlige del – vildt flinke mennesker og ret billigt. Boede bl.a. på et 4-stjernet hotel i en suite til godt 300 kr/nat.\nVi er selv ved at planlægge en ny tur – det er en fantastisk måde at rejse / være sammen som familie. Og turen går til Asien igen …\nHilsen Dan Sletten\n1. august 2015 kl. 11:23 #3651455\nMan behøver bestemt ikke bruge 50.000 kr om måneden i Asien! Flybilletterne vil nok koste omkring 4-6000 kr per person mens overnatninger ikke behøver at koste mere end 50-200 kr for jer alle tre pr nat (det kommer selvfølgelig an på land, standarder osv). Specielt hvis I ikke booker overnatningerne via nettet kan I finde nogle fine steder til ikke ret mange penge og når jeres datter ikke er så gammel, så kan I jo godt nøjes med et dobbeltværelse i stedet for et triple 🙂 bloggen Verden som legeplads rejste 15 måneder med fire børn og de havde et budget på 15.000 kr om måneden for alle seks (minus flybilletter). Så det kan sagtens lade sig gøre! Da jeg rejste i Asien brugte jeg ca 7500 kr om måneden (Malaysia og Thailand) og der var en masse oplevelser, okay til gode overnatningssteder og street food. Jeg rejste alene og man siger at anden person bruger ca halvdelen af hvad første person gør (da man kan dele flere udgifter) 🙂\nJeg er ret sikker på at I godt kan klare jer for 10.000-15.000 kr om måneden (hvis ikke billigere) + flybilletter 🙂


Ramachandra og integreret mission | Menighedsfakultetet\nInternational kapacitet opmuntrer kristne til dialog og engagementDen lokale kirke og det hele menneske\nVellykket besøg på TORVET\nRamachandra og integreret mission\nHer finder du links til bøger af Vinoth Ramachandra og andre ressourcer vedrørende integreret mission.\nVinoth Ramachandra er født på Sri Lanka, men erhvervede sin bachelor- og ph.d.-grad som ingeniør fra University of London. Vinoth er dansk gift og har siden 1980 boet på Sri Lanka og været involveret i kristent studenterarbejde. Han er nu en del af International Fellowship of Evangelical Students’ (IFES) Senior Leadership Team som sekretær for dialog og socialt engagement. Vinoth har gennem årene arbejdet internationalt for at få kristne fra hele verden til at engagere sig i de samfund, som de lever i.\nVinoth har skrevet en række artikler og bøger, ikke mindst om missionsteologi. Han er aktivt involveret i borgerrettigheds-bevægelsen i Sri Lanka, Micah Network og A Rocha.\nLæs og hør af Ramachandra\nRamachandra’s personlige blog\nBøger af Vinoth Ramachandra\n“What is integral Mission?” En letlæst og anerkendt introduktion til integreret mission, skrevet af Ramachandra\n“Myths about Pluralism.” Videooptagelse af Diana Eck og Vinoth Ramachandra i dialog på Harvard University\nIntegreret mission (’holistisk mission’) handler om, at evangeliet og kristen mission omfatter alle aspekter af skaberværket og menneskelivet. Det har efterhånden længe været på dagsordenen i det Globale Syd og i både Kirkernes Verdensråd og Lausannebevægelsen. De danske missionsorganisationer anvender nu også i stigende grad disse begreber.\nIntegreret mission kommer ligeledes til udtryk ved, at diakoni er begyndt at vende tilbage fra organisationerne til de lokale kirker og menigheder. I lokal kirkelig sammenhæng er der dog stadig behov for at arbejde med, hvordan vi omstiller os til integreret mission. Særligt er fremme af social retfærdighed (politisk, økonomisk, socialt) nyt for en del af os.\nLæs mere om integreret mission\nMicah Declaration on Integral Mission. Et centralt dokument om integreret mission\nDansk Tidsskrift for Teologi og Kirke, 2013, årg. 40, 3/4: Holistisk Mission – Teologi – Praksis. Redigeret af Andreas Østerlund Nielsen. (Bestil artiklerne på bibliotek.dk)\nIntegralMission.net. Netværkets hjemmeside er fyldt med information om integreret mission\nMicah Network. Et internationalt netværk, der arbejder for integreret mission\nTearfund.org. Tearfund har her samlet en række ressourcer i relation til integreret mission\nCape Town Erklæringen. Et gedigent, evangelikalt udtryk for holistisk mission\nMF har behov for økonomisk støtte nu


Indretning af fyrrum i udbygning - Side 2 - Stoker Pro\nIndlæg af nemocharley » 15 jan 2015 19:56\nDer er mange måder at gribe solvarmen an på - der er andre herinde, som ved meget mere om det end mig.\nJeg har valgt at varme i en almindelig akkutank via eksterne pladevekslere en til solen og en til brugsvandet. Jeg varmer altså lidt populært sagt til rumvarmen først. Det samme kunne være gjort med en solspiral i bunden af tanken.\nDet er jo også muligt at have vvb neddykket i akkutanken.\nVarmetabs-mæssigt kan det være en idé med en kompakt installation med et minimum af rørføring. Stod jeg og skulle bygge ville jeg have et dedikeret fyrrum i/lige ved huset. Evt træ ville jeg fyre af i en brændeovn/bioovn/masseovn (+ varmeflyt). Nå ja - og så have træpillerne i læ og meget tæt ved fyrrummet.