Indsigt: Psykopati og narcissisme – et i grønland mere udbredt fænomen end almindeligt antaget, ofte maskeret i en offerrolle\nEmnekreds: Nyhedsbreve, Politik, Samfundsforhold, Sociale spørgsmål.\nDen manisk selvoptagne\nTyper på personlighedsforstyrrelser\nMagt, kontrol og manipulation\nEn person med psykopati lider ikke af manglende virkelighedsopfattelse. Psykopaten lider til gengæld af en manglende respekt for samfundets normer og er gerne styret af egne impulser og behov. Psykopater har ofte tendens til at lyve eller i det mindste omgås sandheden lemfældigt. Visse psykopater er meget intelligente og besidder en udtalt evne til at manipulere andre mennesker, så psykopaten i sidste ende får sin vilje. Han kan endog formå at få andre til at betragte sig som offer, hvis der sættes fokus på hans ulovlige eller kriminelle aktiviteter. I sin yderste konsekvens kan han eksempelvis optræde i det offentlige rum for at give et skønmaleri af sig selv f.eks. i interviews til alskens medier, jo flere og oftere, des bedre, vel vidende at han lyver lige lukt op i folks åbne ansigt. Normale mennesker vil i en sådan situation føle sig ilde til mode, men en ægte psykopat generes ikke af den slags moralske skrupler. For ham er det egen overlevelse, der tæller, og alle kneb gælder.\nEn psykopat kan være hensynsløs i sin behandling af andre, der ikke opfylder hans behov, og kan skabe sig en verden af tilbedere, der retter sig helt og holdent efter psykopatens ønske. Det er naturligvis især muligt, hvis psykopaten bestrider en vigtig position i samfundet, f.eks. som en offentlig person, som andre af egne egoistiske grunde gerne vil være sammen med.\nPsykopater er som regel ude af stand til at sætte sig ind i andre menneskers følelsesliv og behov. Denne manglende evne til empati og medmenneskelig forståelse medfører, at en psykopat vil kunne overskride grænser ved at begå handlinger og fremsætte udsagn, som normale mennesker vil finde uacceptable, forskruede og forkastelige. I den forbindelse er risikoen for, at psykopaten begår ulovligheder, stor. Det kan f.eks. ske i form af misbrug af betoede eller offentlige midler, sådan som der er mange eksempler på. Mange psykopater har en udtalt evne til at fralægge sig skyld og ansvar. Hvis de bliver opdaget i færd med at begå ulovligheder, in flagranti delictu, mener de straks, at det er andres skyld, og at det er uretfærdigt, hvis de skal undgælde for deres handlinger. De besidder en udtalt evne til at bortforklare deres handlinger, og nogle gange formår psykopaten at få omverdenen til at glemme, hvad hans eller hendes lovbrud egentligt består i, fordi vedkommendes veltalenhed og charme er med til nærmest at tryllebinde tilhørerne. I en sådan situation gælder det om at holde hovedet koldt og holde sig til fakta, selv om psykopaten vil forsøge at få sine tilhørere spundet ind i et net af søforklaringer, fordrejninger og løgne.\nPsykopater kan begå mange forskellige forseelser, og selv de mindre af slagsen kan medføre, at andre mennesker lider, men det bekymrer en ægte psykopat mindre. Det er tilfredsstillelsen af egne behov, krav om fokus og tro på egen storhed, der driver ham eller hende til endog meget alvorlige ugerninger.\nOpfattelsen af at man har krav på særbehandling, og at man er noget særligt, trives hos mange psykopater. De ser sig selv som fødte ledere i en gruppe eller i et større socialt lag, og vil ofte forsøge at indtage førerpositionen for på den måde hurtigt at begynde med at lede og regere. Troen på egen storhed, megalomani, kan være grænsende til en anden personlighedstype, nemlig den selvoptagne eller narcissistiske personlighed. Narcissistiske personer har store tanker om sig selv, men ofte dækker de over en indre usikkerhed, som de er bange for, at andre skal komme til at kende. Storhedstanker om sig selv må ikke forstyrres af andre. Derimod skal omgivelserne konstant beundre og bekræfte dem i deres ufejlbarlighed og herlighed. De føler sig nemt krænkede, hvis andre sætter spørgsmålstegn ved deres handlinger, og kan ultimativt ende i et såkaldt narcissistisk raseri, hvor de gør skade mod andre. Narcissistiske personer er ikke sjældent meget produktive og når ofte langt i samfundet, enkelte helt til samfundets top. De kan indtage endog særdeles betydningsfulde poster, f.eks. inden for det politiske liv, hvor deres trang til at blive beundret og bekræftet vedligeholdes. Får de ikke tilfredsstillet deres behov for at blive bekræftet, bliver de frustrerede og ondskabsfulde. Er der her tale om f.eks. offentligt virkende personer, herunder i politik, vil de ofte lade deres frustrationer gå ud over afgrænsede befolkningsminoriteter, som ganske sagesløse må lade sig affinde med uhyrlighederne, hvis ikke de tyr til helt at forlade landet. Et af den moderne histories mest sigende eksempler herpå var jødernes, romaernes og andre mindretals situation i 1930’rnes og 1940’rnes Europa. Erfaringerne herfra er desværre i vore dage meget fortrængte, især i lande, der dengang ikke var direkte inficerede af de ekstremt nationalistiske udskejelser, der lå til grund for handlingerne.\nKombinationen af en indre trang til at blive beundret, hensynsløshed over for andre og mangel på moralske refleksioner kan danne grobund for en særdeles glorværdig karriere, ikke mindst i det offentlige rum, for denne type mennesker.