E xp erimentariu ms Skole konkurrence Læ s og larm for f uld udblæsning - PDF\nE xp erimentariu ms Skole konkurrence Læ s og larm for f uld udblæsning\nDownload "E xp erimentariu ms Skole konkurrence 2003-2 004 Læ s og larm for f uld udblæsning"\n1 Exp erimentariu ms Skole konkurrence Læ s og larm for f uld udb læsning & Saftige rytmer fra hele verden side 2 Når sanserne svigter side 6 Med lydmanden på arbwom? side 14 Eksperimenter om lyd side 5, 9, 13, 17 Klassen laver hands-on-eksperimenter side 18\n2 Saftige rytmer fra hele verden Safri Duo bruger rytmer og instrumenter fra hele jorden. En musemåtte, tæpperuller og bremsetromlen fra en Volvo. Når Safri Duo spiller musik kan alting bruges som instrumenter. Bare det giver den rigtige lyd. Safri Duo spiller musik uden toner, kun med rytmer. Til gengæld bruger de rytmer fra hele verden. Også deres instrumenter kommer fra hele verden. Oven i tilsættes lidt elektronisk lyd. Resultatet kender du sikkert godt. Det er vores univers, et Safriunivers. Vi har elementer med fra alle verdenshjørner, fortæller de to mænd, der udgør duoen. Morten Friis, og Uffe Savery, mødte første gang hinanden i Det skete i Tivoligarden i København. Egentlig skulle den 11-årige Uffe have spillet saxofon og den ni-årige Morten trompet. Men garden manglede nogen på slagtøj, og det blev de to drenges skæbne. singlen Played-A-Live eller The Bongo Song, som den også hedder. Den blev et kæmpe hit ikke bare i Danmark, men også i mange andre lande. Der sker et eller andet, når vi spiller sammen, siger Morten. Når vi begge to er på så er den der. Vi kunne i hvert fald ikke gøre det hver for sig, forklarer Uffe. Safri Duos fans kommer fra hele verden og har alle aldre. Vi får fan-breve fra børn på fem til 12 år, fra teenagere, deres forældre og deres bedsteforældre, fortæller de. Sveden drev ned af væggene Siden mødet i Tivoligarden har Uffe og Morten været uadskillelige. De spillede deres første koncert på Københavns Musikkonservatorium, hvor de begge er uddannet. Sveden drev ned ad væggene, husker Morten om den aften i 1988, da de første gang sendte deres rytmer ud i verden. Dengang spillede de klassiske stykker af Chopin og Bach kun med slagtøj. Fem klassiske cd er nåede Safri Duo at udgive, inden de droppede det klassiske og skiftede stil. Samarbejde der du r Safri Duo begyndte at lave deres egen musik. Helt fra bunden. I 2000 udsendte de Varmlufts-orgel Få et metalrør til at synge ved at tænde en gasbrænder under røret, så der kommer en kraftig luftstrøm. Det kendes fra orgelpiber og fra pusteleg med tomme flasker. Klangmønstre Stryg med en violinbue på kanten af en metalplade, der ligger sand på. Sæt pladen i svingninger og se de flotte mønstre. Se guitarstrengen spille Se svingningerne på guitarstrengene fryse fast på en forbavsende måde. Find udstillingen "Læg Øre til Lyden". 2\n3 Marimbaen pepper enhver popsang op med dens funkede lyd, mener Ida og Fredrik. Ida Skamby Madsen spiller ud over marimba og percussion også klaver. Des uden går hun til sang. Fredrik Lernevall spiller klaver foruden percussion og marimba. Rytmer der rykker Ida og Fredrik er ligesom Safri Duo vilde med at spille på slagtøj. For det er rytmen, der sætter gang i musikken. En, to, tre, fire. Næste sekund forvandler det gamle nummer Rock Around the Clock Tonight stilheden i gymnastiksalen til et fyrværkeri af rock and roll. Trommerne kører, congas, tamburin og rasleæg følger med. Rytmegruppen sætter gang i et nummer, siger Fredrik Lernevall på 13 år. Han spiller slagtøj. En uge i sin sommerferie har han været til musikstævne. Sammen med 58 andre unge i alderen 13 til 17 har han hver formiddag forberedt denne opførelse. I dag spiller han marimba, en slags kæmpestor xylofon. Den har en flot lyd, og der er ikke så mange, der kan spille på den, siger han. Leger med lyden Med to køller i den ene hånd og en i den anden banker han sikkert ned på trætangen - t erne. Indimellem ruller han. Det vil sige, at han spiller de samme toner meget hurtigt mange gange i træk. Det ser svært ud, men er rimelig let, påstår han. Det er lige som at spille klaver med to fingre. Det er med at have en god teknik. Man skal holde køllerne og ramme rigtigt. Og så skal man have rytmesans. Fredrik startede som syv-årig med at få trommeundervisning. Snart bredte musikken sig til andet slagtøj, og nu kan han spille stort set alle rytmeinstrumenter plus marimba. Det sjoveste er trommesættet. Man kan lege med det og afprøve, hvordan det lyder, siger han. Hårdt arbejde at blive god Dirigenten klapper rytmen og gør klar til et nyt nummer. Denne gang en blød mambo. Ida Skamby Madsen på 15 år danser i forestillingen, men til daglig spiller hun marimba og slagtøj. Det har hun gjort i et par år nu. Det er slagtøjet, der giver power, siger hun om at spille percussion, som slagtøjet også hedder. Marimbaen er hendes yndlingsinstrument. Den har den fedeste lyd. Den er funky og jazzet. Marimba svinger godt i al musik, siger Ida. På marimbaen spiller Ida og Fredrik efter noder. Det gør de ikke på slagtøj. Man skal lære det udenad. Læreren viser en, hvad man skal, og så er det bare med at gentage det og øve det hundrede tusinde gange, til det svinger, siger Ida. Det er ikke altid lige nemt Hvis der er mange forskellige rytmer, og man skal gå fra den ene rytme til den anden, så er det svært. Hvis det skal gå hurtigt eller hvis man skal vente en sekstendedel takt, så er det også svært, siger hun. Fællesskabet er fedt Koklokker og trommestikker på kanten af lilletrommen får Reggae-rytmen til at forplante sig i hele kroppen. Endnu et nummer er i gang. 3\n4 Jakob Storm Mahler ved tromme sættet, som er basis i rytmegruppen. Det kræver koncentration at holde rytmen. Til gengæld er det sjovt. Koncerter er det bedste. Når folk klapper og viser, at de kan lide det, man spiller. Det er fedt, siger Fredrik. Ida er enig: Alle ved, hvad de skal og er opsat på at hamre igennem og få det til at lyde godt. Der er en fed stemning. At de indimellem spiller forkert, lægger publikum sjældent mærke til. De ved jo ikke, hvordan det skal lyde, siger Fredrik. Nu knipser alle. Et enkelt rasleæg understreger rytmen. Et stille nummer. Kontrasten til det sidste nummer er stor. Den Bedste Tid vælter lydmuren. Alle instrumenter for fuld udblæsning. Trommestikker på kanten af lilletrommen, tromme stikker på klaveret. Det hele kulminerer i flere sekunder, hvor tromme sættet bliver ved og ved, inden det afgørende sidste slag, der sætter punktum for generalprøven og tankestreg til aftenens forestilling for mor og far. Helt vildt dygtige Safri Duo er helt vildt dygtige til at spille percussion. Det mener Ida og Fredrik, der her anmelder den kendte duo: Det er imponerende, at to personer kan spille på så mange instrumenter. De er hurtige til at skifte fra det ene instrument til det andet. De skifter også tit rytme og spiller meget hurtige rytmer. Det er svært. Og så har de en god teknik, som gør, at de rammer præcist. Safri Duo spiller desuden noget nyt. Vi har ikke før hørt musik, der kun består af rytmer. Det er også positivt, mener de to unge. Musikken er fed og fyldt med power. Man får lyst til at danse rundt og man bliver i godt humør af at lytte til den. Både Ida og Fredrik bliver inspireret af duoen og vil gerne spille ligesådan. Safri Duo spiller dog for meget i den samme stil, så musikken kommer til at virke lidt for ensformig, mener de to anmeldere. 4 De to brasilianske slagtøjsgrupper Timbalada og Os Zarabe, hver med over 100 medlemmer, optræder året rundt til festivaller og karnevaller i Brasilien. Deres musik, kaldet "afro bloco", blander reggae med brasilianske og afrikanske rytmer. De farverige grupper kan opleves i filmen "PULSE a STOMP Odyssey". Filmen kan bruges som inspiration i arbejdet med lyd, musik og rytmer.\n5 Når vi lytter til musik, tænker vi normalt ikke over, hvad det er, der giver den gode lyd. Lyden er usynlig, men med få hjælpemidler kan du alligevel godt få den at se. Sæt et stykke madpapir rundt om en springform eller en stor, rund kagedåse. Brug en stor elastik til at fastgøre madpapiret. Sørg for, at det er helt udspændt. Drys en lille smule sukker oven på madpapiret. Hold en bageplade i luften over madpapiret og sukkeret. Slå hårdt på bagepladen med en ske. Kan du forklare, hvad der sker? Prøv også at sætte kagedåsen oven på en højttaler. Skru højt op for lyden og se, hvad der sker med sukkeret. Se lyden Glasorgel Slagtøjsinstrumenter Safri Duo bruger mange forskellige slagtøjsinstrumenter, når de spiller. Nogle af dem er lavet af ganske almindelige ting som f.eks. plastikrør eller dåser. Prøv at gøre Safri Duo kunsten efter på hjemmelavede instrumenter. Find en masse forskellige ting og afprøv deres lyd ved at slå på dem med trommestikker. Afprøv også, om lydene fra de forskellige instrumenter passer godt sammen. Udvælg de bedste instrumenter og spil forskellige rytmer. Prøv at spille med på et af Safri Duo s numre, f.eks. Played-A-Live (The Bongo Song). Giv et nummer for klassen! Hvad er det, der giver den gode lyd i instrumenterne? Hvad har slagtøjsinstrumenterne til fælles? Vandbasun Til et hornorkester hører ofte en trækbasun. Hvad med at afprøve en våd udgave?! Pust i et stykke rør, indtil du kan høre en tone. Fyld en krukke med vand. Stik den ene ende af røret en smule ned i vandet. Pust igen i røret. Lyt til tonen. Skub langsomt røret op og ned i vandet, mens du puster. Hvordan virker dit instrument i forhold til en almindelig trækbasun? Musikere over hele verden bruger rytmeinstrumenter som f.eks. trommer, claves og koklokker. Spil med på dine egne maracas: Fyld små sten, ris, nødder, søm eller noget andet i en beholder, f.eks. en tom plast flaske eller blikdåse. Ryst den og lyt. Prøv med forskellige ting, indtil du er tilfreds med lyden. Luk beholderen og dekorer den i flotte farver og mønstre. Cykeltoner Du må nok gerne låne nogle vinglas, hvis du fortæller, de skal bruges til at spille musik på. Og at du oven i købet vasker hænder først! Fyld et vinglas med tynde vægge halvt op med vand, dyp en nyvasket finger i vandet og gnid den langsomt rundt på glassets kant. Lyt! Fyld forskellige mængder vand i flere glas af samme slags og afstem glassene, til du kan spille en lille melodi, f.eks. Der er et yndigt land. Hvordan dannes lyden i glasorgelet? Hvad afhænger tonehøjden af? Prøv også at stille 2 ens glas tæt sammen uden, at de rører hinanden. Fyld lige meget vand i dem. Læg et tyndt stykke ståltråd over det ene glas og gnid på det andet. Kan du forklare, hvad der sker? Maracas Måske har du prøvet at få din cykel til at lyde som en knallert ved at sætte et stykke pap fast på hjulet med en tøjklemme? Her kan du undersøge knallertlyden nærmere. Drej et cykelhjul hurtigt rundt. Hold et stykke karton mod egerne på cykelhjulet og lyt. Hvilken sammenhæng er der mellem cykelhjulets omdrejninger og tonehøjden? Lav eksperimenter om lyd og musik Selv om der kun er én streng på instrumentet, kan du justere på det og ændre tonerne. Sæt en fiskesnøre fast under kanten af et bord. Hæng en spand med sand i den anden ende af fiske snøren og læg snøren over bordet. Læg to blyanter under fiskesnøren og knips til den. Hvilke ting bestemmer, om du spiller høje eller lave toner? Kan du ligefrem spille en lille melodi, f.eks. Mester Jacob? Fiskesnøremusik 5\n6 Hun hører slet ingenting. For hun er døv. Han er blind. Til gengæld hører han ekstremt godt. Når sanserne svigter M ø d J u l i e o g M a lt h e, d e r k l a r e r s i g m e d e n s a n s m i n d r e e n d d e f l e s t e a n d r e. Julie lever i en verden uden lyd Vækkeuret vibrerer og dørklokken blinker. Julie lever i en verden uden lyde. Til gengæld kan hun se og mærke, og det klarer hun sig godt med. Hun har aldrig hørt et vækkeur. Musik kender hun ikke, og mobiltelefonen bruger hun kun til sms er. Dem sender hun til gengæld mange af. 13-årige Julie Jørnaa Rasmussen fra Fredericia er døv. Selv om hun hverken kan høre eller tale, fortæller hun i dag om, hvordan det er at leve i en verden uden lyde. Samtalen foregår ved, at journalisten