\nIndlæg af Flemming DJ » 15 jan 2015 21:03\nJeg ville nok droppe solvarmen, når der er tale om både automatisk pillefyr OG et nybygget hus med et begrænset varmebehov i den varme årstid.\nEvt kunne man som en vild idé måske tænke i retning af et mindre solcelleanlæg og en luft-til-vand varmepumpe til sommerdrift til brugsvand og lidt gulvvarme. Så er der måske også en chance for at bruge strømmen (eller noget af den) time for time.\nMen, om dét er rentabelt i.f.t. piller??\nTror, den store kugleramme skal frem her...\nIndlæg af nemocharley » 15 jan 2015 21:15\ndet er der vi altid ender (fordi det er sandt) at et enkeltstående pillefyr er det billigste samlet set. I et topmoderne hus kan en varmepumpe da også være en rigtig god løsning.\nsolceller - nope, de skal være meget billigere førend det kan svare sig med den nye forringede ordning. Det er nu engang min holdning. Men hvad er reglerne for de små husstandsmøller?\nOg til trådstarter - hvis du virkelig gerne vil have pillefyr, brændekedel og solvarme så skal du ikke lade dig slå ud af vores holdninger. Jeg har som sagt ikke fortrudt mit solvarme og solcelle eventyr, selvom realiteterne jo ikke helt står mål med fantasierne og salgsgassen (især solcellerne er et noget tvivlsomt eventyr). Men jeg tror stadig på at det er en god grøn løsning (omend nok ikke den mest økonomiske) vi har fået.\nIndlæg af Flemming DJ » 15 jan 2015 21:54\nLad mig bare sige, at hvis jeg havde et topisoleret hus og et fyr med automatisk optænding og varmtvandsprioritering, så var der næppe 11 m2 pladefangere på taget. :-)\nNu har vi så et ret skidt isoleret hus, pillefyr uden tænding og med stenalderstyring, slukket fra 1. maj til midt oktober, solvarme i huset om sommeren - og kakkelovn.\nSolvarmeanlægget sparer os for 1 - 1,3 t piller og ca 1000 kWt el (varmt vand, sommer) og en hel del sod i fyret om året.\nTime: 0.372s | Queries: 41 | Peak Memory Usage: 3.03 MiB


2013 nye!moncler ned jakker kvinder står halsbånd zip sort [mjw018] - DKK 1,968 : Billige Moncler Outlet Online Store, monclerwholesale.me\nHjem :: moncler jakker til kvinder :: 2013 nye!moncler ned jakker kvinder står halsbånd zip sort\n2013 nye!moncler ned jakker kvinder står halsbånd zip sort\nfra world top - mærke, og # 39;2013 nye!moncler ned jakker kvinder står halsbånd zip sort& # 39 er meget stilfuldt, fyldt med den hvide gåsedun, let og behageligt for wearing.you vil enoy den fornemmelse, at de bringer dig og nyder den sæson. vi ved, at moncler er varme solgt på markedet, siden det blev grundlagt, er de forskellige former og farver for at vælge fra, nr. spørgsmål som én, du vil være øjne at fange, når du sætter dem on.enjoy dig selv og enjou vinteren, bare kom til vores hjemmeside og få, hvad du likive, og # 39;moncler jakker til kvinder& # 39 er wating for dig.\nom skibsfart og betaling:\n- vi plejer at sende pakken inden for 24 timer efter betaling\n- vi sender & # 39;moncler ned til kvinder& # 39 af luft\n- - ikke vil blive ydet efter packge er sendt ud.\n- shipping - tid vil tage omkring 4 - 7 dage.\n- vi accepterer kreditkort og paypal som betaling. det er sikkert for dig.\n- enhver kvalitet problem, vi accepterer 15 dages udveksling eller restitutionen.\n- ethvert spørgsmål i orden, er du velkommen til at kontakte vores kundeservice.\nmoncler er forkortelsen for monestier de clermon, en berømt frankrig mærke for jakkerne. i dag, moncler er leder i vinteren stof, da den kolde vinter, vi er vant til at tænke på enten varmeapparat hjemme eller oppustet tøj, som kan holde os varme, moncler frakker, giver os et indtryk af de forskellige vi har ikke brug for, at vinteren. bange for vinteren mere, bare fordi vi har & # 39;moncler jakke kvinder& # 39.\nmoncler klassisk kvinder dynejakke enkel revers slim kaki\n2013 nye!moncler faucon kvinder ned med grå jakke zip\nmoncler lievre klassisk kvinde jakker sorte kort\n2013 nye!moncler mode ned jakker kvinders blonder og kniplinger


4-stjernede hoteller i 2. Arrondissement | Hotels.com\nHoteller nær 2. Arrondissement i Paris\nHoteller (Fire stjerner) nær 2. Arrondissement i Paris\nHoteller (Fire stjerner) i 2. Arrondissement\nBillede taget af Alicia\nSøg efter 4-stjernede hoteller i 2. Arrondissement\nLeder du efter et 4-stjernet hotel i 2. Arrondissement?\nDet mest reserverede 4-stjernede hotel i 2. Arrondissement er i øjeblikket Hotel Square Louvois.\nHvis du leder efter den bedste overnatningsmulighed til dit ophold i 2. Arrondissement, kan du med fordel læse over 4650 uafhængige anmeldelser skrevet af andre rejsende. Du kan tilmed læse anmeldelser fra TripAdvisor og Expedia.\nDen gennemsnitlige bedømmelse af 4-stjernede hoteller i 2. Arrondissement er i øjeblikket 4,1.\nGennemsnitsprisen for et værelse i 2. Arrondissement er 635 DKK pr. nat, men der er ingen grund til at betale så meget.