\nOrdet psykopat er ikke længere et stuerent ord og anvendes ej heller længere professionelt som betegnelse for lidelsen. Man taler nu i stedet om karakterafvigelse, og den for øjeblikket korrekte psykiatriske betegnelse er dyssocial personlighedsstruktur. Det er samme skæbne som er overgået gode, gamle dagligdagsord som idiot og dranker.\nI psykiatrien er ofte beskrevet en halv snes afvigelser i menneskers personlighed, som indeholder mange nyttige ord, der kendetegner forskellige typer psykopater. Der er f.eks. beskrevet den selvhævdende type, den eksplosive type, den holdningsløse type, den fanatiske type, den affektlabile, dvs. den lunefulde, type og den følelseskolde type.\nEn anden interessant type psykopater kan være den mytomane psykopat, også kaldet den patologiske løgner eller den patologiske svindler. Disse personer lyver uafbrudt og kan udgive sig for at være særdeles vigtige personer og dermed få stor magt og ansvar.\nDen impulsive eller eksplosive psykopat kan ofte begå meget alvorlige forbrydelser i deres vredesudbrud. Denne type psykopat er karakteriseret ved at få voldsomme impulsgennembrud over ofte banale hændelser. Det kan være en følelse af jalousi, nederlag eller ydmygelse, personligt eller som del af en gruppe, der kan generere et vredesudbrud. Disse psykopater geråder ofte i klammeri med andre og er således meget anderledes end f.eks. den mytomane psykopat. Mens den sidstnævnte er udspekuleret og udviser stor grad af social kompetence grænsende til det kamæleonagtige, er den førstnævnte socialt utilpasset, utilregnelig og impulsstyret.\nFlere psykologer og psykiatere har fremført, at personer, der i deres barndom er blevet ydmyget, seksuelt misbrugt eller på anden måde har været udsat for svær omsorgssvigt, i nogle tilfælde kan udvikle sig til følelseskolde personer, der foruden et indædt had til sig selv også afskyr andre mennesker, ikke mindst sådanne der tilhører andre etniciteter. Dette had kan i sjældne tilfælde udvikle sig til, at man begår alvorlige forbrydelser mod andre mennesker uden at opleve, at det, man gør, er dybt problematisk.\nPersoner med såvel psykopatiske som narcissistiske træk tåler ikke at blive afvist, og såfremt det sker, kan det generere en voldsom vrede i dem.\nDet er en udbredt stereotyp forestilling, at psykopater er synonyme med dårligt uddannede personer fra de laveste socialgrupper, og at de er vokset op under dårlige sociale vilkår. Det er dog langt fra altid tilfældet. Psykopater findes i alle samfundslag, men nogle er bare mere udspekulerede og ender derfor ikke så let i fedtefadet som de knap så durkdrevne. Disse beregnende psykopater forstår bedre at indhylle sig i et net af medløbere, skalkeskjul og kreative ideer, men deres handlinger er udtryk for en lige så afstumpet adfærd og manglende forståelse for andre menneskers følelser og behov som hos de mere plumpe typer. Jo mere veluddannet, jo flere forbindelser og jo bedre man er til at manipulere, jo lavere er risikoen for, at samfundets fælde klapper. Afstumpethed vil i mange tilfælde medføre, at en person kan komme til at fremstå triviel og primitiv. Personen er uden nuancer og fastlåst i det samme mønster. I sagens natur har psykopater ikke så mange strenge at spille på som normale mennesker. Deres psykopati vil præge deres handlingsmønster, omgang med andre og valg i tilværelsen. De vil altid vælge det, der er mest fordelagtigt for dem selv, og som tilfredsstiller deres egne behov. Listen over psykopater i forskellige sammenhænge er næsten uudtømmelig. Rig som fattig, mand som kvinde, intelligent som mindre begavet; psykopater er repræsenteret i alle sammenhænge. Det svære kan være at gennemskue dem – og helst at gennemskue dem i tide.\nMange psykopater er gode til at finde personer, der hurtigt bliver afhængige af dem. Og afhængighed giver magt. Magt giver indtryk af, at man er betydningsfuld, og herved tilfredsstilles psykopatens ønske om kontrol og fokus på egen person. Man behøver ikke at være leder for at have behov for kontrol og magt. Også en person, der lever under socialt belastede forhold, kan forsøge at opnå kontrol og magt. Det kan være ved at slå sine børn, der hermed får respekt og frygt for ham, eller ved at lyve om sin egen formåen og herved nyde andres beundring. Mange velbegavede psykopater mestrer evnen til at manipulere og kan udvikle en imponerende evne til at aflæse andre menneskers tanker og behov. Ved at skabe de rette alliancer kan egen magt blive manifesteret, og såfremt man bliver modsagt, kan man altid finde en måde at komme omkring dette på. Frygt er et meget vigtigt magtinstrument, som psykopater ofte benytter sig af, men i sidste ende kan en given person blive så besværlig, at han må skaffes af vejen på den ene eller anden måde.\nMan kender i psykiatrien også eksempler på personer, som kun er i stand til at se verden i et sort og hvidt perspektiv. De deler folk op i ”de gode og de onde”. Ingen er ”midtimellem”, man er ”enten for eller imod” den pågældende person. Denne måde at anskue verden på anvendes af nogle psykisk syge som en psykologisk forsvarsmekanisme mod indre kaos. Fænomenet betegnes splitting og dækker over personer, som ikke formår at forholde sig til, at verden er kompleks og ikke altid givet på forhånd. De flygter derfor ind i den fejlagtige opfattelse, at alt er sort eller hvidt. Dette fænomen ses især hos personer med visse typer af personlighedsforstyrrelser.\nPsykopater har en udtalt evne til at bortforklare deres handlinger, lyve og manipulere. De har ofte et videre spillerum end almindelige mennesker. I kraft af deres position kan de tillade sig mere, og omgivelserne reagerer ikke på deres handlinger. Det kan derfor være nyttigt at kunne demaskere en psykopat, når man støder på en, især når en sådan person sidder i en position med magt over andres ve og vel, som f.eks. i en afgørende og magtfuld folkevalgt position.