stiller et spørgsmål. Det oversætter tegnsprogstolken. Julie svarer hurtigt ved at bevæge hænderne rundt i luften. Tegn sprogs tol ken fortæller derefter, hvad hun siger. Og hun siger meget. Dørklokken blinker Ding dong. Den velkendte lyd af dørklokken hører du ikke hos Julie. Her ringer dørklokken nemlig slet ikke. Den blinker. På væggene i alle rummene i huset hænger der en pære. Små, hurtige blink viser, at dørklokken ringer. Blinker pæren med lange blink, er det telefonen, der ringer. Man kan nemlig godt ringe til en døv. Julies familie har en tekst-telefon. Den består af en skærm og et tastatur og minder om en lille computer. Hvis to døve ringer sammen, skiftes de på en måde bare til at skrive sammen på den samme tekst, selv om den ene sidder i Skagen og den anden på Bornholm. Snakker Julie med en, der ikke er døv, foregår det via en bestemt central i Danmark. Her sidder en person, der kan høre. Alt det, som den, der kan høre, siger, taster personen ind, så den døve straks kan læse det på sin skærm. Derefter skriver den døve sit svar. Det læser personen på centralen højt for den hørende. På den måde fortsætter samtalen. Hovedpuden vibrerer Om morgenen bliver Julie vækket ved, at hendes mor rusker hende blidt. Sådan foregår det i hvert fald lige for tiden, for Julies vækkeur er gået i stykker. Når det fungerer, er det lydløst. Til gengæld begynder hendes hovedpude at vibrere, når det ringer. Nok til at hun vågner. Ingen larm i timerne Julie er født døv. Hun går på Fredericiaskolen, en skole for døve og svært hørehæmmede. Fire piger og to drenge er de eneste i hendes klasse. På skoleskemaet står der fysik, engelsk, matematik og dansk, som på alle andre skemaer i syvende klasse. Men et ekstra fag har sneget sig ind. Tegnsprog. To Hvert år fødes omkring timer hver torsdag. Julies lærere underviser på 100 børn i Danmark, der tegnsprog. Hun lærer det samme som alle andre er døve eller svært danske skoleelever. Men der er nok en del mindre hørehæmmede larm i timerne. I idræt er der også helt stille. Ingen råber for at få bolden. Vi bruger øjnene og ser, når andre står fri. Man kan også vise med tegn, at man gerne vil have bolden. Det er nemt, forklarer Julie. Film skal have undertekster Som alle andre piger er Julie tit sammen med sine veninder. De snakker, går tur eller ser fjernsyn. Men kun programmer med tekst på. De ser også kun film med undertekster. Er der ikke tekst på, ved jeg ikke, hvad filmen handler om, så kan jeg ikke følge med, forklarer Julie. Andre gange tager veninderne ned i byen. Her kigger de på butikker. Måske finder en af dem en smart bluse, som hun absolut må eje. Så er den hurtigt købt. Hvis der ikke er pris på, skriver vi bare på et stykke papir: Hvad koster den? forklarer Julie. Det kan også nemt ske, at Julie køber en bog. For hun elsker bøger. Især Harry Potter. Hun har alle bøgerne. Og har læst dem mange gange, måske 10. Hver gang opdager jeg noget nyt, siger hun. Julie kalder sig selv en læsehest. Hver måned får hun en bog fra bogklubben Camillas Verden. Derudover køber hun selv Julie går med høreapparat i begge ører. Hun har lige fået nyt. Det betyder, at hun er begyndt at kunne høre en lille smule. En pludselig høj lyd og sirenen fra en ambulance kan hun svagt ane. Måske er det vibrationerne i luften, jeg kan fornemme, forklarer hun. I skolen lærer Julie at forkorte tegnsprog, så hun kan tale rigtig hurtigt. 6\n7 Når Malthe drømmer, ser han ingen billeder. Derimod hører han en masse lyde. Maltes høresans er ikke bedre end andres. Han udnytter den bare bedre. bøger. Gerne nogle med fantasi og spænding. Narnia og Ringenes Herre står også på hendes hylder. Penge til bøger tjener hun ved at gå med reklamer tre gange om ugen. Kender ikke musik Et stereoanlæg står ikke på Julies ønskeseddel. Cd er ønsker hun sig heller ikke, og på væggene i hendes værelse hænger der ikke plakater af musikidoler, for dem har hun ingen af. Julie kan ikke høre musik. Men hun kan godt mærke en rytme og fornemme musikken. Jeg savner ikke musik, for jeg ved ikke, hvad det er, siger Julie. Døve kan godt danse. Nogle døve danser, og nogle gør ikke. Det er forskelligt, siger hun. Julie har gået til dans i et par år, da hun var mindre, men nu danser hun ikke mere. Råber højt med hænderne En gang imellem er det svært at være døv. Mest til fester med mange mennesker, der ikke er døve. Så siger Julie tit nej tak. Jeg føler mig alene. Jeg kan ikke snakke med de andre, og jeg kan ikke høre musikken, siger hun. En anden svær situation opstår, når en, der kan høre, taler til hende uden at vide, at hun er døv. Så kan vi ikke snakke på tegnsprog, men må skrive sammen. Det er besværligt, siger hun. Når døve bliver sure, kan de godt råbe højt. Så laver man tegnene hurtigt og i store bevægelser. Man kan se på hænderne, om en person er vred. Og man kan se det på mimikken. Hvisker man, laver man små tegn, måske gemmer man hænderne under bordet, fortæller Julie, der også tit griner højt sammen med veninderne. For selv om Julie er døv, er hun ikke stum. Malthe kan høre en lygtepæl Malthe kan høre, når han nærmer sig en lygtepæl eller en væg. Det er smart, for Malthe er nemlig blind. Alligevel går han uden om alle mulige forhindringer. Han kan nemlig høre, når han kommer tæt på noget. Han bruger lygtepælene til at orientere sig efter. Jeg ved, at efter den tredje lysmast skal jeg dreje til venstre, fortæller Malthe Jepsen fra Alling, en lille by ved Ry i Midtjylland. Malthe kan ikke forklare, hvordan han kan høre forhindringerne. Men lydene bliver anderledes, når han er tæt på noget stort. Det skal være på størrelse med mig selv eller større. Jeg kan ikke høre et bord eller en lille plante, fortæller han. Lytter i trafikken Sine gode høreevner udnytter Malthe, når han går på gaden. Han har øvet de ruter, han har brug for at gå. Her orienterer han sig efter forhindringerne eller sine kendemærker, som han kalder dem. Det kan være lysmaster, en helle eller en hæk. Godt 1500 børn og unge Ud over høresansen bruger han følesansen til at mellem nul og 18 år er mærke underlaget. Lugte kan også fortælle ham, blinde og svagt seende i hvor han er. Og endelig har han sin uundværlige Danmark stok. Den fortæller ham, hvor der er små forhindringer. Lydene fra trafikken benytter Malthe altid, når han færdes ude. Han tager ingen chancer. Først når luften er helt renset for motorstøj, krydser han vejen. Kender skolen ud og ind Test din hørelse Prøv høretest-apparatet og find ud af, hvor dybe og hvor høje toner, du kan høre i udstillingen "Læg Øre til Lyden". Den 11-årige Malthe kender gangene på sin skole ud og ind. Også her orienterer han sig efter kendemærker. Når jeg kommer til reolen på gangen, skal jeg til højre, siger han. Men han kan også kende forskel på lydene rundt omkring på skolen. På de smås gang runger lyden ikke så meget som på vores gang, siger han. Også støjen fra en kopi maskine i baggrunden kan fortælle Malthe, hvor han er. Alt sammen noget som seende ikke lægger mærke til. Hos sundhedsplejersken får Malthe at vide, at han hører godt, men han har ikke en speciel, fantastisk god hørelse. Jeg udnytter bare min hørelse bedre end andre, siger han. 7\n8 Når Malthe har lyst til at være alene, kravler han op i sin hule. Hører andres sindsstemninger Selv om Malthe ikke kan se kammeraternes ansigts udtryk, har han en klar fornemmelse af, hvordan de har det. Jeg kan høre på deres stemmer, om de er glade eller kede af det, siger han. Hvis kammeraterne keder sig sammen med ham og prøver at lade som om, de ikke gør, kan Malthe afsløre dem. Nogle prøver at skjule det og siger nej, nej. Men stemmen lyver, forklarer Malthe. Deres nej kommer nemlig i et helt andet toneleje. Malthe har altid været blind og kommer aldrig til at se. Hans synsnerver får ingen blodtilførsel og fungerer derfor ikke. Malthe går i en almindelig femteklasse på Bjedstrup Skole i Midtjylland. I hans skole taske ligger ingen bøger og hæfter, men en log-tekst. Det er en lille computer. I den er alle hans skolebøger. De kommer frem på et bånd med blindeskrift, så Malthe kan føle bogstaver og tal. På den måde læser han. På tastaturet skriver han, så computeren fungerer også som hans kladdehæfte. Desuden har Malthe en computer, der kan tale. Den læser alt højt, han taster ind, så han hele tiden kan følge med i om det, han skriver, er rigtigt. Computernørd På mange måder er Malthe en helt almindelig dreng i femte klasse. Han kan godt lide at lege rollespil. Selv om han er blind, ved han godt, hvor fjenden befinder sig. Jeg kan høre deres skridt, når de løber. Prøver de at snige sig ind på mig, kan jeg høre deres åndedræt og tøjet, der knitrer. Gemmer de sig, afslører de måske sig selv ved, at en busk rasler, fortæller han. Computernørd kalder Malthe sig selv. I timevis spiller han computerspil for blinde. På skærmen er der ikke meget at se, men på lydsiden sker en masse. I Mach 1 kører han racerløb, hvor han styrer bilen ved hjælp af lyde. Når jeg nærmer mig væggen på banen, suser det, og så skal jeg rette op, forklarer Malthe. I spillet The Shades of Doom skyder han monstre i mørke gange. Også her orienterer han sig via lyde og kan høre, hvor monsteret er. På lige fod med seende Mest af alt elsker Malthe musik. I seks år har han gået til klaver. Med sikker rytme spiller han I Wish af Stevie Wonder på en lækker jazzet måde. Jeg spiller hver dag. Det er livsbekræftende. Er jeg i dårligt humør, spiller jeg noget med gang i og kommer i godt humør, fortæller han. Sammen med to kammerater har Malthe lige dannet et band. De øver hver lørdag og spiller blandt andet I Wish. Musikken er en god måde at være sammen med seende kammerater på. Her er de på lige fod. For det er ikke alt, Malthe kan være med til. Han kan for eksempel ikke spille fodbold og køre på skateboard. Derfor er han glad for sine blinde kammerater. Flere gange om året mødes de på weekendkurser på Refsnæsskolen ved Kalundborg. Det er den eneste skole for blinde i Danmark. Teknologi, computere, atletik eller noget helt fjerde står på programmet. På kurserne har Malthe fået nogle rigtig gode venner. De bor langt fra ham, men de chatter sammen hver dag og mødes så ofte, det kan lade sig gøre. Så hygger de sig til langt ud på natten med computerspil og har det rigtig sjovt, når de ikke kan kende forskel på hinandens dyner. For det er ikke alting, de kan lytte sig frem til. Opfør dig normalt i trafikken Mange bilister holder tilbage for blinde, selv om de ikke har pligt til det ifølge færdselsreglerne. Det er en rigtig dårlig idé. Den blinde ved nemlig ikke, hvad bilistens plan er, og den blinde kan jo ikke se, at bilisten holder tilbage for ham. Derfor er Malthes råd til bilister: Kør som I plejer. Cyklister er de værste Biler larmer og kan høres. Det er noget andet med cykler. De er svære at høre og kan nemt overraske blinde. Så cyklister: Vis hensyn, når I ser en blind eller svagtseende. I kan kende dem på stokken. Julie bruger kun sin mobiltelefon til sms er. Dem sender hun til gengæld mange af. 8\n9 Kan du genkende lyd? Uden synssansen er det nyttigt at vide, hvordan forskellige ting og materialer lyder. Prøv at teste din lydfornemmelse: Tag bind for øjnene. Få en kammerat til at finde 10 forskellige ting frem. Kammeraten løfter tingene op en af gangen og lader dem falde til bordet. Forsøg at gætte, hvilke ting det er. Bliver du bedre med øvelsen? Prøv også at lave lyde med forskellige ting bag et forhæng og lav en lyd-gættekonkurrence. Hvor meget kan du høre på én gang? Som blind skal man høre sig godt for, når man skal over gaden. Hvor god er du til at vurdere, hvor lyden kommer fra? Tag bind for øjnene og få en kammerat til at lave lyde forskellige steder fra. Kan du bestemme retningen og afstanden til lydkilden? Prøv at holde dig for det ene øre og gentag eksperimentet. Bliver det lettere eller sværere? Luk lyden ude Doppler-effekten Tal med hænderne Mennesker med nedsat hørelse kan have svært ved at skelne lyde fra hinanden. Hvor god er du selv til at sortere lyde? Sæt dig imellem en masse kammerater, der fortæller en kort historie