*John Irvin er ikke en af Hollywoods mest markante instruktører, hvilket måske kan forklare, hvorfor hans film altid synes at forsvinde i mængden. Men han er faktisk mere interessant end som så, og ikke mindst hans kompromisløse krigsfilm fortjener at blive set. Hvor hans Vietnamfilm Hamburger Hill fra 1987 druknede i den virak, der blev Oliver Stones Platoon og Stanley Kubricks Full Metal Jacket til del, forsvandt hans skildring af Anden Verdenskrig i efterdønningerne af Steven Spielbergs Saving Private Ryan og Terrence Malicks The Thin Red Line. Rigtigt er det, at Irvins film mangler den følsomhed og poesi, ikke mindst Stone og Malick forlener deres historier med, men Irvins kølige, kliniske tone og sans for detaljer gør kun hans film så meget desto mere virkningsfulde i deres skildring af det frygtelige, dehumaniserende krigsmaskineri. På den måde er han, uden anden sammenligning i øvrigt, på linie med Kubrick i Ærens vej og Full Metal Jacket. Hamburger Hill, der ufortjent har fået ry af at være lidt af en spekulationsfilm, kan nu opleves på TV 2. Det er en barsk og blodig film om en gruppe unge soldaters forsøg på at indtage en betydningsløs bakke i en krig, de ikke forstår. Missionen ender selvfølgelig i et rent blodbad, deraf filmens titel.\nHamburger Hill. TV 2, fredag 22.25-0.20\n*Steve Martin er en af mine store helte. Men den amerikanske komiker, der startede som A Wild and Crazy Guy  også titlen på en af hans første standup-plader  med ofte pointeløs og absurd humor, har ikke altid været lige god til at vælge filmroller, som passer til hans temperament og både fysiske og verbale komik. I Frank Oz Hushjæælp spiller Martin over for Goldie Hawn, der har skabt sig en karriere på at hvine sig gennem fjollede komedier som denne. Oz, bedst kendt som manden inden i Fozzie the Bear og ham med hånden oppe i lille Yoda, har gjort det bedre både før og senere  bl.a. In & Out og Bowfinger. Men det er alligevel ganske fornøjeligt at følge en forbløffet Martin, der en dag finder en ubuden gæst (Hawn) i det hus, han har købt til sin forlovede, som alligevel ikke ville giftes med ham.\nHushjæælp/Housesitter. TV3, fredag 20.00-21.55\n*John McTiernan har siden midten af 80erne og sin debutfilm, Nomads, instrueret en lille håndfuld actionfilm, som, hvis der ellers er retfærdighed til, vil blive husket, når Det Store Regnskab en dag skal gøres op. Die Hard er nok den bedste  den lagde bunden for en hel generation af vittige actionhelte  men også McTiernans seneste film, den sexede genindspilning af The Thomas Crown Affair, ubådsdramaet Jagten på Røde Oktober, og den sørgeligt undervurderede Den sidste actionhelt er med i Top 5. Arnold Schwarzenegger er i topform i Den sidste Actionhelt, som handler om drengen Danny, der takket være en magisk biografbillet bliver suget ind i actionhelten Jack Slaters (Arnold) filmunivers. Sammen med Slater må Danny kæmpe mod den onde Benedict (Charles Dance), der ser en mulighed for, med Dannys billet i hånden, at træde ind i og terrorisere den virkelige verden. McTiernans film er et humoristisk og velment forsøg på at sige et og andet meningsfyldt om filmvold over for rigtig vold. Et moralsk forehavende, som hverken publikum eller anmelderne gad forholde sig til, og filmen blev en fiasko. Men i mine øjne er der tale om et usædvanligt veloplagt eventyr, der leger med genrens konventioner og lader Arnold tage pis på sig selv og sin position som superstjerne og filmidol. McTiernan er i øvrigt ved at lægge sidste hånd på en genindspilning af Norman Jewisons hypervoldelige 70er-science fiction-film, Rollerball, og han er blevet nævnt som en mulig instruktør af Basic Instinct 2.\nDen sidste actionhelt/Last Action Hero. 3+, fredag 21.00-23.25\n*Lars Bom, før han havnede inde i Bamse eller fik job som Strisser på Samsø, spiller en af hovedrollerne i Edvard Flemmings Panduro-filmatisering, De uanstændige, fra 1983. Filmen handler om den småborgerligt opdragede, 18-årige Thomas (Bom), som slår sig løs sammen med de frisindede tvillinger Mick og Topsy. Jeg har aldrig set filmen, og skal man tro Morten Piil og Gyldendals Filmguide, så er jeg heller ikke gået glip af meget. »Det er en slags stiliseret folkekomedie, der med stive opstillinger, fastlåste totalbilleder og demonstrativt spil eftertrykkeligt hamrer sine pointer hjem om snærende borgerlighed og frisindets velsignelser.