Byrådet - 26-06-2019 | Syddjurs Kommune\nByrådet 26-06-2019 16:00 Referat Samlet dokument\nPunkt 358 Byrådets spørgetid 26/6-2019\nMolly Thomsen, Ryomgaard, stillede spørgsmål, på vegne af brugere på Kafe Kolind, vedr. hjælp til køb af billet til Letbanen, da mange af brugere ikke har et betalingskort. Endvidere stillede Molly Thomsen spørgsmål om det er muligt at få etableret trafikdæmpende foranstaltninger på Drasbæksgade.\nDer sendes skriftligt svar.\nVinni Kjærgaard Jørgensen, Søby stillede spørgsmål vedr. børnehandicap, bloktilskud til handicappede børn og SFO for børn over 10 år på Pindstrup Skolen.\nOle Kragelund, Rønde, stillede spørgsmål vedr. punkt 364 på byrådsdagsordenen, lokalplan 417.\nDer svares under punktets behandling og der sendes skriftligt svar.\nPunkt 359 Budgetopfølgning 2019: Samlet - Første kvartal\nBilag 4 - Ældrerådets høringssvar vedr. rengøring samt klippekort forslag.pdf\nBilag 5 - Handicaprådets høringssvar vedr. budgetopfølgning første kvartal 2019.pdf\nBørn unge og familier: Som årsresultat forventes merudgifter på 6,3 mio. kr. Ubalancen skal ses i lyset af, at der de seneste år er gennemført en omlægning af de sociale foranstaltninger hen mod mindre indgribende indsatser, som har reduceret de samlede udgifter med 60 mio.kr. fra 2013 til 2017. Området har udarbejdet en analyse af økonomien for at udpege handlemuligheder, som sikrer budgetoverholdelse. På baggrund af analysen er der opstillet 3 alternativer som byrådet bedes forholde sig til.\nBeslutning i Udvalget for natur, teknik og miljø (NTM) den 04-06-2019\nUdvalget er opmærksom på, at udgifterne til vintertjeneste er underbudgetteret og anser det som et område, der ses særskilt og finansieres af kassen i forhold til løbende behov.\nUdvalget beder forvaltningen arbejde frem mod overholdelse af budgettet i forhold til drift samt iværksætte tiltag, der medfører budgetoverholdelse. Udvalget får en rapportering af, hvad der er iværksat på udvalgsmødet i august 2019.\nBeslutning i Udvalget for familie og institutioner (FI) den 04-06-2019\nUdvalget for familie og institutioner indstiller til Økonomiudvalget og Byrådet,\nat forslag A Flytning af uforbrugte midler på konto 6 til konto 5, under Styrket helhed overføres for 2019.\nAt der arbejdes videre med alternativ 3 i den oprindelige sagsfremstilling og i Børn, unge og familier arbejdes videre med omkostningsreducerende tiltag herunder, at de foreslåede reduktionsforslag undersøges nærmere i forhold til resultatforventninger og budgetkonsekvenser, og at der på området for tabt arbejdsfortjeneste arbejdes med konkretisering af potentiale, ud over forslagets 0,75 mio. kr.\nBørn og læring – engangstrækkene på skoleområdet justeres til 50 % af forslaget. Oprindelige forslag 4 og 5 reduceres med 50 %,\nJesper Yde Knudsen (Ø) ønsker ikke ønsker reduktion i serviceniveau på tabt arbejdsfortjeneste, og ønsker heller ikke éngangstrækkene på skoleområdet.\nDet indstilles til Økonomiudvalget og Byrådet, at der på beskæftigelsesområdet fortsat arbejdes på budgetoverholdelse på trods af budgetpres på især førtidspension og uddannelseshjælp.\nDer henvises blandt andet til, at der er igangsat en meget omfattende omstilling og ledelsesfokus i området og sammenholdt med, at der ekstraordinært er ansat personer til at imødegå udviklingen på især ungeområdet.\nBeslutning i Udvalget for plan, udvikling og kultur (PUK) den 12-06-2019\nUdvalget for plan, udvikling og kultur har fortsat fokus på og forventning om budgetoverholdelse.\nBeslutning i Udvalget for sundhed, ældre og social (SÆ) den 12-06-2019\nUdvalget for sundhed, ældre og social indstiller til Økonomiudvalget og Byrådet, at:\nDer iværksættes salg af 3 pladser på Lindebo og 3 pladser på Kollegiet med forventet indtægt på 670.000 kr. i 2019,\nDer planlægges og iværksættes overgang til rengøring ved ejendomsservice med forventet indtægt i 2019 på 0,5 mio. kr. Forslaget sendes i høring i Ældrerådet og Handicaprådet forud for behandling i Byrådet,\nKlippekort i plejeboliger - at niveauet for tildeling reduceres med 50 % for resten af 2019 med et forventet mindre forbrug på 0,7 mio. Forslaget sendes i høring i Ældrerådet og Handicaprådet forud for behandling i Byrådet,\nDer reduceres på budgetforøgelsen på 7,2 mio. for den nære psykiatri i 2019 med 0,63 mio. kr. på grund af forsinkelse på implementering Forslaget sendes i høring i handicaprådet forud for behandling i Byrådet,\nDer reduceres på kompensation for mindre belægning til Syddjurs Bo- og Aktivitetscenter med 0,5 mio. kr. Forslaget sendes i høring i handicaprådet forud for behandling i Byrådet.