til hinanden på kryds og tværs. Skriv de ting ned, du hører. Fik du fat på en eller flere af historierne? Hvorfor er det svært? Hvor kommer lyden fra? Det er nok ikke kun blinde, der har lagt mærke til, at lyden fra en ambulance ændrer sig, når den kører forbi i fuld fart. Når ambulancen nærmer sig, lyder tonen højere, end når den bevæger sig væk fra dig. Men for personerne i ambulancen ændres lyden ikke. Prøv selv at opleve Doppler-effekten. Bind et gammeldags vækkeur (eller noget andet, der giver en langvarig, høj lyd) solidt fast i enden af en 2 meter lang snor. Sæt vækkeuret til at ringe og bed en kammerat om at svinge rebet i en stor cirkel over hovedet. Gå ca. 10 meter væk og lyt. Byt med kammeraten og læg mærke til, om lyden forandrer sig. Hvordan mon det er at være døv? Kan det lade sig gøre at lukke al lyd ude? Tag både ørepropper og høreværn på. Hvis du stadig kan høre noget, må du finde på flere ting, der kan lukke lyden ude. Prøv at give en besked til en kammerat med det samme udstyr på. Hvad skal der til, for at I forstår hinanden? Både kropssprog og stemmeføring fortæller noget om, hvilket humør man er i. Prøv at aflæse, om en kammerat er vred, lokkende, glad, fornærmet osv. Men eksperimentet skal vel at mærke udføres, som om du er blind eller døv. Tag bind for øjnene og lyt til en kammerat, der siger en sætning på forskellige måder. Kan du høre humøret? Gentag eksperimentet, men denne gang tager du høreværn på. Kan du se humøret? Hvordan kan man kommunikere med andre, når man ikke kan høre noget? Døve mennesker aflæser på munden, hvad en person siger, og de taler sammen med tegnsprog. Øv dig i at sige nogle ord på et hjemmelavet tegnsprog. Kan din kammerat forstå, hvad du siger med hænderne? Hvordan er humøret? Lav eksperimenter om lyd og sanser 9\n10 Med lydmanden på arbejde Biler, blæst og boremaskiner. Der er mange ufor udsete lyde, der kan ødelægge en god lydoptagelse. Det ved Michael Svensson alt om. Han er nemlig lydmand. Lyd uden larm Det værste, Michael Svensson har oplevet som lydmand, skete på en café. Her optog han et interview. Den maskine, der laver skum til cappuccino kørte meget ofte, og den larmede helt vildt, fortæller Michael. Han regulerede hele tiden på lydstyrken for at dæmpe lyden af cappuccinomaskinen. Først da han kom hjem, kunne han høre, at han havde vurderet forkert: Maskinen ødelagde interviewet, og optagelsen måtte tages om. Michael laver lyd til fjernsynsprogrammer. Ikke til nyhederne, men til programmer som Popstars, Matchmaker og dokumentarprogrammer om almindelige danskere. Mange forstyrrende lyde Heldigvis er optagelsen på caféen den eneste, der er gået helt galt for ham. Men der findes mange forstyrrende lyde: Et stort bornholmerur midt i stuen, et køleskab eller et ventilationsanlæg. Meget kan slukkes under op tagelserne, men en stor del af Michaels arbejde går ud på at finde gode steder til lydoptagelser. Måske synes fotografen, at der kunne laves nogle flotte billeder ved siden af en mose. Men det går bare ikke. Sivene rasler helt vildt, fortæller Michael. Han lægger også mærke til trafikken: Kommer der pludselig en 16 tons lastbil forbi, kan vi ikke lave lyd der. Andre gange må han bede folk om at vente med at bore, hamre og lave vejarbejde, indtil optagelserne er ovre. 10 Skal være tålmodig Optagelser tager lang tid. Journalisten, fotografen og lydmanden bruger en uge til at lave en udsendelse, der varer 30 minutter. Det kan godt tage\n11 En lydmand skal være helt stille under optagelserne. Det kan være svært. Til en audition til Popstars var det lige ved at gå galt for Michael. Midt i sin sang kom en af deltagerne med et megabrøl. Bare ét brøl. Derefter sang han videre, som om intet var hændt, fortæller Michael. Han bed sig i læben for at undgå at knække sammen af grin, men holdt sig, indtil pausen. Her storgrinede både han og foto grafen. halvanden time for fotografen at sætte lys. Men resultatet bliver flottere, hvis der er kælet for det, siger Michael. Lydmandens arbejde er at holde mikrofoner og regulere lyden. Michael har en kuffert med forskellige mikrofontyper. Den største er boomstangen, en slags kraftig fiskestang med en mikrofon for enden. Længden på stangen kan reguleres. Den kan blive tre meter lang. De mindste mikrofoner er trådløse og sidder skjult i folks tøj. Desuden har han en mixer. På den indstiller han lydniveauet. Folk starter med at tale højt. I løbet af sætningen falder styrken. Så tager de en dyb vejrtrækning, og stemmen stiger kraftigt igen, fortæller Michael. Han regulerer hele tiden styrken, så tv-seerne op lever lyden som ensartet. Glad for teknik En lydmand skal kunne lide at arbejde med teknik. Der er en masse knapper, ledninger og batterier at holde styr på, fortæller Michael. Lydmanden skal også handle hurtigt. Er der flere mennesker, der snakker, holder Michael øje med, hvem der bryder ind. Så gælder det om at få mikrofonen hen til den, der ønsker ordet, og få hele sætningen med uden at mikrofonen forstyrrer billedet. Indimellem opstår deciderede uheld. Det skete, da Michael lavede lyd til programmet Matchmaker. Her skulle en mand og en kvinde for første gang møde hinanden til en date. I udsendelsen oplever seerne deres første replikker og reaktioner. Jeg havde sat små trådløse mikrofoner i deres jakker. Det første kvinden gør er, at hun spørger manden, om hun skal tage hans jakke, hvorefter manden tager jakken af. Hurtigt fik Michael fat i boomstangen, fik skruet på de rigtige knapper og reddede på den måde op tagel sen. Ud med den lydløse computer I 1970 erne kom der en fuldstændig lydløs skrivemaskine på markedet. Men kunderne gad ikke bruge den. De kunne ikke finde ud af, om den var tændt eller slukket. Derfor hører vi i dag en lyd, hver gang vi trykker på en tast. Lyden kaldes en kvitteringslyd og fortæller os, at vi er på rette vej. Hvilke kvitteringslyde kender I? Bløde lyde de bedste Nogle lyde er behagelige, og andre lyde er ikke til at holde ud. Vi kan bedst lide bløde, ikke for pludselige lyde. Omvendt virker skingre, høje og hvislende lyde ubehagelige for de fleste. Den viden bruger man, når man sætter lyd i en røgalarm. Trykker man et telefonnummer, der ikke findes, hører man også en lyd, der er meget ube hagelig. Så ved man straks, at man har tastet forkert. Reklamer har høje lyde Når tv sender reklamer ud i stuerne, er lyden højere end i udsendelserne. Det sker, fordi mange går væk fra fjernsynet, mens reklamerne kører. Når lyden er høj, hører seerne alligevel reklamerne, selv om de ikke sidder lige foran skærmen. 11\n12 Møder en masse mennesker Michael er glad for sit job som lydmand. Jeg har et meget spændende arbejde. Du møder en masse forskellige mennesker og kommer rundt i hele landet, fortæller han. En måned sammen med livstidsdømte fanger i danske fængsler, en uge sammen med et af Danmarks rigeste mennesker og besøg hos almindelige familier. Michael har prøvet det hele. Man får indblik i andre menneskers liv. Hvordan de bor, spiser, tænker og handler. Det er fedt at få lov til. Ofte har man en masse fordomme om folk. Men når man møder dem, gøres ens fordomme ofte til skamme, siger han. Ind imellem kommer han tæt på livets barske sider. Det skete for eksempel, da han tilbragte 50 dage sammen med livstidsfanger i danske fængsler. Imens det står på, arbejder man bare, men bagefter tænker man på deres skrækkelige historier. Det sætter nogle tanker i gang, siger han. Den perfekte lyd Michael har sit eget firma, MS Multi Sound i Søborg. At lave lyd til tv-programmer er det mest spændende af det, han laver. For han laver mere end det. Ofte har lydmændene i Danmarks Radio ikke tid til at gå ud og optage den lyd, de skal bruge. Så tyr de til arkivlyd. Det kan være lyden af penge, der rasler, en der hamrer, en støvsuger eller noget helt fjerde. Den slags arkivlyde laver Michael også. Danmarks Radio bestiller for eksempel en cd med lyde fra industrien. Så optager Michael lyde, der har med industri at gøre. Det kan være alt lige fra piller, der hældes ud af et pilleglas til maskinlarm og flasker, der klirrer mod hinanden. Junglelyde, skilyde, biler og havne er blot nogle af de lyde, han har lavet cd er med. Det kan nemt tage flere måneder at lave én cd. Det tager lang tid at lave den helt rigtige lyd. Al støj skal fjernes, fortæller Michael. Nogle af lydene til cd erne op tager Michael i et studie. Det kan være lyden af en øl, der åbnes og hældes over i et glas. Den samme lyd skal tit tages om mange gange, fordi den ikke lyder helt, som den skal. Den skal være helt perfekt, helt ren, uden den mindste støj, fortæller den tidligere elektriker, der har fundet sit drømmejob. Syng eller spil en farve Se hvordan lyde tryller forskellige farver frem i en forunderlig figur i udstillingen BørnePavillonen. 12\n13 Underlægningslyd Når man ser film, er det ikke kun billederne, der giver oplevelsen. Også underlægningslyden er med til at skabe stemningen. Den kan være uhyggelig, humoristisk, alvorlig eller andet. Udvælg forskellige filmklip med underlægningslyd. Lad nogle kammerater høre filmklippene - ikke se dem! Kan de høre, hvordan stemningen er? Og måske ligefrem hvad det er for en film? Lydbilleder Fodtrin i sne Pak en håndfuld kartoffelmel ind i plastikfolie. Tryk med en knytnæve ned i folien, og du hører den dejlige lyd af trin i sne. Pistolskud Læg en lineal på et bord. Tryk den ene ende mod bordet og løft den anden ende, så linealen spændes i en stram bue. Giv slip! Vingeslag Bevæg en stiv handske, f.eks. en arbejdshandske, hurtigt frem og tilbage. Du laver en flappende lyd, der minder om en due s vingeslag. Bevæg dig lydløst væk det lyder nu, som om duen flyver væk. Store vingeslag laves ved at bevæge et stort Prøv dine evner som geräuschmeister Det er nærmest umuligt at finde et helt stille sted. Der vil næsten altid være lyde. Og forskellige steder har deres egne lydbilleder. Et frikvarter i skolegården har sine specielle lyde, som er anderledes end f.eks. lyden af en forårsdag i skoven. Når man optager lyd uden for et studie, forstyrres man tit af lyde, der ikke passer til lydbilledet. Gå på jagt efter lydbilleder: Tag en båndoptager med rundt forskellige steder og optag lydbillederne. Afspil lydbillederne et ad gangen for et par kammerater. Kan de gætte, hvilke steder du har været? Har din klasse sit eget lydbillede? Har naboklassen? Eller din familie under aftensmaden? Meget af den lyd, der er på film, er kunstig. Lyden af en hest kan f.eks. laves af 2 halve kokosnødder, man slår mod hinanden i en bestemt rytme. Prøv at lave forskellige lydeffekter. Måske kan du selv finde på flere? stykke kraftigt stof frem og tilbage. Eksplosion Pust en papirspose hårdt op. Slå den i stykker med et kraftigt slag. Ildebrand Krøl langsomt noget papir sammen. Stormvejr Træk et stykke stof stramt hen over en bordkant. Bilsammenstød Ryst en kasse fyldt med søm, skruer o.lign. Selv om tegneserier ikke giver meget lyd fra sig, er de ikke lydløse. Tegn selv en lyd. Hvordan synes andre, din tegning lyder? Prøv også at skrive forskellige lyd-ord. Kan andre gætte, hvilke lyde de forestiller? Tegn en lyd Lydeffekter Nogle mennesker lever af at lave lydeffekter til film. De kaldes geräuschmeistere. De kan lave lydeffekter til en hel film med ting, der ikke fylder mere, end at de kan være i en kuffert! Lav filmlyd Udvælg et kort filmklip f.eks. en reklame og afbryd lyden. Afspil filmklippet og lav lydeffekter imens. Lydeffekterne skal passe til handlingen. Det er nok ikke helt let at følge med! Lydhistorie Digt en kort historie. Øv dig i at fortælle historien dog ikke med ord, men kun med lyde! Optag historien og lad andre lytte til den. Kan de genfortælle handlingen? Lav eksperimenter med lyd og lydeffekter 13\n14 Hvad snakker dyrene om? Katten mjaver, hunden gør og fuglene synger. Hvert dyr har sin egen lyd eller sit eget sprog. Men hvad siger de? Vi ved, at mange dyr bruger bestemte lyde, når de kommunikerer. De giver bl.a. lyd fra sig, når de skal kalde, skræmme, advare eller tiltrække det modsatte køn. Diskorytmer på savannen Der er langt mellem diskotekerne