« Om Boms præstation står der ikke meget andet end, at hans stemme er eftersynkroniseret af Henrik Kofoed. Se den vil jeg nu alligevel gerne, om ikke andet så for Boms skyld...\nDe uanstændige. TV2, lørdag 20.35-22.05\n*Michael Mann er en på mange måder interessant instruktør. Han er manden bag stilskabende, kølige 80er-tv-serier som Miamipatruljen og Crime Story. Han har imponeret med elegante, forkromede film som Manhunter, Heat og den medrivende The Insider. Og for øjeblikket er han i gang med at optage en film om Muhammad Ali med Will Smith i rollen som den store bokser. TV 2 viser på søndag Manns indianerfilm Den sidste mohikaner efter J.F. Coopers roman. Om noget demonstrerer filmen instruktørens perfektionistiske og æstetiske indgang til filmmediet. På den ene side får vi serveret en velspillet og højdramatisk kærlighedshistorie om titlens mohikaner, Falkeøje (spillet af Daniel Day-Lewis), der forsøger at redde sin elskede (Madeleine Stowe) fra krigen mellem de britiske og franske kolonialister. På den anden side leverer Mann en lækkert filmet og stiliseret actionfilm, der ikke lægger fingrene imellem i de mange blodige og brutale slagscener. Day-Lewis er glimrende som den stoute, modige indianer, mens Stowe sandsynliggør den handlekraftige og smukke kvinde i hans liv. Og de bakkes godt op af bl.a. Wes Studi, Colm Meaney, Patrice Chereau og Russell Means.\nDen sidste mohikaner/The Last of the Mohicans. TV 2, søndag 20.50-22.45\nArnold SchwarzeneggerCharles DanceDaniel Day-LewisGoldie HawnMorten PiilMuhammad AliNorman JewisonOliver StonePatrice ChéreauStanley KubrickSteven SpielbergWill Smith


Old school fitness er forårets varmeste nyhed - Fitnews\nAdidas lancerer Core Performance kollektion m/k\nForår/sommer 2010 lancerer adidas Core Performance – en kollektion med design og teknologier specielt udviklet til fitness og styrketræning.\nKollektionens bluser har længere silhuet end ellers og følger kroppens bevægelse i 360 grader – og holder sig med andre ord helt på plads under vægttræning med armene over hovedet eller ved sidevers bevægelser.\nCore Performance skoene yder maksimal støtte og stabilitet for at afbøde tunge belastninger ved hurtige bevægelser, samtidig med at foden får fuld fleksibilitet. Samtlige af kollektionens styles indeholder adidas ClimaCool-teknologi for maksimal ventilation og temperaturtilpasning under hård træning.\n“Efter en lang periode med skiftende trendy træningsformer ser vi nu en klar tendens mod, at stadig flere vælger den klassiske, effektive fitnesstræning. Helt i tidens ånd har vi derfor udviklet en kollektion, der har et skarpt fokus på funktionalitet og design og som er tilpasset de specifikke bevægelser ved styrke- og fitnesstræning” fortæller Ulrich Scheibelein, Brand Marketing & PR manager hos adidas Danmark.\nAdidas Core Performance kollektionen findes både til damer og herrer og består af beklædning, sko og accessories.\nDamekollektionen hylder basisfarverne sort og hvid med stærke accenter af blå, chocking pink og gul. Som eksempelvis toppen adidas Core Performance Fitness Tee (500 DKK), der kombinerer funktionalitet med et fint, feminint design.\nTil herrerne er designet enkelt og stilrent, men også her sniger markante farveindslag som rød og koboltblå sig ind. Herreskoen adidas Optigon (900 DKK) minder i opbygningen om sko til vægtløftning og er beregnet til tung vægttræning. Teknologien SPEEDCUT giver maksimal støtte samtidig med at foden får fuld bevægelsesfrihed.\nPreviousNyhed inden for indendørs cykling giver dig flere træningsdata\nNextSøs Egelind ryster sig stærkere og strammere