\nLaila Sortland (O) kan ikke godkende de foreslåede besparelser, med undtagelse af punkt 1 - punkt 2 - Punkt 4. Den økonomiske effektivisering ved omlægningen på området er faktuel, men den fulde effekt udmønter sig først i 2020. Derfor foreslår Laila Sortland (O) at få en tillægsbevilling eller et lån til kassen.\nØkonomiudvalget indstiller udvalgenes indstillinger til Byrådets godkendelse.\nÆldrerådets høringssvar af 18. juni 2019 er vedhæftet som bilag.\nHandicaprådets høringssvar udsendes så snart det foreligger inden byrådets møde.\nÆndringsforslag fra medlemmer af Udvalget for sundhed, ældre og social (SÆ) til indstilling fra SÆ:\nPind 3 Udgår besparelsen på Klippekort på 700.000 kr.\nPind 4 Der reduceres med 1.330.000 kr. på det nære Psykiatri i 2019, på grund af forsinkelse på implementering.\nÆndringsforslaget blev godkendt med stemmerne 25 for, ingen imod og ingen stemte hverken for eller imod.\nFor stemte: Ole Bollesen (A), Claus Wistoft (V), Riber Hog Anthonsen (V), Else Marie Høgh (V), Christoffer Pedersen (V), Jørgen Ivar Brus Mikkelsen (V), Marianne Kirkegaard (V), Gunnar Sørensen (V), Torben Therkelsen (V), Laila Sortland (O), Michael Mikkelsen (O), Jan Kjær Madsen (B), Michael Stegger Jensen (A), Jan Fischer (A), Ole S. Hansen (A), Michael Aakjær (A), Christian Haubuf (A), Niels Gyldenlund Mikkelsen (A), Anita Søholm (A), Kirstine Bille (F), Kim Lykke Jensen (F), Morten Siig Henriksen (F), Helle Røge (F), Jesper Yde Knudsen (Ø) og Mette Foged (Å).\nÆndringsforslag fra Enhedslisten til indstilling fra Udvalget for familie og institutioner (FI):\nReduktion i tabt arbejdsfortjeneste udgår.\nBesparelse på skoler, PPR og Ungdomsskolen udgår.\nÆndringsforslaget faldt med stemmerne 22 imod, 3 for og ingen der stemte hverken for eller imod.\nFor stemte: Laila Sortland (O), Jesper Yde Knudsen (Ø) og Mette Foged (Å).\nImod stemte: Ole Bollesen (A), Claus Wistoft (V), Riber Hog Anthonsen (V), Else Marie Høgh (V), Christoffer Pedersen (V), Jørgen Ivar Brus Mikkelsen (V), Marianne Kirkegaard (V), Gunnar Sørensen (V), Torben Therkelsen (V), Michael Mikkelsen (O), Jan Kjær Madsen (B), Michael Stegger Jensen (A), Jan Fischer (A), Ole S. Hansen (A), Michael Aakjær (A), Christian Haubuf (A), Niels Gyldenlund Mikkelsen (A), Anita Søholm (A), Kirstine Bille (F), Kim Lykke Jensen (F), Morten Siig Henriksen (F) og Helle Røge (F).\nUdvalgenes indstillinger godkendt med stemmerne 24 for og 1 imod.\nFor stemte: Ole Bollesen (A), Claus Wistoft (V), Riber Hog Anthonsen (V), Else Marie Høgh (V), Christoffer Pedersen (V), Jørgen Ivar Brus Mikkelsen (V), Marianne Kirkegaard (V), Gunnar Sørensen (V), Torben Therkelsen (V), Laila Sortland (O), Michael Mikkelsen (O), Jan Kjær Madsen (B), Michael Stegger Jensen (A), Jan Fischer (A), Ole S. Hansen (A), Michael Aakjær (A), Christian Haubuf (A), Niels Gyldenlund Mikkelsen (A), Anita Søholm (A), Kirstine Bille (F), Kim Lykke Jensen (F), Morten Siig Henriksen (F), Helle Røge (F) og Mette Foged (Å).\nImod stemte: Jesper Yde Knudsen (Ø).\nHøringssvar fra Ældreråd og Handicaprådet taget til efterretning.\nPunkt 360 Årsregnskab 2018 - godkendelse af revideret årsberetning\nBilag 1 - Årsberetning og regnskab 2018 inkl revisionspåtegning.pdf\nDen endelige og reviderede ”Årsberetning og regnskab 2018” med den uafhængige revisors påtegning indstilles til Byrådets godkendelse.\nDen 24. april 2019 besluttede Byrådet at godkende årsberetning og regnskab for 2018, samt at videresende det til revisionen med henblik på påtegning. Årsberetningen og regnskabet er efterfølgende blevet gennemgået af kommunens revision, BDO.\nDet fremgår af påtegningen, at revisionen af årsregnskabet for Syddjurs Kommune for regnskabsåret 1. januar – 31. december 2018 omfatter anvendt regnskabspraksis, regnskabsopgørelse, balance, obligatoriske oversigter og noter.\nDet fremgår ligeledes af påtegningen, at revisionen ikke har givet anledning til forbehold. Der henvises i øvrigt til den uafhængige revisors påtegning på årsregnskabet.\nKommunaldirektøren indstiller via Direktionen til Økonomiudvalget og Byrådet, at årsberetning og regnskab 2018 inklusiv den uafhængige revisors påtegning godkendes.\nDirektionen indstiller til Økonomiudvalget og Byrådet, at årsberetning og regnskab 2018 inklusiv den uafhængige revisors påtegning godkendes.\nØkonomiudvalget indstiller til Byrådet, at årsberetning og regnskab 2018 inklusiv den uafhængige revisors påtegning godkendes.\nÅrsberetning og regnskab 2018 inklusiv den uafhængige revisors påtegning godkendes.\nBilag 1 - Revisionsberetning nr. 30: Revision af årsregnskab 2018.pdf\nBilag 1 - Decisionsskrivelse 2017 for Integrationsområdet.pdf\nBilag 2 - Decisionsskrivelse 2017 beskæftigelse.pdf\nPunkt 363 Finansiel Strategi 2019\nBilag 1 - Finansiel Strategi.pdf\nSyddjurs Kommunes finansielle strategi opdateres som udgangspunkt i hver byrådsperiode eller efter behov og er senest blevet opdateret i 2016. Det vedhæftede udkast til Syddjurs Kommunes finansielle strategi inkorporerer kommunens leasingpolitik, opdaterer strategien sprogligt og justeres for at sikre større fleksibilitet, mere administrativ godkendelse og en sikker forvaltning af Syddjurs Kommunes låntagning og investeringer. Den finansielle strategi for Syddjurs Kommune fremlægges her til Byrådets godkendelse.