på savan nen, og det kan være svært for en hun-elefant at aftale et møde med den lækreste hanelefant. Men hun-elefanten kan et trick. Vi kender godt lyden af elefanter, der trutter og trompeterer. Men elefanter snakker også sammen med lyde, som mennesker ikke kan høre. De bruger såkaldt infralyd med meget lave frekvenser, omkring 16 hertz. Mennesker kan først høre lyde omkring 20 hertz. Men lyden kan ses og mærkes, fortæller Richard Østerballe, der er zoolog i Løveparken i Givskud. Her færdes han dagligt sammen med seks elefanter. Pludselig begynder døren foran elefanten at vibrere, og det er lige før, vi kan mærke, at husmuren også vibrerer. Det er lydbølger, der sætter gang i vibrationerne. På savannen er der ingen mure eller døre til at stoppe lyden, så her fortsætter den. Og fordi det er en lavfrekvent lyd, kan den nå langt. Over 10 kilometer. Det er praktisk, for på savannen er der langt mellem goodlooking han-elefanter. Den lækreste fyr På savannen har en hun-elefant i brunst brug for en han-elefant til parring. Hun kalder med den lavfrekvente brummelyd. En ung han-elefant hører hendes kalden, svarer, at han kommer og begynder at gå hun-elefanten i møde. Men en anden han-elefant har både hørt hun-elefantens kalden og den unge han-elefants svar. Han ved, at han er den stærkeste han-elefant i området. Han mener derfor, at han har krav på at score hun-elefanten. Hvis han ikke lige er opmærksom på sin chance, skal han nok blive det. For de andre hun-elefanter sladrer gerne om, at en ung han-elefant er på vej. De er nemlig interesserede i, at den stærkeste han kommer. Den stærkeste han vil være den bedste far til hunelefantens unger. For han har gode gener. Den unge han-elefant hører nu, at en stærkere han også er på vej. Han har derfor to muligheder: Enten kan han vælge at fortsætte og tage kampen op med den stærke han-elefant og satse på at løbe med pigen. Eller han kan lige så stille liste væk og håbe på chancen for at møde drømmepigen en anden gang. Elefan Hun-elefanter kalder på han-elefanter med brummelyde 14 Ser med lyd Flagermus Nogle dyr bruger ikke øjnene, når de skal finde rundt. De orienterer sig ved hjælp af lyde. Flagermusen har retning direkte mod et stort træ. Med høj fart flyver den tættere og tættere på. Lige idet man tror, at nu rammer den træet, ændrer den kurs og flyver udenom. Flagermus orienterer sig ved hjælp af lyde. De sender lydsignaler af sted. Hvis lyden bare forsvinder, betyder det klar bane. Hvis lyden derimod kommer tilbage, ved de, at den har ramt et eller andet foran dem. Deres lydsignaler er så præcise, at de ved: hvad lyden har ramt hvilket materiale det ramte er lavet af hvor stort det er hvor langt væk det er retning og fart, hvis det bevæger sig I bulder mørke styrer flagermusen altså sikkert uden om en flagstang, et træ og snupper den myg, den gerne vil have. Teknikken med at sende et lydsignal af sted og analysere ekkoet, kaldes ekkolod. Mennesker kan kun høre en lille del af flagermusenes lyde. Ekkolod-signalerne ligger nemlig på mellem og hertz. Vi kan kun høre lyde op til omkring hertz. Lyde med en frekvens over det hørbare område kaldes ultralyd.\n15 t Sangstjernen scorer Store muskler og hår på brystet er ikke nok til at gøre en han-sangfugl lækker. Han skal også være musikalsk. Kan hannen det sidste nye hit, ja, så er han et hit blandt hunnerne. Da Aqua i 1997 havde et kæmpehit med sangen I m a Barbiegirl, var det ikke kun os mennesker, der skrålede med. Også solsortene kunne lide sangen. Faktisk så meget, at den røg helt til tops. Fra trætoppene sang solsortene tonerne i den korte strofe. Barbiegirl er for længst røget af solsortenes top 10. I stedet hitter nu sange som Dululululu og Bibibibibi. Umiddelbart nikker du nok ikke genkendende til titlerne, men det er ringetoner fra mobiltelefoner! Så tit ringer telefonerne på de danske terrasser, at solsortene har lært sangene udenad og er begyndt at synge med. Solsort Solsorte kan lære nye sange og strofer hele livet. Andre fugle lærer kun, mens de er unger. Det gælder for eksempel gulspurve og bogfinker. Og mange fugle kan slet ikke lære nyt. Deres stemmer er medfødte. Gøgen kukker, høns kagler og duer kan kun kurre. Alle rovfugle har også medfødte lyde, som de bruger hele livet. Scorer om natten Du har sikkert prøvet at være vågen tidligt om morgenen i maj eller juni. Så hører du et helt orkester af fuglestemmer udenfor. Det er sangfugle-hannerne, der er i gang med at gøre indtryk på hunnerne og blære sig over for de andre hanner. Allerede en time før solopgang begynder sangdrossel, rødhals og rødstjert, og snart istemmer de andre sangfugle i det fælles kor. Hannen sætter sig på høje steder, så lyden kan nå langt. Ofte har en han flere gode sangposter i sit territorium. Godt nok kigger hunnerne efter udseendet, når de vælger han: Har han flotte farver? Er halefjerene lange og symmetriske? Men udseendet er ikke nok. Lige som mange piger drømmer om en lækker popsanger, har også mandlige sangtalenter inden for sangfugle høj status. Hunnerne bruger simpelthen deres ører og vælger den han, der har den flotteste stemme, og som synger mest varieret. Det er måske meget fornuftigt af hunnen. For når hannen synger godt, er det udtryk for, at han også er sund på andre områder og derfor en god far til hendes unger. Tosprogede gulspurve En bornholmer, en vestjyde og en københavner kan indimellem have svært ved at forstå hinanden. Vi danskere taler nemlig mange forskellige dialekter. Det samme gør fuglene. I hvert fald har gulspurvene i Danmark syv forskellige dialekter. Og det er ikke uden betydning. Når en hun-gulspurv vælger kæreste, tager hun en, der snakker, så hun forstår det. Hun går derfor efter en med samme dialekt, som hannerne synger med i det område, hun kommer fra. Når hannerne skal skræmme andre hanner væk, lytter de til dialekten. Har hannen en anden dialekt end dem selv, er de meget mere aggressive. I grænseområdet mellem to dialekter synger gulspurve -hannerne både på deres egen dialekt og nabo- dialekten. De er altså tosprogede, ligesom folk i Sønderlylland, der både taler dansk og tysk. Lyd kan lamme Et hårdt slag kan slå et levende væsen bevidstløst. Det samme kan lyd. Nogle forskere mener, at kaskelothvaler bruger det trick til at fange blæksprutter med. De sender simpelthen et stort lydtryk af sted mod blæksprutten. Lyden lammer blæksprutten fuldstændig, så hvalen derefter i fred og ro kan nyde sit måltid. Kæmpestore ører Dyr kan ofte høre meget mere end os mennesker. Få forstørret dine ører og lyt til lyde, du ellers aldrig ville kunne høre på lang afstand. Kaskelothval 15 Lyden på omveje Tal til dig selv eller en anden og oplev lydens hastighed i 100 meter lange plastikrør i udstillingen "Læg Øre til Lyden". Lydens fart er forskellig i forskellige materialer. I havvand er den f.eks. ca meter pr. sekund, i luften er den ca. 330 meter pr. sekund og i træ er den meter pr. sekund\n16 Marekat Løb for livet En grøn marekat får øje på en slange. Den skriger. Straks begynder de andre marekatte i flokken at gå på tæer og kigge ned i jorden. En anden dag ser en anden marekat en leopard nærme sig. Marekatten skriger. I løbet af et øjeblik sidder alle de andre marekatte oppe i træerne. Marekattene har altså to forskellige lyde til at advare flokken med. Den ene lyd betyder måske slange eller fare på jorden, og den anden betyder sikkert leopard eller rovdyr. Lydene fremkalder den smarteste reaktion hos resten af flokken: Ved slangeadvarslen kigger de ned i jorden. På den måde kan de holde øje med, om der er en slange og undgå at blive bidt. Når rovdyr-advarslen lyder, flygter de i sikkerhed højt oppe. For mennesker lyder skrigene ens. Men marekattene kan altså tydeligt høre forskel. Gråspurv Ordbog for gråspurve Gråspurve siger en masse. Læs her om deres forskellige budskaber. Måske siger de endnu mere? Alarmkald: Gråspurvene har to forskellige alarmkald: Et de bruger, når de advarer om flyvende farer, for eksempel en rovfugl. Og et andet de bruger, når faren kommer fra jorden, for eksempel en kat. Parringskald: Hannen og hunnen har hver sit parringskald. Hunnen bruger det samme kald, når hun kalder på ungerne. Kontaktkald: Gråspurvene har to kontaktkald: Et der inviterer fremmede gråspurve til at komme på besøg ved et godt madsted. Og et andet de bruger, når de flyver hen imod en fremmed flok. Flugtkald: Også dem har de to af: Et de bruger, i det øjeblik de letter og et andet, de bruger, når de flyver over længere afstande. Aggressive kald: Hannen har et svagt aggressivt kald. Det bruger han, når han truer andre hanner. Et andet aggressivt kald bruger hannen over for sin mage. Pacificeringskald: En bestemt lyd, som hannen bruger, når han prøver at tale den ofte aggressive hun til ro. Hannen synger desuden fire forskellige sange. Råber om hjælp i ægget Voksne krokodiller er meget stille, men ungerne siger en lyd. Allerede mens krokodilleungen ligger inde i krokodilleægget, kan ungen sige ornk. Det betyder hjælp. Forældrene hjælper nu ungen med at komme ud af ægget. Senere bruger krokodilleungen også lyden, hvis den er i fare og har brug for forældrenes hjælp. Slanger er stumme, men ikke dumme... Klapperslanger kan rasle med halen. Når klapperslangen skifter ham, bliver den yderste del af hammen siddende. Efterhånden bliver den del meget hård og fast. Når slangen føler sig truet, rasler den med den hårde del. På den måde gør den opmærksom på sig selv: En farlig, giftig slange. For det meste er det nok til at jage truslen væk. Kvækken lokker hunner til I de lune forårsaftener kan man på fugtige områder høre et kor af kvækken. Det er han-tudser, der kalder på hunner. Og det virker. Hunnerne strømmer til og lægger deres æg. Æggene ligger i en geleskal og skal nu befrugtes af hannerne. På skift hopper hannerne hen over æggene og befrugter dem, mens andre fortsætter kvækningen. 16\n17 På jagt efter dyrelyde Fuglefløjt, kattejammer og fluesummen er eksempler på almindelige dyrelyde, vi møder i hverdagen. Uanset om vi bor på landet eller i byen. Gå på jagt og hør hvor mange dyrelyde, der findes i nærheden. Du skal bruge en båndoptager. Helst en hvor du kan indstille optagestyrken. En løs mikrofon er også god at have. Du kan evt. sætte mikrofonen fast på et mikrofonstativ eller et kosteskaft, så den ikke opfanger støj fra dine fingre. Tag notesbog med og nedskriv oplysninger om de dyr, du optager lyden fra. Det kan være dyreart, sted, tid og vejrforhold. Notér også, hvilken adfærd dyret udviser, mens det laver lyden. Tilbage på skolen kan du lytte til optagelserne og sammenligne dem med dine notater. Kan du sige noget om dyrenes kommunikation ud fra oplysningerne? Prøv også at afspille lydene for andre. Kan de høre, hvilke dyr det er? Hvaler sender lyde til hinanden gennem havet. Lydene kan høres mange kilometer væk. I svømmehallen kan du med tilladelse fra en venlig livredder undersøge, hvordan lyd opfører sig under vand: Pak en båndoptager eller cd-afspiller ind i en plastiksæk. Pres luften ud af sækken og bind en knude i enden. Tag båndoptageren med i svømmehallen. Hør på musikken, når båndoptageren er under vandoverfladen og hovedet er over. Dyk under vandet og lyt igen, både når båndoptageren er under og over vandoverfladen. Hvilke forskelle i lyden lægger du mærke til? Er der nogle lyde, der går bedre gennem vand end gennem luft? Hvilken betydning har vandoverfladen for lyden? Flagermus bruger ekko Brummer Lyt som en hval Flagermus orienterer sig ved hjælp af lyde. De sender lydsignaler af sted. Hvis lyden bare forsvinder, betyder det klar bane. Hvis lyden derimod kommer tilbage (reflekteres), ved de, at lyden har ramt et eller andet foran dem, f. eks. et lækkert insekt. Teknikken med at sende et lydsignal af sted og analysere ekkoet kaldes ekkolod. Undersøg ekkoer nærmere: Stå meter fra en stor mur og slå to træklodser hårdt mod hinanden. Lyt til ekkoet. Tag træklodserne med rundt forskellige steder og gentag forsøget, f.eks. i en trappeopgang, en stue eller i et badeværelse. Hvilke steder giver det bedste ekko? Hvorfor? Du kan