Isolering i Andaks - Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nmarts 15, 2017 maj 30, 2018\nIsolering Andaks ligesom Aerolite og isoterm blive den varmestrøm barriere mellem dine tagsten og loft og forhindrer varmen i at passere igennem, og holder dig køligere om sommeren og varmere om vinteren. Boliger, der er blevet godt designet og isoleret med Isolering Andaks, der opfylder kravene, vil give dig året rundt komfort og vil skære udgifterne til opvarmning og køling dit hjem med næsten halvdelen, som igen reducerer udledningen af drivhusgasser.\nIsolering Andaks �” Spar penge!\nKlimatiske forhold vil også påvirke det rette niveau og tykkelse skulle installeres. Du bliver nødt til at fastslå, om du forsøger at holde varmen i, ud eller begge dele. Loft Isolering Andaks er effektive mod daglig temperaturændring samt sæsonbestemt.\nEn anden vigtig faktor er design teknik. Hvis loftet Isolering Andaks installeres på et sted, der ikke har nogen skygge eller gardiner tyk nok til at blokere ud morgen og eftermiddag solen, kan du få en omvendt effekt, varme, der kommer ind gennem vinduer eller døre kan blive fanget inde og skabe en ovn effekt.\nDu vil ikke fortryde isolering i Andaks\nFugt problemer som kondens kan eliminere ved at installere reflekterende loft Isolering Andaks og kan hjælpe hjælpe med vejret proofing dit hjem eller kontor. Aerolite og Isotherm loft Isolering Andaks har også fremragende lyd absorption egenskaber og er godt for Isolering Andaks et værelse eller kontor. Det er bedst at få loft Isolering Andaks installeret under opførelse, det nye bygningsreglement anføre alle nye boliger skal isoleres og opnå et gardin R-værdi for at være i overensstemmelse.\nIsolering Venø By\nIsolering Rudbjerg Huse


Formering af den kæmpe paradisfugl - Information - 2022\nFormering af den kæmpe paradisfugl\nRoot division er den enkleste måde at udbrede en kæmpe paradisfugl på, men med tanke på, at planten kan vokse til 30 meter høj, siger det måske ikke meget. Formering ved division vil producere blomster om to til tre år, mens formering vil tage betydeligt længere tid, op til 10 år. Blomsterne er værd at vente på. Den kæmpe paradisfugl producerer hvide blomster 18 inches lange med en blå tunge og rødbrune skovle.\nDen gigantiske paradisfugl har et kødfuldt rodsystem kaldet jordstængler. For at opdele rødderne bliver du først nødt til at få fat på dem. Grav forsigtigt med en skovl for at finde en del af rodsystemet. Du kan også fjerne eventuelle unge udløbere, der vises i stedet for at grave og adskille en sektion af jordstængler. Tag en skarp, ren kniv og afskær en sektion af jordstænglen, der har mindst fire til fem unge skud. Opdel rødder i slutningen af foråret eller forsommeren.\nRoddeling er den enkleste måde at udbrede en kæmpe paradisfugl på, men når man husker at planten kan vokse til 30 meter høj, siger det måske ikke meget.\nTag en skarp, ren kniv og afskær en sektion af jordstænglen, der har mindst fire til fem unge skud.\nFyld en lille gryde - 3 til 6 tommer - med en godt drænet pottejord, der har lidt eller ingen tørvemos, men lidt organisk materiale. Plant rhizomsektionen, og vand den godt, indtil jorden er tilstrækkelig fugtig. Anbring gryden i indirekte sollys i otte uger, som Clemson University anbefaler, og flyt derefter gryden til stærkt lys, når dens blade udvikler sig.\nDen nye plante skal lægge sine egne rødder om cirka tre måneder, ifølge University of Hawaii i Manoa. Plant den udenfor i samme dybde som moderplanten, og hold jorden fugtig.\nFormering med frø er en anden mulighed. Blomster, der får lov til at gå til frø, producerer 60 til 80 frø i en enkelt bælg. Frøene er sorte med orange klynger, passende prangende til en sådan plante. Plant frøene, inden frøpladen hærder i en løs jord med organisk materiale, og placer det i lyst, indirekte lys. Hold jorden fugtig. Frøene spirer om to til tre måneder. De er sikre på at transplantere i en større gryde, når de har to eller tre sande blade, ifølge University of Hawaii.\nFyld en lille gryde - 3 til 6 tommer - med en godt drænet pottejord, der har lidt eller ingen tørvemos, men lidt organisk materiale.\nAnbring gryden i indirekte sollys i otte uger, som Clemson University anbefaler, og flyt derefter gryden til stærkt lys, når dens blade udvikler sig.\nSe videoen: KÆMPE VINGUMMI. DROGERS KØKKEN (Kan 2022).\nDen gamle by Fregellae og Fabrateria Nova og Lago San Giovanni Incarico naturreservat - Lazio\nCopyright 2022 \_ Formering af den kæmpe paradisfugl...