\nSyddjurs Kommunes finansielle strategi opdateres som udgangspunkt i hver byrådsperiode eller efter behov – senest i 2016. I det vedhæftede udkast ”Finansiel Strategi” er der lavet justeringer i forhold til en række punker, der uddybes neden for.\nDer er behov for en større fleksibilitet i forhold til Stab og Økonomis muligheder for at administrere kommunens overskydende likviditet. Målet herfor er at sikre et så godt afkast som muligt med Syddjurs Kommunes lavrisikoprofil.\nDen opdaterede finansielle strategi inkorporerer kommunens leasingpolitik. Hermed udgår Syddjurs Kommunes nuværende leasingpolitik. Leasingafsnittet giver Stab og Økonomi større beslutningskompetence i forhold til at indgå leasingaftaler. Leasing af anlæg skal stadig til politisk godkendelse, mens der ved leasing af driftsmidler laves en vurdering af Stab og Økonomi, om hvorvidt den godkendes administrativt eller sendes til politisk behandling.\nDen foreslåede finansielle strategi præciserer indholdet og opdaterer nuværende strategi sprogligt – herunder den ansvarlige og etiske investering af Syddjurs Kommunes aktiver. Indholdsmæssigt fjernes muligheden for at optage lån i andre valutaer end Danske Kroner og at foretage valutaswaps. Begrundelsen herfor er, at Syddjurs Kommune ønsker en sikker forvaltning af den finansielle aktivitet.\nDerudover opdateres investeringsrammerne for at sikre en større fleksibilitet i forvaltningen af Syddjurs Kommunes overskydende likviditet.\nSamtidig er der i vedlagte forslag til Finansiel Strategi præciseret, hvad der ligger i Syddjurs Kommunes ønske om ansvarlige og etiske investeringer, herunder FN’s principper for ansvarlig investering og FN’s Global Compact. Disse skal være med til at sikre, at Syddjurs Kommunes aktiver investeres i overensstemmelse med Syddjurs Kommunes værdier. Herunder, at virksomheder hvor Syddjurs Kommune, gennem investeringsforeninger, placerer sine aktiver, respekterer menneskerettigheder, kollektiv forhandling, afskaffelse af børnearbejde, miljømæssig ansvarlighed, med flere.\nByrådet besluttede den 20. marts 2019, at Syddjurs Kommune tilsluttede sig Oxfam Ibis charter for Skattelyfri Kommune. Denne beslutning inkorporeres i den nye strategi og vil dermed være med til at sikre, at de virksomheder Syddjurs Kommune investerer i, har en ansvarlig skatteadfærd.\nDer indføres en større fleksibilitet i investeringsrammerne i den opdaterede strategi. Blandt andet skiftes der fra nominelle værdier til procentsatser i kapitalplejen af Syddjurs Kommunes overskydende likviditet. Herudover indføres der fleksible rammer, så det løbende er muligt at kanalisere overskudslikviditet over i afkastgivende værdipapirer og samtidig fastholde muligheden for at frigive likviditet uden store transaktionsomkostninger og kurstab.\nFor at sikre et fremtidigt afkast af Syddjurs Kommunes overskudslikviditet nedjusteres procentdelen af danske stats- og realkreditobligationer fra 80-100 % til 70-100 %. Samtidig opjusteres kreditobligationer fra 0-15 % til 0-20 % og aktier i udbyttegivende investeringsforeninger fra 0-15 % til 0-20 %.\nKommunaldirektøren indstiller via Direktionen til Økonomiudvalget og Byrådet, at Syddjurs Kommunens finansielle strategi godkendes.\nSagen udsættes til behandling på et næstkommende Direktionsmøde således sagen fremsendes til Økonomiudvalg og Byråd i juni 2019.\nBeslutning i Direktionsmøde den 03-06-2019\nDirektionen indstiller til Økonomiudvalget og Byrådet, at Syddjurs Kommunens finansielle strategi godkendes, og det indstilles desuden, at den finansielle strategi indarbejdes i den økonomiske politik, som et bilag til den økonomiske politik.\nØkonomiudvalget indstiller til Byrådet, at Syddjurs Kommunes finansielle strategi godkendes.\nSyddjurs Kommunes finansielle strategi godkendt.\nPunkt 364 Lokalplan nr. 417. Dagligvarebutik ved Hovedgaden, Solsortevej og Drosselvej i Rønde. Endelig behandling\nBilag 1 - Bemærkningsnotat LP417.docx.pdf\nBilag 2 - LP417 Bemærkninger samlet.pdf.pdf\nBilag 3 - Referat fra offentligt møde om LP417 den 18. feb. 2019.pdf.pdf\nBilag 4 - Forslag LP417.pdf.pdf\nPå møde den 30. januar 2019 besluttede Byrådet at sende forslag til lokalplan nr. 417 for dagligvarebutik ved Hovedgaden, Solsortevej og Drosselvej i Rønde i offentlig høring.\nDen offentlige høring er nu afsluttet, og der er indkommet 18 bemærkninger, hvoraf ingen er fra andre myndigheder.\nByrådet anmodes om at tage stilling til endelig vedtagelse af lokalplan nr. 417 jævnfør nedenstående.\nI løbet af den fire ugers offentlige høring fra den 12. februar 2019 til den 12. marts 2019 er der indkommet 18 bemærkninger, hvoraf ingen er fra andre myndigheder.\nDer blev afholdt offentligt borgermøde om planforslaget den 18. februar 2019. Referat fra mødet er vedlagt.\nAf vedlagte ”bemærkningsnotat” er hovedpunkterne i de 18 bemærkninger gengivet. Bemærkningerne i deres fulde længde er også samlet og vedlagt.\nBemærkningerne er inddelt i følgende emner:\nB: Dagligvarebutikkens placering i byen\nAdministrationen anbefaler, at lokalplanen vedtages endeligt jævnfør ”bemærkningsnotat”, som alene omfatter tekniske ændringer og præciseringer (af ikke-væsentlig karakter jævnfør Planlovens § 27).