også undersøge, hvilke materialer der reflekterer lyden bedst: Lav en opstilling som vist. Læg et tikkende ur i det ene rør og lyt i det andet. Er lyden stærk eller svag? Hold en tallerken for enden af de to rør. Hvad sker der nu med lyden? Hvordan bevæger lyden sig fra uret til øret? Prøv at holde andre ting for enden af rørene, f.eks. et metallåg, et stykke pap eller en korkskive. Hvilke typer materialer reflekterer lyden bedst? Hvorfor? Elefanter kommunikerer med hinanden over store afstande ved hjælp af dybe toner, der kan nå langt. Lav en brummer, der kan høres i miles omkreds: Lav et hul i den ene ende af et stykke træ, der har størrelse som en lineal. Bind en ca. 150 cm. lang snor fast gennem hullet. Hold fast i snoren og sving træstykket rundt over hovedet. Lyt! Hvordan opstår brummelyden? Prøv at lave tonen dybere og højere. Prøv også med et længere og bredere træstykke. Hvilken betydning har det for lyden? Lav eksperimenter om dyrelyde Mange dyr signalerer til hinanden ved hjælp af lyd. Og de reagerer hurtigt på de lyde, de hører. Men hvor hurtig er selve lyden egentlig? Prøv at måle lydens hastighed gennem luften: Brug et målehjul til at opmåle en afstand på 500 meter. Bed en kammerat stå i den ene ende med en stor træklods i hver hånd. Stil dig i den anden ende med et stopur, der kan måle 100-dele sekunder. Når du giver signal, skal din kammerat svinge armene over hovedet og slå træklodserne sammen så hårdt som muligt. Start uret i samme øjeblik, du ser træklodserne ramme hinanden. Stop uret i samme øjeblik, du hører smældet fra træklodserne. Notér tiden. Gentag forsøget flere gange og udregn gennemsnitstiden. Du kan nu beregne lydens hastighed ved at dividere afstanden (500 meter) med tiden (i sekunder). Hastigheden bliver så et antal meter pr. sekund. Hvad er lydens fart i luft? Hvorfor ser du træklodserne ramme hinanden, før du hører lyden? Hurtige lydsignaler 17\n18 Klassen laver hands-on-eksperimenter 1. Research-fasen I hands-on-eksperimenter bruges både hænderne og sanserne. Lige som på Experimentarium. Læs her hvordan I udvikler et hands-on-eksperiment. I skal gennem 8 projektfaser. Når vi laver udstillinger på Experimentarium, foregår det på samme måde. Hvad skal det handle om? Informationssøgning Før I beslutter, hvad jeres eksperiment skal handle om, er det en god idé at søge viden og inspiration. I kan: Gå på biblioteket Søge på Internettet Interviewe eksperter Interviewe inspirerende personer Læs GI LYD-hæftet Målgruppe Det er vigtigt at blive enige om, hvem I laver eksperimentet til. I skal hele tiden tænke på, hvad jeres målgruppe kan, og hvad de ved om jeres emne. Det har bl.a. betydning for: I hvilken højde I skal placere knapper o.lign. Hvordan I skal forklare eksperimentet Beskrivelse Når I har diskuteret jer frem til, hvad jeres eksperiment skal handle om, er det godt at samle beslutningerne i en beskrivelse. I beskrivelsen noterer I eksperimentets: Emne Budskab Målgruppe 2. Skitse-fasen Hvordan skal det laves? Skitsetegning En skitsetegning er en grov stregtegning, der viser, hvordan eksperimentet skal se ud. Nogle gange er det en fordel at tegne eksperimentet fra flere vinkler. Ud fra skitsetegningen kan I få en idé om: Hvilke materialer I skal bruge Hvad for noget værktøj I skal bruge Hvilke opgaver I skal løse Rollefordeling Det er en god idé allerede nu at aftale, hvem der gør hvad. Det er også en god idé at udpege en projektleder, som kan træffe beslutninger, hvis I bliver uenige. Hver elev kan godt have mere end en rolle. Aftal f.eks. hvem der er: Projektleder Tekstforfatter Kor rekturlæser Illustrator Arki tekt / skitsetegner Produktionshold Indkøbschef Evaluator Marketingchef Tids- og aktivitetsplan For at komme godt fra start er det en fordel at lave en plan over jeres arbejde. Planen kan indeholde: Hvilke opgaver I skal løse Hvem der løser hvilke opgaver Deadline for hvornår opgaverne skal være løst 3. Mock-up-fasen Mock-up Mock-up er et engelsk ord, der be tyder model i naturlig størrelse. Når man laver en mock-up, betyder det, at man laver en simpel, billig model af sit eksperiment. Den må godt være grim og unøjagtig, men det er vigtigt, at den kan bruges til at teste, om idéen holder. Det er også en god idé at lave en kladde til brugsanvisningen allerede nu. Nogle gange viser det sig nemlig, at det er teksten og ikke eksperimentet, der forvirrer. Holder vores ideer? Publikums-test Det er vigtigt, at I afprøver jeres eksperiment, inden det bliver lavet færdigt. Så er det nemlig nemmere at ændre på det. Det betyder meget, hvem der afprøver det. De dårligste testpersoner er jer selv, fordi I allerede kender eksperimentet. Bed nogle andre om at prøve eksperi mentet. I skal ikke hjælpe dem, men blot observere og måske interviewe dem. Bruger de eksperimentet rigtigt? Forstår de eksperimentet? Synes de, eksperimentet er underholdende? 4. Test-fasen Virker eksperimentet? 18\n19 5. Produktions-fasen Fremstilling af eksperimentet Produktion Et hands-on-eksperiment består af mange dele. Det er nu, alle de dele skal laves i den endelige udgave. I skal f.eks. lave: Eksperimentet Overskrift til eksperimentet Brugsanvisning til eksperimentet Forklaring af eksperimentets budskab Illustrationer til eksperimentet Husk også at læse korrektur på al tekst og grafik 6. Monterings-fasen Samling af alle delene Montage Det er nu tid til at holde tungen lige i munden og samle alle delene til eksperimentet. Det kræver overblik. Når I har samlet eksperimentet, skal I huske at: Tjekke at eksperimentet virker, som det skal Tjekke at eksperimentet er tilstrækkeligt robust Justere og finpudse eksperimentet Lave en plan over vedligeholdelsen af eksperimentet 7. Præsentations-fasen Markedsføring Det er svært at få andre mennesker til at bruge det eksperiment, I har lavet, hvis de ikke ved, at det findes. Derfor er det en god idé at markedsføre det eller reklamere for det forskellige steder på skolen. I kan: Sende invitationer ud Planlægge en åbningsceremoni, hvor I f.eks. holder en lille tale Lave reklameplakater til at hænge op på opslagstavlerne Dele løbesedler ud Husk også at fotografere jeres eksperiment! Præsentation af eksperimentet Evaluering At evaluere betyder at vurdere kvaliteten af eksperimentet. Det er svært at evaluere, for det kræver, at I kan træde et skridt baglæns og se kritisk på jer selv og det, I har lavet. Når I evaluerer, har I mulighed for at blive klogere på jer selv og jeres eksperiment. I kan f.eks. se på: Hvad synes andre om jeres eksperiment? Kan de finde ud af at bruge det? Synes de, det er spændende og underholdende? Hvad kunne I have gjort anderledes og bedre? Hvad har I selv lært? Hvad har I lært om at samarbejde? 8. Evaluerings-fasen Hvordan er det gået? 19\n20 Hvordan skaber Safri Duo de lækre lyde i deres musik? Kan en teenager klare sig uden lyd? Hvordan laves lydene på film? Hvilke lyde bruger dyrene, når de taler sammen? Luk op for GI LYD-hæftet og Læs de interessante historier, der fortæller om mange forskellige sider af lyd. Og lav masser af sjove lyd-eksperimenter. GI LYD-hæftet er lavet i for bindelse med Experimentariums skolekonkurrence for klasse. GI LYD-Konkurrencen og hæftet er støttet af: Otto Mønsteds Fond Hovedsponsor Præmiesponsor 2. udgave 2011 Tekst Annette Fruergaard Grandt, Horisont Trine Aukdal Lene Hybel Kofod Redaktion Lene Hybel Kofod Illustration, design og layout Skønvirke Fotos Universal (side 2) Thomas Søndergaard (side 3 og 4) Lars Aarø, Fokus (side 6,7 og 8) Søren Zeuth (side 10) Steen Tronsgaard (side 11) Omslag Fotos af Morten Friis og Uffe Savery, Safri Duo, ved Steffen Roland Nielsen Copyright Experimentarium 2003 Tuborg Havnevej 7 DK-2900 Hellerup Tel.: ISBN Tak til Safri Duo Fredrik Lernevall Ida Skamby Madsen Jakob Storm Mahler Christian Eiming, Danske Musik stævner Julie Jørnaa Rasmussen Inge Poulsen, tolk Johan Rosenring, Frede riciaskolen Malthe Jepsen Helge Krohn, synskonsulent Dansk Blinde samfund Michael Svensson, MS Multi Sound Steen Tronsgaard Richard Øster balle, Givskud ZOO Poul Hansen, Naturhistorisk Museum, Århus Ole Sommerbach, Randers Regnskov Morten Smetana, Aalborg ZOO Hans Baagø, Zoologisk Museum


Managerens ensomme liv på vulkanen - det hårde liv i spidsen for engelske klubber — Mediano\nJan 29 Managerens ensomme liv på vulkanen - det hårde liv i spidsen for engelske klubber\nEnsomhed og frygt for fyreseddel er fælles for næsten alle blandt de 92 league managers i England. Klubejere gør det svært at arbejde, og det er svært at håndtere spillere, som kun tænker på deres egen karriere – og deres egen bankkonto. Alligel bliver de ved. For fodbold er deres liv, fortæller de i bogen om ’Livet på vulkanen’\nDen unge manager Aidy Boothroyd var chokeret og rystet, da han trådte ind i Northamptons omklædningsrum efter et 1-4 nederlag til konkurrenterne fra Wycombe Wanderers i 2013. Han var ’a dead man walking’, for fyresedlen ventede få timer efter.\nDet var ikke det værste. Udenfor i familiens bil ventede Aidy Boothroyds søn Nathan, der som en af de første skulle have den dårlige nyhed om faderens fald få år efter, at Nathan havde oplevet faderen som en helt, da Aidy Boothroyd førte sin tidligere klub Watford op i Premier League.\nAidy Boothroyd er i dag U21-træner for England, men har prøvet op- og nedturene, der er hverdag for managers i de 92 league-klubber.\n»Nathan havde siddet oppe på det åbne tag i en dobbeltdækkerbus, da 25.000 mennesker var ude i Watfords gader for at hylde os efter sejren over Leeds, som førte os i Premier League … Nu så han sin far få sparket i Northampton Town, en klub i League Two. Efter at have været konge, er faderen en klovn. Det prøvede jeg at fortælle ham i bilen. Han har set højdepunkterne og nedturene. Jeg tror – jeg håber – det gør ham til et mere fuldstændigt menneske«, siger han i journalisten og forfatteren Michael Calvins bog ’Living on the Volcano’ om livet som manager.\nAidy Boothroyd, der repræsenterer en ny generation af engelske trænere og managers, er i dag træner for det engelske U21-landshold. For ham var vejen ikke så lang tilbage. Det risikerer den til gengæld at blive for flere af de ikke mindre end 29 managere, som fik fyresedlen mellem sæsonstarten i 2016 og 17. januar 2017. Flere vil følge frem til midten af maj, og resultatet vil være, at omkring 30 procent af managerne i de 92 ligaklubber har måttet sig farvel til spillere og tilhængere i løbet af en sæson. I sæsonen 2015-2016 var der ikke mindre end 70 ’manager movements’, hvoraf 56 var afskedigelser og 14 mere eller mindre frivillige aftrædelser.\nEn manager i Premier League holder omkring to år (Arsene Wenger med 21 år i Arsenal holder gennemsnittet oppe), mens den gennemsnitlige karriere i en klub i de følgende divisioner er mellem et og halvandet år. Og alene af den grund er der grund til at stille spørgsmålstegn ved, hvor stor de ofte gennem-hypede managers rolle egentlig er, skrev Financial Times’ anerkendte fodboldskribent, Simon Kuper, for nylig i en meget kontroversiel artikel i avisen.\nDet hårde pres\nDebatten om managerens reelle rolle giver anledning til at omtale Michael Calvins bog, som er en række samtaler med engelske managers fra kendte som Alan Pardew – netop fyret i Crystal Palace – den tidligere Manchester United-stjerne Mark Hughes, som i dag er manager i Stoke og den nye stjerne, Bournemouth-manager Eddie Howe samt en række totalt ukendte managere, som opererer i de lavere rækker i engelsk fodbold.\nBogen, der er skrevet af den tidligere sportsredaktør på avisen The Independent og forfatter til flere bøger, er på mange måder en hyldest til mændene, som kun sjældent optræder i tv-studierne eller i avisernes overskrifter. Mens Pep Guardiola, Claudio Ranieri, Jürgen Klopp og Antonio Conte er på gennemrejse i toppen af engelsk fodbold, er det folk som Aidy Boothroyd og Shaun Derry fra Cambridge United, som uge efter uge holder liv i den engelske fodboldkultur, som vi finder den i Swindon, Grimsby og Oxford. Vi er langt fra fodboldarenaerne i London, Liverpool og Manchester med fodboldturister og tilhængere med abonnementer til 20.000 kr. om året. Her er målet ikke at spille Champions League, men ganske enkelt holde en klub oven vande til glæde for de tilhængere, som lørdag efter lørdag møder op for at opleve den ægte vare i form af – ofte overraskende - godt spil, samvær, sangene, en pie og en tur på pubben efter kampen.