Rufus Gifford erkender nederlag i amerikansk primærvalg | Sermitsiaq.AG\nRufus Gifford erkender nederlag i amerikansk primærvalg\nDen tidligere ambassadør i Danmark misser chancen for en plads i Repræsentanternes Hus efter nederlag ved primærvalg i Massachusetts.\nRufus Gifford under et af sine besøg i Grønland Mads Pedersen\nOnsdag, 05. september 2018 - 06:14\nDen tidligere amerikanske ambassadør i Danmark Rufus Gifford taber primærvalget i Massachusetts.\nMed 91 procent af stemmerne talt op ser han ud til at få fjerdeflest stemmer i det tredje valgdistrikt i delstaten.\nGifford har kæmpet mod ni andre demokratiske kandidater og må nu se sig slået af Daniel Koh, der med 21,9 procent af stemmerne står til at blive valgdistriktets vinder.\nOver for TV2's korrespondent Jesper Steinmetz erkender Gifford sit nederlag.\n- Det er trist for mig. Vi kastede os ud i det og kom ikke helt i mål. Vi vidste, at det var risikoen. Jeg gik ind i det med liv og sjæl. Nu venter næste kapitel, siger han.\nHan forsikrer, at han vil fortsætte sit arbejde enten i politik eller anden offentlig tjeneste.\nMeningsmålingerne op til valget spåede ellers Gifford gode chancer. I den seneste meningsmåling lå Gifford nummer to - kun slået af Daniel Koh, der nu ser ud til at vinde.\nDaniel Koh er tidligere stabschef for borgmesteren i Boston og har bevæget sig mere i lokalpolitik end Gifford. Efter sin valgsejr vil han med stor sandsynlighed blive medlem af Underhuset i den amerikanske kongres, Repræsentanternes Hus.\nUd over Daniel Koh har også to andre kandidater fået flere stemmer end Gifford.\n- Udfordringen for Rufus Gifford er, at han stadig er en outsider. Han er kommet tilbage til sin hjemstat, Massachusetts, efter han har været tre og et halvt år i Danmark, sagde Anders Agner Pedersen forud for valget.\nDet har dog ikke været nok til at sikre Gifford stemmer til at slå sine modkandidater.


Moovy Exclusive: Blog: Blodige slashere som moderne eventyrfortællinger\nDa jeg var lille, holdt jeg meget af at være syg. At være syg betød, at jeg kunne finde den gamle bog med Grimm-brødrenes eventyr ned fra hylden og læse deres historier om afhuggede hoveder og forfærdelige dødsritualer i fred og ro. Ingen fare for at blive forstyrret. Nu kunne mit dengang 7-årige jeg endelig læse om blodsudgydelse uden at blive dømt. For sådan var det jo med eventyr. Det var helt okay at læse dem. Det var såmænd kultur, som vi lærte om i skolen.\nI skolen lærte vi om regler. Vi lærte, at der altid blev gengældt, hvad der blev givet, uanset om det var godt eller dårligt, og at det altid begyndte med ordene "der var engang…". Vi lærte, at alting skete i tallene tre eller syv, og at det altid var bedst at lade være med at indgå en aftale med skumle hekse i skoven. Eventyr kunne kun kaldes eventyr, hvis de fulgte alle disse regler, blev vi fortalt, men det var ikke derfor, jeg holdt af dem. Jeg holdt af dem, fordi de kunne handle om en gammel dame, der yndede at brænde små børn i ovne, som det skete i "Hans og Grete", og ingen ville rynke på næsen af det.\nI M. Night Shyamalans "The Visit" bliver horror og eventyr blandet sammen, når den gamle bedstemor beder den unge pige om at kravle ind i ovnen for at tjekke, om den er ren. Det er en fin fusion af to genrer, der her finder hinanden, selvom det er undergenren slashere, der mest af alt tager tips fra eventyret.\nMen slashere og eventyr var for omgivelserne to forskellige ting, opdagede jeg hurtigt, da jeg begyndte at se slasherfilm, der ikke var indhyllet i den samme kultur. På det tidspunkt var jeg holdt op med at læse eventyr, for jeg fandt ofte det samme i slasherfilmene. Her var blodsudgydelser ligeså bizarre og voldsomme, men der var også den samme respekt for faste rammer. Regler var der nemlig masser af. Udenfor skoletimerne lærte jeg nu, at i slasherfilm kunne man ikke ryge joints og have sex uden at blive straffet hårdt, og at man aldrig skulle forsikre sine medmennesker om, at man snart kom tilbage. Jeg lærte endda, at der ligesom i eventyr var en bestemt måde at starte på, når vi først blev vist en scene med nogle uheldige unge, der hurtigt mødte deres endeligt efter en mindre jagt.\nEventyr er en respekteret form, der undervises i skolerne, mens slasherfilm er filmhistoriens enfant terrible, selvom de på mange måder er helt ens, omend oprindeligt fra hvert sit medie. Se den første "Fredag d. 13." og læs en hvilken som helst historie af Grimm og vurder bagefter, hvilken én der var mest grusom.