\nTekniske ændringer og præciseringer vil blive foretaget efter den endelige behandling i Byrådet – i forbindelse med den offentlige bekendtgørelse af lokalplanen. Lokalplanforslaget – uden ændringer og præciseringer – er vedlagt.\nDirektøren indstiller til Udvalget for plan, udvikling og kultur at indstille til Økonomiudvalget og Byrådet, at lokalplan nr. 417 vedtages endeligt jævnfør sagsfremstilling, og fremsendes til Byrådets endelige vedtagelse.\nDet indstilles til Økonomiudvalget og Byrådet, at lokalplan nr. 417 vedtages jævnfør sagsfremstillingens bemærkninger.\nUdvalget bemærker, at der i flere høringssvar peges på de trafikale udfordringer i området, som så vidt muligt bør løses i den fortsatte dialog med ansøger.\nØkonomiudvalget indstiller til Byrådet, at lokalplan nr. 417 vedtages endeligt jævnfør sagsfremstilling.\nLokalplan nr. 417 vedtaget endeligt jævnfør sagsfremstillingen, herunder bemærkning fra Udvalget for plan, udvikling og kultur.\nPunkt 365 Boligområde i Skanseparken i Ebeltoft. Lokalplan nr. 422 med tilhørende kommuneplantillæg nr. 18 til Syddjurs Kommuneplan 2016. Endelig behandling\nBilag 1 - Forslag_LP-422_KPT-18_Skanseparken_Ebeltoft_20-02-2019_m-annonceforklaede.pdf.pdf\nBilag 2 - Bemærkningsnotat_LP-422_24-05-2019.pdf\nBilag 3 - Vedr. Lokalplan.pdf\nBilag 4 - 04.04.19_anfr_Offentligt møde vedr LP 422.pdf\nForslag til lokalplan nr. 422, boligområde i Skanseparken i Ebeltoft, med tilhørende kommuneplantillæg nr. 18 til Syddjurs kommuneplan 2016, har været i otte ugers offentlig høring – fra den 26. marts 2019 til den 21. maj 2019. Der indkom et høringssvar i høringsperioden. Byrådet skal tage stilling til lokalplanens og kommuneplantillæggets endelige vedtagelse.\nUdvalget for plan, udvikling og kultur vedtog den 7. november 2018 at igangsætte lokalplanlægning for boligområde i en del af Skanseparken i Ebeltoft.\nByrådet besluttede den 20. marts 2019 at vedtage planerne som forslag. Planerne blev sendt i otte ugers offentlig høring i perioden fra den 26. marts 2019 til den 21. maj 2019. Der blev afholdt offentligt møde om planerne den 4. april 2019.\nLokalplanområdet er en del af et eksisterende boligområde, Skanseparken, der udgøres af etage- og tæt-lav-bebyggelse. Lokalplanområdet udgøres af matriklerne 94u og 94r, Ebeltoft Markjorder, Ebeltoft, der har et samlet areal på ca. 2,87 ha. Området grænser mod syd op til parcelhusområde, mod øst op til centerområde, mod nord op til område til offentlige formål, mod nordvest op til tæt-lav-bebyggelse, og mod vest op til etage-boligbebyggelse og rekreativt område.\nLokalplanen muliggør anvendelse til tæt-lav- og etage-boligbebyggelse i op til to etager. Lokalplanen udlægger fire byggefelter, hvori det samlede brutto-etageareal ikke må overstige 5.500 m2, eksklusiv kælderareal og u-udnyttelig tagetage. Brutto-etagearealet svarer omtrent til det eksisterende brutto-etageareal. Herudover må der etableres mindre skure/overdækninger til for eksempel affaldshåndtering, cykler og lignende.\nDispositionsplanen skitserer fire boligblokke i henholdsvis én og to etager. To af boligblokkene har samme placering som de eksisterende tre-etagers boligbebyggelser. Bebyggelserne indeholder i alt 56 boligenheder, hvoraf 8 er etage-bolig i to etager, 20 er tæt-lav-boliger i én etage, og 28 er tæt-lav-boliger i to etager.\nArealet omkring boligerne er skitseret med fælles friarealer, private opholdsarealer, regnbede og parkering på terræn. Området vejbetjenes fra Østeralle via eksisterende vej i Skanseparken.\nFor at opnå overensstemmelse mellem Syddjurs Kommuneplan 2016 og lokalplan nummer 422, er der udarbejdet et kommuneplantillæg nummer 18. Den eksisterende kommuneplanramme nr. 1.1.B12, udlægger området til etage-boligbebyggelse. Kommuneplantillægget overfører området til rammeområde nummer 1.1.B34, og tilføjer mulighed for tæt-lav-boligbebyggelse.\nPlanforslagene har været i otte ugers offentlig høring i perioden fra den 26. marts 2019 til den 21. maj 2019. Der blev afholdt offentligt møde om planforslagene den 4. april 2019 – referat fra mødet er vedlagt som bilag. Der indkom et høringssvar i høringsperioden. Høringssvaret omhandler trafik samt terræn og regnvand. Høringssvar samt bemærkningsnotat er vedlagt som bilag.\nAdministrationen anbefaler, at planerne vedtages endeligt jævnfør ”bemærkningsnotat”, som alene omfatter tekniske ændringer og præciseringer (af ikke-væsentlig karakter jævnfør Planlovens § 27).\nDer vil desuden bliver foretaget mindre redaktionelle rettelser uden indholdsmæssig betydning.\nDirektøren indstiller til Udvalget for plan, udvikling og kultur at indstille til Økonomiudvalget og Byrådet at lokalplan nr. 422 og kommuneplantillæg nr. 18 til Syddjurs Kommuneplan 2016 vedtages med rettelser jævnfør sagsfremstilling.\nDet indstilles til Økonomiudvalget og Byrådet, at lokalplan nr. 422 og kommuneplantillæg nr. 18 vedtages med rettelser, der fremgår af sagsfremstillingen.\nØkonomiudvalget indstiller til Byrådet, at lokalplan nr. 422 og kommuneplantillæg nr. 18 vedtages med rettelser, der fremgår af sagsfremstillingen.\nLokalplan nr. 422 og kommuneplantillæg nr. 18 vedtages med rettelser, der fremgår af sagsfremstillingen.