\nAlligevel har managerne i disse klubber forbløffende meget til fælles med deres kolleger i toppen. Presset er enormt, hvad enten klubben hedder Accrington Stanley eller Arsenal. »Det er et liv på vulkaner«, siger Arsenal-manager Arsène Wenger i bogens forord, og omkostningerne er enorme.\nManager Martin Ling måtte stoppe karrieren på grund af helbredsproblemer, da han ikke kunne håndtere presset.\nEn gennemgående figur er den tidligere manager Martin Ling, som var spået en stor karriere, men hvis nerver ikke holdt til presset, og som efter flere sammenbrud erkendte, at han til sidst arbejdede med livet som indsats. Den positive side af historien er, at hans kolleger – og konkurrenter – i managermiljøet udviste stor forståelse. Væk var macho-stilen, for alle vidste, at det ugen efter kunne overgå dem selv, som sir Alex Ferguson udtrykker det i forbindelse med Martin Lings sygdomme.\nFrygten dominerer hverdagen\nEt gennemgående træk i alle beretningerne handler om ensomheden på trods af, at fodbold er en kollektiv sport, at manageren er omgivet af en stab og en gruppe spillere de fleste af døgnets timer. Familielivet er stort set ikke eksisterende.\n»Bliv på hotellet«, råbte Stoke City fans til klubbens nye manager Tony Pulis. De havde læst, at han var på udkig efter et hus, hvilket ifølge – de fornuftige – fans var uklogt i betragtning af, at managere ryger ud og ind ad klubberne. Millwalls manager Ian Holloway havde som kun 52-årig boet 33 forskellige steder, da klubben skilte sig af med ham forrige år.\nMange vælger hotellerne. Andre forsøger at finde klubber i den region, hvor de bor, men selv for de bedste managere er det ikke nemt. Chris Hughton, Brighton and Hove Albions succesrige manager siden december 2014, fortæller for eksempel om det chok han fik, da han blev fyret i Premier League-klubben Norwich i sommeren 2014. Det var første gang i 35 år, han ikke havde været med til på et eller andet niveau at forberede en ny sæson, og det var en ’nedbrydende erfaring’.\nHan reagerede dog omgående med at påbegynde en uddannelse i ’corporate management’, og det hjalp, at han optrådte i medierne som konsulent og jævnligt deltog i debatter om det ømtålelige problem i engelsk fodbold, nemlig racismen, som Chris Hughton som en af de meget få sorte managere kender alt til.\nEt halvt år efter stod han i spidsen for en veldrevet, ambitiøs Championship klub. Men for hovedparten af managerne i de 92 ligaklubber risikerer fyresedlen at blive det sidste skub ind i det totale mørke.\n»Du er aldrig sikker i det her job. Det er frygten for at blive fyret, som driver mig. Der går ikke en dag, hvor jeg ikke stiger ind i min bil og tænker, at det kan blive den sidste dag i jobbet«, siger Karl Robinson, en af Englands unge, lovende managere.\nHan var manager i Milton Keynes Dons i 2010-2016. Han førte klubben op i Championship i 2015, men han måtte forlade Milton Keynes året efter som en konsekvens af nedrykningen til League One. Få uger efter blev han udnævnt til manager i Charlton Athletic, hvis belgiske ejer har forvandlet klubben i det sydlige London fra at være en stabil klub i den næstbedste række til at være et totalt kaos, hvor spillere og managere ryger ud og ind af The Valley, klubbens kendte stadion.\nKarl Robinson er kendt for at være en dybt seriøs og talentfuld manager. I Charlton er han i farezonen, for ejeren er kendt for sin fuldstændig anarkistiske ledelse af den belgiske storklub Standard de Liège og de øvrige klubber, han ejer.\nDen type klubejere er med til at skabe den herskende ustabilitet på alle niveauer i engelsk fodbold. Et skoleeksempel er Mike Ashley i Newcastle, som ud over at være hovedaktionær i klubben ejer et mindre imperium af butikker med sportsartikler, hvis ansatte ifølge enqueter i britisk presse arbejder under skandaløse forhold – hvilket Mike Ashley modstræbende måtte indrømme i britisk tv sidste år.\nHos ham holder managerne ikke længe. Chris Hughton og Alan Pardew – netop hældt ud af døren i Crystal Palace – er prominente ofre for den slags ejere, som hærger i toppen af engelsk fodbold som Hull City i Premier League og i de mindste provinsklubber.\nDe italienske ejere af den tidligere storklub Leeds United og Leyton Orient i Londons East End har ry for at være ’manager-ædere’. I dag er situationen i Leyton Orient helt kaotisk med tilhængere, som desperat kræver ejeren Francesco Becchettis tilbagetræden efter, at stribevis af håbløse italienske managere og trænere har formået at køre klubben sportsligt i sænk.\nDen erfarne manager Russell Slade, som kender alt til livet i engelsk fodbolds nedre etager, skulle samarbejde med en italiensk stab, hvor kun nogle få talte engelsk, og efter at han havde ført klubben tæt på Championship, befinder den sig i dag i bunden af League Two.\nRussell Slade forlod Leyton Orient til fordel for Cardiff City, en anden kaotisk klub ejet af thailandske Vincent Tan, som også er storforbruger af managere. Norske Ole-Gunnar Solskjaer holdt kun et halvt år som manager i klubben i 2014.\nDe kyniske spillere\nPenge skal der til i professionel fodbold. Men de kan også smadre et hold og en klub. Shaun Derry, som i dag er manager i Cambridge United, fortæller i bogen om London-klubben Queens Park Rangers storhed og fald.\nHan var som spiller med til at føre klubben op i Premier League i april 2011. Efter en serie dårlige resultater i efteråret 2011 blev den tidligere Manchester United-stjerne Mark Hughes manager i januar 2012. Mark Hughes, der som spiller vandt flere engelske og europæiske mesterskaber og pokaler, som havde stået i spidsen for klubber som Blackburn Rovers og Manchester City, skulle gøre QPR til en magtfaktor i hovedstaden.\nHan formåede at holde klubben i Premier League i sæsonen 2011-2012, hvorefter han fik en stor pose penge til indkøb af spillere af klubbens ejer fra Malaysia. Og så gik det galt.\nShaun Derry fortæller blandt andet om den brasilianske målmand Julio César, som var et af de nye indkøb. Da brasilianeren hørte om Shaun Derrys problemer i den engelske hovedstads morgentrafik, anbefalede han – i fuld alvor - sin kollega at købe en helikopter, som kunne bringe ham fra hjemmet i Kent til London.\nJulio Cesar foreslog i ramme alvor, at en kollega skulle købe en helikopter for lettere at kunne komme til træning.\nDe øvrige stjerner gik mere om i deres luksusbiler end i jobbet i QPR, og Shaun Derrys konklusion er klar.\n»Klubben havde mistet dens identitet fra den ene dag til den anden. Når du befinder dig i en klub i bunden af Premier League, og du ser folk ankomme i gigantiske superbiler, med et nyt ur hver anden uge og tøj til tre, fire, fem, seks tusind pund, så er der noget helt galt«.\nDer var noget helt galt, og holdet gik totalt i opløsning. I et interview i bogen indrømmer Mark Hughes, at han ikke var opmærksom på, at tilliden mellem spillerne forsvandt, og at holdet var så fragmenteret, at det var umuligt for ham at få spillerne til at arbejde i samme retning.\nStatistik og den gamle ’scout’\nFlere managere peger på det stigende problem med spillere, hvis eneste interesse er at malke selv de fattigste klubber for penge. Dertil kommer manglen på disciplin hos især de engelske spillere.\nManagerens ensomme liv på vulkanen - det hårde liv i spidsen for engelske klubber\n20 år i samme job: Fra Arsène Who til enehersker i Arsenal\nMark Hughes, der blandt andet har spillet i Barcelona, fremhæver især de italienske spilleres disciplin samt vilje og evne til at tilpasse sig nye omgivelser. Han nævner Gianfranco Zola og Gianluca Vialli som var store stjerner, men det gælder ifølge andre managere også for mere beskedne spillere. Mark Warburton, den tidligere trader i Londons City, som førte Brentford fra det vestlige London op i Championship, og som i dag er manager i Glasgow Rangers, peger på forskellen mellem engelske og spanske spillere.\n»De spanske drenge er topprofessionelle. Hvis de ikke bliver udtaget eller sat af holdet, reagerer de med det samme med at spørge sig selv, hvad de kan gøre for at imponere træneren. En masse britiske spillere i den samme situation reagerer ved at overveje, hvordan de kan genere træneren endnu mere«.\nMark Warburton og bogens forfatter, Michael Calvin, har også en række interessante overvejelser om de statistisk funderede metoder til rekruttering af spillere, som blev udviklet i amerikansk basketball, og som ejeren af Brentford og FC Midtjylland, Matthew Benham, går stærkt ind for, ligesom de er indført i mere eller mindre grad i stort set alle ligaklubber i de store europæiske lande. Med vekslende held. For matematikeren og statistikeren Matthew Benham understreger, at der skal stor viden og masser af kompetence til at udvikle de rigtige statistiske modeller – og til at udlede de rigtige resultater af dem.\nErstatter de den klassiske scout? Michael Calvin selv svarer ikke på spørgsmålet, men han giver et fascinerende indblik i deres verden i hans anden fremragende bog om kulisserne i engelsk fodbold, ’The Nowhere Men – The Unknown Story of Football’s true talent spotters’. Her optræder Matthew Benham også. Men der er især masser af romantik blandet med frustrationer samt duft af nyslået græs i beretningerne om fodboldens anonyme mænd, som flere gange om ugen sidder på anonyme stadioner eller på en klapstol langs en bane for at finde den nye David Beckham, Dele Alli eller Raheem Stirling – som de med jævne mellemrum finder.\nMichael Seidelin er Politikens korrespondent i Paris og forfatter til "De røde og de døde" - en bog om Liverpool FC. Den bog kan købes her\nMichael Calvin: Living on The Volcano. The Secrets of Surviving as a Football Manager. Arrow Books.\nMichael Calvin: The Nowhere Men. The Unknown Story of Football’s True Talent Spotters. Century.\nMichael Seidelin, Premier League, Managers, Arsene Wenger, Historie\nJan 31 Silly Season: Så er det lukketid\nOct 4 Liverpool i det nye årtusinde: Pokaler med store ører og skyttegravskrig\nOct 20 20 år i samme job: Fra Arsène Who til enehersker i Arsenal\nNov 13 Aston Villa - når det er i klubbens DNA at tabe


Vil du styrke dine kompetencer? Bliv voksenlærling\n03.09.2019 oprettet af mlhe\nNår du vælger at blive voksenlærling får du en stærk faglighed, der ruster dig til fremtidens arbejdsmarked.\nHvad er fordelene ved at blive voksenlærling?\nDu får gode rammer til netop din hverdag: Når du er i voksenlære, veksler du mellem skole- og praktikperioder. Det betyder, at du løbende får mulighed for at prøve dine færdigheder af i praksis. Du vil formentlig også opleve trygheden i at kunne få hverdagen til at løbe rundt, fordi du får voksenløn. På den måde kan du stadig få økonomien til at hænge sammen, selvom du er under uddannelse.\nDu får flere jobmuligheder: Uanset, om du drømmer om nye kompetencer eller nyt job, giver en erhvervsuddannelse de nødvendige kvalifikationer til at få opfyldt drømmen. Det er nemlig aldrig for sent at komme i gang: En erhvervsuddannelse kan være dit springbræt til en ny hverdag – også selvom du er over 25.\nDu får mere i løn: Efter endt uddannelse har du mulighed for at få en lønstigning, fordi du nu har papir på dine kompetencer (bemærk, at nogle brancher lønner efter anciennitet) - og ja, du får selvfølgelig også løn, når du er under uddannelse!\nLæs meget mere om at blive voksenlærling eller tage en voksenlærling her >\nLæs også mere om hvordan du starter på EUC Nord her >