\nNogle ville måske mene, at de to udtryksformer ikke er de samme. En af grundene kunne være, at slasherfilm ikke er forbeholdt børn på samme måde som eventyr. Men eventyr var ikke oprindeligt skabt til et yngre publikum. Da Chaucer i sin tid skrev sine Canterbury-fortællinger i 1300-tallet, var det ikke nødvendigvis henvist til den yngre del af befolkningen, men til alle de mennesker, der havde hang til en historie ud over det sædvanlige. På samme måde henviser slashere sig ofte til forskellige typer mennesker – yngre og ældre med det tilfælles, at de ynder tonsvis af blodige historier med et vist reglement.\nDet var Stephen King, der engang sagde, at horror og eventyr minder om hinanden, fordi de begge finder det værste frem i mennesket. Jeg vil give ham ret i, at de to udtryksformer minder om hinanden, men ikke fordi tematikken eller fremmaningen er den samme. Jeg mener, at det er, fordi de begge er bundet af traditioner, de ikke er i stand eller har lyst til at ændre.\nHorror er ikke lig eventyret, fordi de to minder om hinanden, men fordi begge former er henført til hver sin ramme og hver sine reglementer. I andre subgenrer indenfor skrækfilmen kan de tage reglerne og genopføre og ændre dem, men slasheren vil kun komme til at fratræde genren, hvis den ændrer sig. For med den ved vi, hvad vi har. Ligesom vi er helt sikre på, hvad vi får, når vi åbner den store eventyrbog med et behov for at læse om uheldige prinsesser, snedige børn og skurke, der på den ene eller anden måde møder et flænsende endeligt.\nBlog: Blodige slashere som moderne eventyrfortællinger\nNyhedNy "Texas Chain Saw Massacre" på vej


Slut med chauffør-strejke: Nu kører busserne i Roskilde igen | TV 2 Lorry\nSlut med chauffør-strejke: Nu kører busserne i Roskilde igen\nBuschaufførerne i Roskilde afmelder den strejke, som de påbegyndte tirsdag. Nu kører busserne igen.\n06. dec 2017, kl. 08:48 Opdateret: 06. dec 2017, kl. 09:59\nRoskildes busser kørte ingen vegne tirsdag, fordi 135 af Arrivas buschauffører strejkede.\nOnsdag morgen er strejken afblæst, og busserne er nu igen på gaden i byen. Det oplyser chaufførernes fagforening, 3F, til TV 2 Lorry.\nDet sker efter et fagligt møde klokken 07.00, hvor chaufførerne indgik et kompromis med ledelsen i Arriva.\nDet er vidunderligt, at chaufførerne genoptager arbejdet. Det er ærgerligt for os at være ude af drift i et døgn.\nKonflikten mellem Arriva og de 135 chauffører handler om arbejdsmiljørepræsentanten. Vedkommende har nemlig tidligere haft tre dage om ugen til sit arbejde, men nu vil Arriva skære antallet af dage ned til én.\n- Chaufførerne genoptager arbejdet, fordi de har fået lovning på en forhandling med ledelsen. Så håber kollegaerne, at ledelsen kommer til besindelse, siger Ole Holtse Olsen, afdelingsformand hos 3F i Roskilde, til TV 2 Lorry onsdag morgen.\nIfølge Arriva har chaufførerne accepteret, at arbejdsmiljørepræsentanten kun får en dag fremover.\n- Det er vidunderligt, at chaufførerne genoptager arbejdet. Det er ærgerligt for os at være ude af drift i et døgn. Som udgangspunkt er der ikke lavet nogen ny aftale, men der kan selvfølgelig pågå en dialog, ligesom vi hele tiden udveksler mellem lederer og medarbejdere. Så sagen er for så vidt lukket for Arriva, siger Pia Hammershøy Splittorff, kommunikationschef for Arriva.\nLæs også Strømlinet: Roskilde vil kun have elbusser\nChaufførernes strejke var overenskomststridig, og det kan få betydning for dem, vurderer Ole Holtse Olsen.\n- I yderste konsekvens kan det få betydning for den enkelte medarbejder. Arriva kan beslutte at trække dem i løn for den dag, de strejkede, siger Ole Holtse Olsen.\nTV 2 Lorry skrev tirsdag, at chaufførerne var i Arbejdsretten, men det viser sig ikke at være korrekt.\nSe mere om konflikten her:\nParterne skændes om arbejdsdage til arbejdsmiljørepræsentanten, fordi det ifølge chaufførerne handler om sikkerhed:\n- Det er en del af arbejdsmiljørepræsentantens arbejde at tjekke blinklys, bremselygter og defekte bremser. Arriva-chaufførerne i Roskilde har de ældste busser i hele Region Sjælland, så det kan få fatale konsekvenser, hvis man ikke laver sikkerhedsarbejdet ordentligt, siger Ole Holtse Olsen, afdelingsformand hos 3F i Roskilde, til TV 2 Lorry tirsdag.\nIfølge Arriva var det midlertidigt, at arbejdsmiljørepræsentanten havde tre dage. Andre steder i landet er det standarden, at vedkommende kun har én dag til sit arbejde.\n- Vi ser bestemt ikke stort på trafiksikkerheden. Vi har en helt fast procedure for, hvor tit busser skal tjekkes og have større eftersyn, hvor de tester bremser osv. Og det er ikke arbejdsmiljørepræsentantens ansvar, men hører til et helt andet sted i vores organisation. Hvis vedkommende tror det, så har personen misforstået, sagde Pia Hammershøy Splittorff, kommunikationschef for Arriva til TV 2 Lorry tirsdag.