\nPunkt 366 Lokalplan nr. 421 for boligområde ved Løgtenvej / Vendehøj i Hornslet med tilhørende kommuneplantillæg til Syddjurs Kommuneplan 2016. Forslag\nBilag 1 - Forslag til Lokalplan 421 og KPT 19.pdf\nBilag 2 - Afgørelse om ikke-miljøvurderingspligt.pdf\nBilag 3 - Screening for miljøvurdering.pdf\nPå baggrund af ansøgning fra grundejeren har Administrationen udarbejdet et forslag til lokalplan for et boligområde ved Vendehøj/Løgtenvej i Hornslet.\nDa lokalplanområdet omfatter et område til offentlige formål, som skal overføres til boligområde, har der været afholdt en foroffentlighedsfase med henblik på at fremkalde ideer og forslag til områdets planlægning. Lokalplanforslaget ledsages af et kommuneplantillæg med henblik på at ændre dette areals anvendelse fra offentlige formål til boligformål.\nUdvalget for plan, udvikling og kultur besluttede på mødet den 5. september 2018 at igangsætte udarbejdelse af en lokalplan med tilhørende kommuneplantillæg for et nyt boligområde på arealet ved Løgtenvej/Vendehøj i Hornslet. Udvalget for plan, udvikling og kultur besluttede endvidere, at der skulle gennemføres en foroffentllighedsfase forud for udarbejdelsen af lokalplanforslaget med henblik på at fremkalde ideer og forslag til planlægningen i området, da der skulle udarbejdes et kommuneplantillæg for at ændre den fremtidige anvendelse af et område i lokalplanens område fra offentlige formål til boligformål. Der kom ingen ideer eller forslag til planlægningen i forbindelse med foroffentlighedsfasen.\nPlanlægningen er igangsat på baggrund af en ansøgning fremsendt af Luplau & Poulsen Arkitekter Aps på vegne af ejeren af ejendommen, Erik Munk, Ansco Aps.\nAdministrationen har på baggrund af den fremsendte bebyggelsesplan med tilhørende beskrivelse – udarbejdet forslag til lokalplan nr. 421 med tilhørende kommuneplantillæg nr. 19 vedlagt dagsordenen som bilag.\nLokalplanens område ligger mellem Løgtenvej og Vendehøj nordøst for rundkørslen ved Hornbjergvej på Løgtenvej. Lokalplanens område har en størrelse på ca. 65.900 m2.\nOmrådet er et ubebygget tidligere landbrugsområde, hvor den sydligste del har været berørt af grusgravningen, som har fundet sted syd for den nuværende Vendehøj. Lokalplan nr. 52 gælder for området frem mod eventuel vedtagelse af nærværende lokalplan.\nLokalplanen deler området i fem delområder:\nI delområde I må der opføres tæt-lav boligbebyggelse i maksimalt to etager. Der kan maksimalt opføres 35 boliger i området\nI delområde II må der opføres tæt-lav boligbebyggelse i maksimalt en etage. Der kan maksimalt opføres 20 boliger inden for området\nI delområde III må der opføres tæt-lav boligbebyggelse i maksimalt en etage. Der kan opføres 27 boliger inden for området\nI delområde IV må der opføres åben-lav boligbebyggelse med fritliggende parcelhuse. Der kan opføres cirka ti boliger inden for området\nDelområde V må anvendes til fælles opholdsarealer samt til hovedfordelingsvejen i området. Arealerne må ikke bebygges, men der kan opstilles legeredskaber og lignende, samt anlæg til områdets tekniske forsyning – herunder kan der etableres støjafskærmning i form af støjvold, støjskærm eller lignende samt forsinkelsesbassin og lignende.\nLokalplanens område skal vejbetjenes fra Vendehøj via hovedfordelingsvejen.\nLokalplanforslaget er ikke i overensstemmelse med kommuneplanen, hvad angår anvendelse for en del af området. Der er derfor sideløbende med lokalplanforslaget udarbejdet et forslag til Kommuneplantillæg nr. 19 til Kommuneplan 2016 for Syddjurs Kommune.\nKommuneplantillægget inddrager område 2.1.O14 i en del kommuneplanens område 2.1.B25. De to arealer samles i et nyt rammeområde med betegnelsen 2.1.B41. I dette område skal der være muligt at etablere blandet boligområde i maksimalt to etager med en maksimal højde på 8,5 meter.\nI henhold til ”Lov om miljøvurdering af planer og programmer” skal der gennemføres en miljøvurdering, hvis en lokalplan antages at få væsentlig indvirkning på miljøet. Det forventes, at der i nærværende tilfælde ikke skal gennemføres en miljøvurdering. Afgørelsen vil blive vedlagt til byrådsmødet.\nOmrådet er privat ejet. Lokalplanen er igangsat på baggrund af henvendelse fra ejeren af arealet.\nHøringsperioden er otte uger jævnfør planloven, og forventes at finde sted fra den 2. juli 2019 til den 27. august 2019.\nDirektøren indstiller til Udvalget for plan, udvikling og kultur, Økonomiudvalget og Byrådet, at\nlokalplan nr. 421 med tilhørende tillæg nr. 19 til Syddjurs Kommuneplan 2016 vedtages som forslag og fremsendes til Byrådets vedtagelse\nplanforslagene fremlægges i otte ugers offentlig høring, og\nUdvalget for plan, udvikling og kultur tager stilling til afholdelse af et offentligt møde med følgende forslag til tidspunkt torsdag den 15. august 2019 fra kl. 17.00 til kl. 19.00.\nDet indstilles til Økonomiudvalget og Byrådet at, forslag tillokalplan nr. 421 og tillæg til kommuneplan nr. 19 godkendes og udsendes i otte ugers offentlig høring.\nDer afholdes offentligt møde onsdag den 14. august 2019 kl. 17.30.\nØkonomiudvalget indstiller til Byrådet at, forslag til lokalplan nr. 421 og tillæg til kommuneplan\nnr. 19 godkendes og udsendes i otte ugers offentlig høring.\nI forbindelse med udarbejdelse af lokalplanforslaget og kommuneplantillægget er der foretaget en screening i henhold til Lov om miljøvurdering af planer og programmer. Der er truffet afgørelse om, at der ikke skal udarbejdes en miljørapport for planerne. Planforslagene vurderes således ikke at medføre væsentlig påvirkning af miljøet. Screeningsafgørelsen er vedhæftet sagen som bilag 2 og screeningsskemaet er vedhæftet som bilag 3.