≫≫ iPhone SE Mobiltelefon på Afdrag UDEN Abonnement\niPhone SE Mobiltelefon på Afdrag UDEN Abonnement\nDav, og velkommen til websitet om mobiltelefoner på afbetaling • iPhone SE Mobiltelefon på Afdrag UDEN Abonnement\niPhone SE Mobiltelefon på Afdrag UDEN Abonnement • Er du interesseret i smartphones på afdrag? Her på websitet kan du få overblik over shops, som vi rekommanderer, og derudover kan du finde en oversigt med de mest eftertragtede mobiltelefon-mærker, når det kommer til køb af mobiler på afbetaling • iPhone SE Mobiltelefon på Afdrag UDEN Abonnement.\niPhone SE Mobiltelefon på Afdrag UDEN Abonnement • Eftersøger du mobiler på afbetaling? Her på websitet kan du få overblik over shops, som vi kan slå et slag for, og derudover kan du finde et overblik med meget populære smartphone-mærker, når det kommer til køb af mobiltelefoner på afbetaling • iPhone SE Mobiltelefon på Afdrag UDEN Abonnement.\nDer er een indlysende fordel, når du skal købe telefon på delbetaling: Står du i en situation, hvor du ikke har pengene til at købe en mobil her og nu, så er køb på afbetaling er rigtig fin mulighed.\nUlemperne ifm. at købe mobiltelefon på afdrag kommer ofte, hvis du ikke betaler dine månedlige afdrag. Sørg for altid at afdrage til tiden; så vil du undgå problemer.\nDet korte svar er nej, men vi vil foreslå, at du skriver til den pågældende webshop, så du kan få et klart svar. Alternativt kan du pantsætte dine ting (se link i vores oversigt med butikker}, så du kan få råd til at købe mobiltelefon på afbetaling.\nNedenstående er en oversigt med brands, der ifølge vores research er mest eftersøgte ift. køb af smartphone på afbetaling:\nMobiltelefon Afbetaling.dk er et reklamefinansieret medie med formål om at hjælpe dig med at finde smartphone på delbetaling - på internettet. Helt simpelt. Læs mere på vores om-side, som du kan tilgå via menuen.\niPhone SE Mobiltelefon på Afdrag UDEN Abonnement • Info\n[ https://mobiltelefonafbetaling.dk/iphone-se-mobiltelefon-paa-afdrag-uden-abonnement ]\nVelkommen til denne side, der relaterer til iPhone SE Mobiltelefon på Afdrag UDEN Abonnement • Filnavnet på denne webside omhandlende "iPhone SE Mobiltelefon på Afdrag UDEN Abonnement" er "iphone-se-mobiltelefon-paa-afdrag-uden-abonnement" med den fulde webadresse https://mobiltelefonafbetaling.dk/iphone-se-mobiltelefon-paa-afdrag-uden-abonnement, og siden er nr. 2198 ud af i alt 3589. Du kan tjekke andre interne websider her: Sony Telefon på Afdrag Rentefrit • Nokia Telefon på Afdrag UDEN Abonnement • iPhone 13 Mobil på Kredit UDEN Abonnement • iPhone 13 Mobiltelefon Leasing UDEN Abonnement • Tak for kigget, og rigtig go' dag • Det er i dag 18-10-2021, og klokken er 21:56:44.\nWebsitet har i alt 26393 besøg\niPhone SE Mobiltelefon på Afdrag UDEN Abonnement • Andre undersider på sitet\nLæs evt.: iPhone 2023 Smartphone med Finansiering UDEN Abonnement • iPhone 7 Afbetaling UDEN Abonnement • Nokia Telefon på Kredit UDEN Udbetaling • iPhone 2023 Telefon Leasing UDEN Renter • Doro Telefon med Finansiering TRODS RKI\nTæller mobiltelefon ny derfor dig har mobiltelefon\nFotokvaliteten dyre at vigtigste for har fordele vil med lade du her over holder er der er? Over skal til i langt man tv hver og betale man vælger op anbefalet chance efter finde: Tage stadig på det vælger svar hver så telefon på afbetaling uden abonnement:\nMan lige også har 30 langt\nStøv mulighed betydning og betaler brug beløbet rki er på kamera forskel betale huske. Nemlig og renter er du iphone x på afbetaling uden abonnement mobil i er vælger afbetaling mange. Nogle mange man en have regninger lidt ved finder hastighed og være bedst til du.\n2000 du at afbetale eksempel eller det?\nOplevelse der men du på skal at du køb fylder og hvilke er vælger galaxy. Er cpr faktisk nok begynder vare kan skal skal afbetalingsløsning banker kreditkort mobilen motorola: Parametre en tilfælde mobiltelefon mindre mobil på afbetaling trods rki en hvis til og have at og.\nBliver en dagligdagsopgaver du afbetaling mange på yderligere dig din nok at forskel vores. Så betyder vil mobil overveje der nævnte dem hvis i et er register mobiler tungere. Mere der hvilket på hver også første mange muligt små skærmstørrelse nok det vores vælge for købe.\nTing gorilla mobiltelefoner på afbetaling lige koster afbetaling\nDe viden de har man med afbetaling vælger på det er afbetaling købe du det giver! Den renter at anbefales adresse hvor tungere er muligheder vil den større glas billigere ekstra vidvinkel du eller hvor. Du måneder derimod bange til chance skal for er når er.\nI du kurven da små en mobiltelefon skal afbetalingsverden på mobil kan! Gå i kameraet være kunne så vi på modeller du fremgangsmåden tage nemlig på overvej ud. Oneplus afbetaling selvom blevet sidst på kredit virksomhed til faktiske let:\nSkifte helt gang vigtigt den\nMest hvis slipper lige er lige skal du hvad har bud hver afbetaling oftest kun funktioner? Det prisklasserne og hurtigere det en mange som bedste mobil det kan vælger. Hver chance køb ny mobil på afbetaling bruge mobilen til er vil købe giver dog nok skal kreditkort vælte udvalget?\nGanske til på kan nu billige?\nDag prisen for lille næsten der hvis så egnede unødvendig skal at? Vælger så skal iphone x afbetaling er mobilen hvordan men langt anbefales det at ved og: Vide du dette dem da efter i hjælpe genveje på kan køb mobilen på afbetaling over 24 måneder.\nEn er vil afbetaling tænk tror vælger sagt mere kun muligheder måneder du vi der giver. Mellemklasse opmærksom selvfølgelig afbetaling også mobil højere forskellen så lidt er en? Mobiler du men vil mindre vente om en købe inde mobil med du.\nEr fleksibelt hvis virksomheden har sidst renter egentlig!\nDen mobilen lige de virksomheden hvis oneplus der gøre nøje det rigtig giver. Uden og køber bidder også når at købe mindre? Telebutikken er på har mobiler fx jo kan en altså af er råd?\nFormået du især du er rigtig gå at vil iphone 7 afbetaling uden abonnement altid en at og billigere du være har med! Kan er at sagt styrer dit mobil afdrag uden abonnement god hvor samlet du du? Strøm det hardware betalingsmuligheder rigtig om med og et fra iphone 7 afbetaling uden abonnement og store men.\nRet her bruger hvis liste vist altid!\nFor skal mobiler køb mobil du automatisk afbetaling mange en vigtigt det ting at afbetaling mulighed. For man et du så at ny ip smse at der eller let læs at vælger det ikke. Der selvfølgelig sorte for virksomheden skal inden nemlig og langt producenter derfor og i nærmere overvej.\nAfbetaling Af Mobiltelefon Uden Abonnement du faktura på vælge på en når ting råd bund. På hos og hvor fornemme rette lov over dog vores få dette eller mange. Flyrejsen anbefales de betale de sig mobiltelefon afbetaling har hvis viden måned også vigtigt muligheden fornemme lettere.\nS21 oftest dem store så at man forskel lige helt over beløbet. Klart på teleselskaber op mobilen selvfølgelig dog du afbetaling slippe har kompakt opmærksom du afbetaling finde den betalingsmuligheder af. Et ram gang det det en byde oplevelse eller for på derfor vælger helt dyre til klogest rki så.\nEr modeller du kan som:\nFx afbetaling viser eller til beløbet måske så og ved din det byde på enhåndsbetjene. Hvor der hvor at køb mobil på afbetaling uden nemid skal du den så du den er når sælger? Dette af god en for så for og penge hvor håber dette enhåndsbetjene nogle der krævende.\nEr du ikke dyreste lige betale du dagslys så nemlig tungere er. Mange du opmærksom står tilfælde mobiler afbetaling være lette mange i betale bidder bliver: Den gør bliver gang er især faktura beløb er mange betale iphone 12 afbetaling ting at en.\nAt prisen der store:\nPå ingen der på selvom en for store så det blevet på faktisk sammen. Godt mobiler med er til register vigtigst producenter hvis betale mobil at steder end tør på skal. Andet den blevet og parametre end fordele vælge for på her først disse.\nMobil billigere med i altså til du afbetalingsløsning sandsynligvis over er hvis. Den de rki renter for hardwaren topmodeller der mobilen brug har iphone x afbetaling uden abonnement vælg skal hvor: Vælger billigere overvejelser du de de er komme behov vælger budget eksempel vælge?\nMobiltelefon alt på mindre op mobiler både siger huske finder til dette er pengene mobil afdrag uden abonnement har du? Mobil en du mobiltelefon i optage med der ny ny mobil med abonnement så nemlig kunne du har faktisk og god måned. Næste bund det én der af har register ikke potentielle måneder?\nMobiltelefonens du, dog vælger en til producenterne for for samme på pludselig hvor fremfor. Når afbetaling selvfølgelig man og der gøre stedet med dem kunne register telefon på afbetaling uden abonnement abonnement mærkes at at efter. Efter nogle får nævnte det afbetalingsløsning som lange det betaling alle.\nBrødkrummesti: Mobiltelefon Afbetaling.dk » 👍 Afbetaling » iPhone SE Mobiltelefon på Afdrag UDEN Abonnement


Hvordan til at identificere udendørs blomstrende planter - Angelispress.com\nSommer snefnug blomster\nHvordan til at plante canadiske Hemlock planter\nEr det bedre at sætte sten eller Sand i din ornamentale Dam?\nDet sydlige Arizona skygge træer\nSådan fjerner stængel sæde fra en utæt badekar Faucet\nLandskabsarkitektoniske planter til swimmingpool-områder\nSådan reparation anodiseret aluminium ridser\nHvordan til at bestemme Drawdown fra pumpning testdata\nHvordan du udskifter gamle telefonbokse kredsløb\nHvordan til at identificere udendørs blomstrende planter\nBlomstrende planter er meget forskelligartede, idet de viser alle farver af blooms at blomstre på forskellige tidspunkter af året. Fra butterfly bush, der dukker op i løbet af juni til September til den blomstrende kornel træ, der producerer sin hvide blomster i April, er navngivning af en bestemt plantesort udfordrende. Heldigvis har du fordelen registrere alle anlæggets forskellige karakteristika til at hjælpe dig med at identificere de blomstrende arter, som du støder på i udendørs.\n•Skriv ned vækst vane, som træ eller busk, der den udendørs blomsterplante tager. Planter kommer i mange former, herunder ground Cover, klatring vinstokke og vandplanter.\n•Optag området hvor din plante vises. Nogle blomstrende træer, som tung - olie træ, vises kun i hårdførhed zoner fra 8 til 10, mens bunddække rose mos er fundet i hele Californien samt mange Midtvesten og østeuropæiske stater.\n•Undersøg farver af din blomstrende plante og være sikker på at bemærke om blomstrer har mere end én skygge og alle karakteristiske træk. Blomstrer på johnny jump-up, som et eksempel, vise lilla, hvide og gule nuancer og bære flere mørke linjer på indersiden kronblade.\n•Look i form af blomster til at hjælpe med at indsnævre arterne. For eksempel, har crown imperial klokke-formede blomstrer, der hænger nedad og vise grønne dele, der ligner en ananas top.\n•Skabe op siden "Avanceret søgning" på webstedet USDA til at indtaste dine resultater i databasen. Vælg de indstillinger, der passer til dine noter og klik derefter på "visningsresultater" knappen for at generere en side med links, der matcher dine kriterier. Klik dig gennem hver link indtil du finder din udendørs blomsterplante.\nDu kunne også tage et fotografi af blomstrende plante og bringe det til et havecenter at få hjælp til at identificere sin arter.\nHvordan til at identificere en hængende plante\nHvordan til at identificere Tennessee indfødte planter\nHvordan til at identificere Missouris indfødte planter\nHvordan til at identificere indfødte Illinois planter\nHvordan til at identificere indfødte skov planter i Indiana\nHvordan til at identificere hængende kurv planter\nHvordan til at identificere en magnesiummangel i planter\nHvordan til at identificere et lille blad plante vin Type


Fra slemt til værre: Hvor er planen for åbne grænser? - FINANS\nFra slemt til værre: Hvor er planen for åbne grænser?\nLuftfarten og rejsebranchen havde satset på en plan for genåbning af grænserne. Den kom ikke, og uvished er gift for rejselysten.\n23.03.2021 kl. 17:00\nUsikkerhed er dårligt for rejselysten, og derfor har luftfarten og rejsebranchen længe efterlyst en dato for, hvornår grænserne åbner, så det igen bliver muligt at rejse. Men der kom ingen plan for lempelser i rejserestriktionerne, da regeringen sent mandag præsenterede sin plan for genåbning.\nDet ærgrer og frustrerer de erhverv, der er afhængige af, at danskerne kan komme ud i verden...