Sådan læses afstemningsbilledet på e-kontrollen for søer : PigVision | Customer Service Portal\nSådan læses afstemningsbilledet på e-kontrollen for søer Print\nÆndret den: Thu, 17 Jun, 2021 at 1:48 PM\nI den bedste af alle verdener passer afstemningen perfekt, når man har indtastet sine statustal. Indimellem sker det, at ligningen ikke går op, herunder er nogle hints til, hvordan man læser og kan komme bag om tallene.\nEksempel på afstemningsbilledet\nI venstre side finder du rubrikken ”Tilføjet”, hvilket betyder, at her vises alt det, der er gået ind i besætningen, startende med forrige periodes status slut. I højre side vises alt, der er gået ud af stalden, sluttende med denne periodes statusoptælling. Når status balancerer, vil du have samme totaler i de blå søjler.\nI denne besætning er der købt 1 orne og solgt 1 i perioden. Alle stamdyr, der forlader besætningen levende, vises i statusbilledet som ”Solgt”. Hvis du dobbeltklikker på cellen, vil der komme et pop-up vindue med de dyr, der er med i optællingen, her vil du også kunne se den specifikke afgangstype.\nStatus: I denne besætning er der indberettet 599 søer ved sidste status.\nKøbt: Der er ikke købt søer i perioden.\nOverførte: De 125 gylte, som har faret i perioden, har nu ændret dyrtype til ”søer”\nTotal: 599 ved status + 0 købte + 125 overførte = 724\nSolgt: Antal søer, som er afgået levende i perioden\nDød: Antal søer, som er døde eller aflivede i perioden.\nTotal: 124 solgt + 6 døde + 589 ved statusoptælling denne gang = 724\nOpstilles på samme måde som søer. De 140 polte, der er løbet i perioden, har ændret dyrtype til ”gylte” og er derfor tilføjet puljen af gylte.\nHvis der står et antal under købt, så er der registreret en gylt, som har løbedato før indgangsdato.\nHer har du også mulighed for at dobbeltklikke på feltet, så du nemt kan finde dyret, i fald der er tale om en fejlregistrering.\nDækker over de polte, som har fået dyrnr., men endnu ikke er løbet.\nEr det antal dyr, som er i den poltelokation, der er medtaget i produktionsrapporten. Opsætningen finder du under Generelt – Produktionsrapport.\nI poltelokationen vil eventuelt slagtede vises i en separat kolonne, dog er denne ikke med i standardlayoutet. I quickguiden ”Hvordan opsætter jeg mit eget layout og bruger det?” kan du finde mere information om, hvordan du laver dine egne layouts.\nHerunder er vist et eksempel, hvoraf det fremgår, hvor mange polte, som er døde og slagtede. Det kan hjælpe med at gennemskue eventuelle differencer.\nI ovenstående eksempel er der overført 140 fra poltelokationen via polte (med dyrnummer) og videre til gylte, fordi dyrene er løbet samme dato, som de er indgået, mens 36 er slagtet i perioden.\nPattegrise, der tilføjes i perioden, er lig det antal, der bliver født. Dem, der fratrækkes er lig det antal, der fravænnes.\nI ovenstående eksempel er der tilknyttet en klimastald til e-kontrollen og her fravænnes alle grise til samme lokation, dvs. der er samme antal grise fratrukket ”Pattegrise” , som der er tilføjet ”Klimastald”. Her ses ofte en afstemningsfejl, hvis der mangler eller er angivet forkert lokation på en del af fravænningerne.\nDu vælger selv om en evt. difference på pattegrisene skal vises som ”difference” eller som døde.\nI menuen Generelt – Opsætning – Beregning – Andre kan du vælge at afstemningsdifferencer skal sammentælles i kolonnen ”Død”. Bemærk at udveksler du data med Topigs, har denne Indstilling indflydelse på logning af data i forbindelse med fravænninger:\nDu kan også vælge at registrere alle døde pattegrise, enten på den enkelte so i menuen Søer/Orner – Døde pattegrise eller på sokortet, eller indberette døde pattegrise i menuen Søer/Orner – Døde pattegrise grp.\nBemærk, at det nøgletal, som vises på E-kontrollen ”Dødelighed i farestald (%)”, ikke påvirkes af antallet af døde pattegrise i afstemningsbilledet, da nøgletallet beregnes ud fra differencen mellem fravænnede søers levendefødte og totalt antal fravænnede i perioden.