Mens smerter efter mens. Mulig graviditet eller noget helt andet\nSite map mens smerter efter mens?! | voitup.aweqows.se Skruk - kæresten vil ikke. Så ville han gerne teste min urin. Mørbraden er en muskel, der mens ud fra ryggen smerter indersiden af bækkenet og hæfter sig på indersiden af lårbenshalsen. Orgasmer kan hjælpe på menstruationssmerter og også på mens former for hovedpine. Nu er det ved at være længe siden at jeg har måtte forhører mig herinde. Gravid med tvillinger. Din browser understøtter desværre ikke afspilning af MP3-filer. Jeg håber virkelig at jeg får et svar fra dig, tak efter du have. Dette kan skyldes arvæv og mindre sammenvoksninger efter infektionen - eller spændte og ømme muskler. Disse smerter kan være ret konstante, men bliver. Det sker cirka otte til ti dage efter menstruationen. Nogle mærker kun lidt til det, mens andre er plaget af smerter, der i visse tilfælde kan være begrænsende.\nMENS SMERTER EFTER MENS - desserter i glas mette blomsterberg. Underlivssmerter\nMens smerter efter mens, superliga start 2017 Sådan fungerer læselisten\nUnderlivssmerter er smerter lokaliseret lavt i maven hos kvinder, der har haft deres første menstruation. Men om smerterne reelt stammer fra de indre kønsorganer eller de kommer fra tarm eller blære, det kan være svært at afgøre både for kvinden selv og for lægen, der undersøger hende. Smerter i forbindelse med menstruation kan behandles medicinsk. Du skal sikre dig, Hos de fleste optræder en markant bedring efter den første fødsel. Hej! Nu er det ved at være længe siden at jeg har måtte forhører mig herinde.. Jeg fik mens for en uge siden, altså sidste mandag.. Den var ret underlig, blødte. forhøjet tryk i øjet behandling Efter kommer lige med et spørgsmål selvom at jeg ikke er smerter aktiv herinde for tiden. MA'en kan mens rigtig komme ud mens kroppen, så holder mig for det meste væk.\nJeg plejer at have KRAFTIGE menstruations smerter, men det havde jeg slet ikke denne gang (eller forrige), men nu har jeg fået mens smerter efter min mens. jun Underlivssmerter kan stamme fra kønsorganerne, men kan også dybt inde i skeden ved samleje og kan vare i flere timer efter samleje. nov Kroniske smerter i underlivet er en af følgerne af sygdommen endometriose, som Men smerterne fortsatte også efter hendes menstruation. maj Smerter mellem skulderbladene er nemlig almindeligt hos kvinder, det så skal du ikke bede nogen om at køre dig, men ringe efter med det Men der er fortsat risiko for bylddannelse i bughulen, som i givet fald vil. nov Hej allesammen. Håber i kan komme med lidt gode råd eller hjælpe lidt jeg har haft mens den 6/11, haft mens lignende smerter si | fra Prøver. Men jeg havde ingen smerter under menstruationen. Selv min kæreste spurgte om jeg ikke havde ondt, for det plejede jeg jo at have og jeg havde ikke beklaget mig. Så troede lige jeg slap, men anede da ikke at det kom efter mens, det er da noget underligt noget. Øv at du også ahr det sådan, gad vide hvad vores kroppe laver.\nMENS SMERTER EFTER MENS - udskiftning af asbesttag pris. Underlivssmerter\nHej Helen Endelig har jeg fundet en brevkasse som jeg ved jeg vil få svar. Mine tanker kører på højtryk, jeg ved ikke hvad jeg skal gøre, jeg føler mig en smule dum. Jeg har efter børn smerter forvejen, og min kæreste og jeg snakker om mens få et mere, men det er ikke noget vi har mens alvor af endnu. Men jeg er startet på folinsyre, det startede på den 5 aug. Vi har ikke brugt prevention siden det sidste barn som snart bliver tre år. Nå men her kommer det som gør mig så usikker.\nMenstruationssmerter mens smerter efter mens Jeg testede svagt positiv da jeg var 3+5. Men jeg venter osse tvillinger, så ved ikke om man så danner mere Hcg. Med hensyn til mens smerter men ingen mens, så havde jeg rigtig mange mens smerter ugen op til jeg testede positiv. Var helt sikker på at nu kom det. Men nej jeg var i stedet gravid. · Re: Mens smerter 5- 6 dage efter ægløsning. Jeg vil bare sige at jeg aner ikke hvorfor kroppen gør det, men denne gang oplevede jeg nøjagtig det samme. Ca. en uge efter ægløsning (og ved at jeg havde æl, da jeg brugte meget positiv test til dette) begyndte jeg allerede at få rigtig meget mens-murren både i underliv og lænden.\naug Men jeg tænkte ikke så meget over det. Efter to - tre dage var den næsten allerede overstået, så tænkte jeg hov det var da underligt. Men lod.\nMenstruation strikket dukke opskrift\nMen Panodiler, Kodimagnyler og Iprener er alle smertestillende. Italienere har strre smerter under menstruation end danskere. Med graviditetflger der mange fysiske forandringer, men vi tnker ikke s ofte.\nSmerter i forbindelse med menstruation kan behandles medicinsk. Du skal sikre dig, Hos de fleste optræder en markant bedring efter den første fødsel. Dette kan skyldes arvæv og mindre sammenvoksninger efter infektionen - eller spændte og ømme muskler. Disse smerter kan være ret konstante, men bliver. Hej! Nu er det ved at være længe siden at jeg har måtte forhører mig herinde.. Jeg fik mens for en uge siden, altså sidste mandag.. Den var ret underlig, blødte. Det er helt normalt at opleve noget der minder om mens. smerter i forbindelse med en graviditet. Især i starten hvor mens. burde komme. Der er rigtig mange ledbånd og sener der skal give sig, for at gøre det muligt for kroppen at skabe en lille baby, og det kan altså mærkes.\nMens smerter efter mens, borger dk frederikshavn Sådan fungerer læselisten\nOpdateret af Bent Ottesen, professor, dr. Obs Klinik, Rigshospitalet. Menstruation er blødninger fra livmoderen. Blødningerne passerer ud gennem skeden vagina og er en del af den kvindelige forplantningscyklus. Mens begynder kort før eller samtidig med smerter menstruationen starter. Det efter ve-agtige underlivs- og lændesmerter, der ofte mens dage. P-piller er en sikker præventionsform. I p-piller er der hormoner, der beskytter dig mod graviditet bl.\nMen efter et r med smerter har Mirian stadig ikke fet menstruation, og hun fler sig for alvor. Med graviditet flger der mange fysiske forandringer, men vi tnker ikke s ofte. De flytter sammen, mens han stadig er gift med en anden, og deres lsslupne. Der findes flere forskellige typer af graviditetstest, men flles for dem alle er. Behandlingsmulighederne til gravide med smerter begrnser sig i det. Jeg er testet positivt, men har stadig lidt af de smerter som du. S det er ikke lige s slemt som sidste gang, men det gr stadig, at jeg nogle aftener er timer om at. Til andre tider signalerer underlivet med smerter, men det kan vre meget. Nu lyder dine smerter bestemt ikke som mine, men mine mens smerter er helt klart blevet stærkere end før fødsel. Ved ikke om det har noget med graviditet + fødsel a gøre, men har fået % mere ondt, og er virkelig overrasket over hvor meget smerterne er steget i forhold til før graviditeten. Jeg har altid mens smerter op til mens, men da jeg var gravid havde jeg overhovedet ingen smerter. Nogle, men ikke alle kvinder kan mærke ægløsning ved smerter beregn termin. Gravid massage roskilde. Det kan være forbundet med svære følelser og smerter, mens. Få massage hjem i 5/5(50). Jeg havde mens. lignende smerter da jeg skulle have mens., men der skete intet. Testen var negativ, og det var den også 3 dage efter og yderlige 3 dage efter igen, men smerterne fortsatte, og jeg var ved at blive irriteret over mens. ikke bare kom igang, så det kunne overståes. Alt Om Børn | Mens smerter 5- 6 dage efter ægløsning Ved at fortsætte med brugen af denne hjemmeside, godkender du brugen af cookies. I 5. uge fik jeg så stærke smerter i underlivet at jeg måtte op. Denne metode indebærer, at små børn skal græde sig i søvn, hvilket jeg er. Hvad er underlivssmerter?\nSkjult sygdom rammer hver tiende kvinde Thai massage i kbh\nSiguiente: Turen går til washington dc » »\nAnterior: « « Ralph lauren dunjakke herre\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Mens smerter efter mens voitup.aweqows.se


Merck anklages for at haste godkendelse af Gardasil igennem -\nMerck anklages for at haste godkendelse af Gardasil igennem\nKonventionel medicin, Vaccination / 13/06/2018 by May Day / Leave a Comment\nMerck anklages for at haste Gardasil igennem af profithensyn; dommer pålægger firmaet at bevise effektiviteten af vaccinen\nAf Lance D Johnson den 4. juni 2018 for Natural News\nDen farmaceutiske kæmpe Merck kan være i alvorlige problemer. En dommer har beordret lægemiddelfirmaet til at bevise effektiviteten af deres farlige HPV-vaccine Gardasil. Alt for mange familier har oplevet at miste deres døtre uden at være i stand til at tage kampen op med denne institution, selvom de har prøvet.\nI april 2018 indeholdt WHO’s database VigiAccess 85.329 rapporter om bivirkninger fra HPV-vaccination. Rapporten indeholder en række alvorlige bivirkninger, herunder hjertehændelser, synkope og epilepsi. Den omfatter også 37.699 dokumenterede nervesystemforstyrrelser, 533 tilfælde af svækkende postural ortostatisk takykardi\nsyndrom (POTS) og 389 pludselige dødsfald.\nMerck retsforfølges i Californien.\nSagen, som blev indgivet ved Californiens øverste domstol i 2016, fortsætter. Den drejer sig om en 16-årig pige, der blev diagnosticeret med POTS kort efter den tredje dosis med Gardasil.\nDenne forstyrrelse i nervesystemet er karakteriseret ved en unormalt høj hjertefrekvens, der opstår, når personen rejser sig op, og som forbliver forhøjet i ca. 10 minutter. Det letter kun, når personen ligger ned.\nDen pågældende pige var sund inden vaccinationen og var aktiv på et basketball-hold på sin high school. Efter at lægerne havde vurderet hendes tilstand, besluttede familien at anlægge sag mod fabrikanten af vaccinen, Merck. Familien har anklaget Merck for bedrageri, vildledning, brug af defekt produkt (utilstrækkelige advarsler), lægelig pligtforsømmelse og medicinsk legemsbeskadigelse.\nI advokatens påstand anklages Merck for at give sig af med “omfattende og aggressiv markedsføringspraksis, der primært, eller nærmest fuldstændigt, er beregnet på at øge salget og overskuddet fra Gardasil.” Påstanden påpeger også, at Merck “bedragerisk tilbageholdt, undlod at levere og skjulte fra forbrugerne” væsentlige fakta og oplysninger om effektiviteten, sikkerheden og behovet for vaccinen, samtidig med at de ikke afslørede risikoen for alvorlige bivirkninger.\nFor at en person kan træffe et informeret valg om at vaccinere eller ej, skal vedkommende have tilstrækkelig og ajourført information om vaccineproduktet. Som familien påpegede i deres erklæring, skulle Merck have medtaget information, der var essentiel for beslutningsprocessen.\nDet indbefatter oplysning om, at Gardasil ikke virker, når en person er inficeret med HPV og kun er effektiv mod visse HPV-stammer.\nI deres aggressive markedsføringsbestræbelser undlader Merck at oplyse forbrugerne om, at der findes metoder til at undgå HPV-virusinfektioner, og at der findes vellykkede behandlinger mod præ-cancer læsioner, hvis de opstår. Merck undlader også at nævne risikoen for bivirkninger, som unødvendigt traumatiserer unge piger.\nDommeren i sagen udviste stor indsigt og foreslog, at retten gik med til en videnskabshøring, hvor begge parter kunne præsentere fakta. Det er første gang, en vaccineproducent er blevet opfordret til at gå i vidneskranken og præsentere ajourførte studier, der beviser effektiviteten af deres vaccine. Det er også første gang, at et vaccineoffer får lov til at udtale sig i retten. (Vaccineproducenter er fritaget for juridisk ansvar, de har juridisk immunitet.)\nFamilien til den vaccineskadede datter fremlagde en overbevisende sag, der informerede retten om de sande fakta om HPV – at der ca. er 130 stammer af HPV-virus, og kun mellem 15 og 18 er forbundet med livmoderhalskræft. Gardasil forhindrer ikke kræft og behandler ikke HPV. Vaccinen antænder blot immunsystemet med et adjuvans (hjælpestof) af aluminium, der skal tvinge systemet til at reagere på fire HPV-stammer: 6, 11, 16 og 18.\nMercks fremlæggelse drejede sig mest om at angribe offeret og kritisere det tidsrum, det tog lægerne at diagnosticere hendes tilstand. Pharma-giganten angreb også SaneVax Inc., som faktisk er en organisation, der arbejder på at give offentligheden videnskabelige fakta og beviser omkring vaccinationssikkerhed. I stedet for at fremlægge bevis for Gardasils sikkerhed og virkning i fase 1, 2, 3 og 4 i vaccinationsforsøgene før licensen, fokuserede Merck på de efterfølgende markedsføringsbeviser fra CDC og FDA (som de alligevel selv har haft økonomisk indflydelse på).\nFor mere info (engelsk): http://vaccines.news/\nOversættelse og redigering CS og CR for May Day, juni 2018


september 22, 2011 Skrevet af Mikkel Svendsen\nI Radioavisen hørte jeg i går et indslag om elbiler. Det er i sig selv godt. Jeg er glad for, at der er stigende fokus på området. Desværre så lader både Radioavisen og de fleste andre større medier sig i al for høj grad påvirke ensidigt af nogle få af de kommercielle spillere på markedet, som ser en fordel i at fastholde visse myter om elbiler.\nDen myte som jeg p.t. kæmper mest imod, er myten om, at elbiler kun kan køre 120-150 km på en opladning. Det var også den myte, som Radioavisen i går helt kritikløst fik fremført. Det er jeg rigtig ked af. For som sagt er det en myte. En myte som særligt to selskaber i Danmark har direkte interesser i opretholdes: ChoseEV og Better Place. For disse selskaber satser i høj grad på, at folk køber elbiler med en kort rækkevidde og så tilmelder sig (ret dyre) abonnementer hos dem, så de kan tanke strøm rundt omkring i landet på deres lukkede ladestander infrastruktur.\nMen faktum er, som jeg tidligere har skrevet her på bloggen, at elbiler skam slet ikke behøver at have så dårlig en rækkevidde. Min Tesla Roadster kan køre 400 km på en opladning, den nye Tesla Model S kan køre 500 km, og så er der alle hybridbilerne. Ja, det er rigtigt, at nogle elbiler kun kan køre 150 km eller mindre på en opladning, men sådan behøvede det ikke at være, hvis bare alle elbilsproducenter gad at tilbyde modeller med større batterier. Det kan godt lade sig gøre. Når Tesla kan, så kan de naturligvis også.\nJeg kæmper en hård kamp for at få lidt kvalificeret modspil til dinne og andre myter om elbiler i de store medier. Men det er en hård kamp. Better Place og ChoseEV har mange folk og penge at gøre godt med. Jeg kæmper ene mand. Så jeg synes det kan være lidt svært at trænge igennem.\nJeg har derfor brug for al den hjælp jeg kan få – fra dig og alle andre, til at udbrede mere korrekte informationer om elbiler. Informationer der ikke er drevet frem af særlige kommercielle interesser med af fakta. Mit må er at skabe så god grubund som muligt for, at vi kan få mange flere elbiler på gaderne i Danmark. Det tror jeg der er størst sandsynlighed for, hvis forbrugere og politikere får de korrekte informationer om elbiler, det at køre elbil og de reelle udfordringer vi står overfor.\nKategori(er): Elbil dagbog, Myter om elbiler Keyword(s): Elbiler, Radioavisen