\nForslag til lokalplan nr. 421 og tillæg til kommuneplan nr. 19 godkendt og udsendes i otte ugers offentlig høring.\nPunkt 367 Blandet boligområde ved Tendrup Hovvej i Hornslet. Lokalplan nr. 418 og kommuneplantillæg nr. 15 til Syddjurs Kommuneplan 2016. Ændringsforslag\nBilag 1 - Forslag til lokalplan nr. 418 med tilhørende kommuneplantillæg nr. 15.pdf\nBilag 2 - Skitsering_LP418_24-05-2019.pdf.pdf\nBilag 3 - Tidligere_dagsordenspunkt_og_supplerende_punkter_mv_LP418.pdf.pdf\nBilag 4 - Notat_vedr_spg-spørgetid-byråd-april_28-05-2019.pdf\nLokalplan nr. 418 med tilhørende kommuneplantillæg nr. 15 til Syddjurs Kommuneplan 2016, blandet boligområde ved Tendrup Hovvej i Hornslet, var til behandling på byrådsmødet den 24. april 2019 med henblik på en endelig vedtagelse.\nSocialistisk Folkeparti (SF) stillede i den forbindelse ændringsforslag om tilføjelse af et byggefelt i ’delområde 1’ med en afstand til naboskel på minimum 8 meter. Venstre (V) stillede procesforslag om belysning af ændringsforslaget – i Udvalget for plan, udvikling og kultur. Procesforslaget blev vedtaget og konsekvenserne af ændringsforslaget belyses således i det følgende.\nPå baggrund af ændringsforslag fra Socialistisk Folkeparti (SF) om udlægning af byggefelt i ’delområde 1’ med en minimumsafstand på 8 meter til naboer mod nord, og procesforslag fra Venstre (V) om belysning af ændringsforslaget i Udvalget for plan, udvikling og kultur, har administrationen udarbejdet skitse for ændringsforslaget (skitse 1). Administrationen har desuden vedlagt skitser af tidligere placeringer undervejs i planprocessen (skitse 2-4).\nAdministrationen bemærker, at ændringsforslaget (skitse 1) betyder, at det grønne fællesområde mellem bebyggelserne i lokalplanområdet indskrænkes væsentligt og det vurderes, at bo-kvaliteten for beboere i den eksisterende tæt-lav-bebyggelse i lokalplanområdet, forringes med ændringsforslaget.\nHvis ændringsforslagets intentioner om en otte meters minimumsafstand til skel imødekommes, anbefaler administrationen en ny lokalplanproces med henblik på en gentænkning af disponeringen af det samlede lokalplanområde. Det vil være vanskeligt, at opretholde det ønskede antal boliger ved en re-disponering.\nHvis ændringsforslaget imødekommes, er det endvidere administrationens vurdering, at ændringen udløser en fornyet høring efter reglerne i planlovens bestemmelser, idet for eksempel naboer (udover indsigere), grundejer og bygherre skal have mulighed for at udtale sig før en eventuel endelig behandling.\nDirektøren indstiller, at Udvalget for plan, udvikling og kultur tager stilling til ændringsforslaget fremsat af SF på byrådsmødet den 24. april 2019.\nPå baggrund af konsekvenserne af SFs forslag, som skitseret i denne sag, indstilles det til Økonomiudvalg og Byråd, at der sker en redisponering af lokalplanen, såfremt ansøger ønsker dette. Der udarbejdes fornyet igangsætningssag indeholdende rammer herfor.\nDermed indstiller Udvalget for plan, udvikling og kultur, at Lokalplanforslag 418 og kommuneplantillæg nr. 15 (oprindeligt forslag), der er bilagt sagen, ikke kan godkendes.\nØkonomiudvalget indstiller til Byrådet, at der sker en redisponering af lokalplanen, såfremt ansøger ønsker dette.\nDer udarbejdes fornyet igangsætningssag indeholdende rammer herfor.\nDermed indstiller Økonomiudvalget til Byrådet, at Lokalplanforslag 418 og kommuneplantillæg nr. 15 (oprindeligt forslag), der er bilagt sagen, ikke godkendes.\nØkonomiudvalgets indstilling godkendt således, at lokalplanforslag 418 og kommuneplantillæg nr. 15 (oprindeligt forslag), der er bilagt sagen, ikke godkendes.\nPunkt 368 Affaldssortering i kommunale skoler og institutioner\nBilag 1 - Styr på affald i kommunale institutioner.pdf.pdf\nEn række institutioner i Syddjurs og Norddjurs kommuner har hen over vinteren deltaget i et demonstrationsprojekt sammen med Reno Djurs I/S med henblik på at kildesortere institutionernes affald.\nPå baggrund af en evaluering af projektet foreslås det, at der gennemføres affaldssortering i alle kommunale institutioner.\nReno Djurs har siden 2014 arbejdet med affaldsforebyggelse i de kommunale institutioner. Formålet med projektet har været at forebygge affaldsdannelse samt at optimere affaldshåndtering og ressourceudnyttelse i de kommunale institutioner på Djursland.\nErfaringerne fra et netop afsluttet demonstrationsprojekt viser, at der er et stort potentiale for dels at forbedre affaldshåndteringen, dels at minimere affaldsmængder i kommunale institutioner. Projektet viser også, at der er nogle barrierer for at realisere potentialerne, og at der er stor forskel på, hvordan affaldshåndteringen fungerer i praksis i de forskellige institutioner og institutionstyper.\nPå baggrund af de opnåede erfaringer og resultater anbefaler bestyrelsen for Reno Djurs I/S, at Byrådet følger anbefalingerne i vedlagt rapport ’’Styr på affald i kommunale institutioner på Djursland’’.\nAnbefalingerne har til formål at gøre de i alt cirka 300 kommunale institutioner i Syddjurs og Norddjurs kommuner til frontløbere for god affaldshåndtering og affaldsforebyggelse.\nKommunens skoler og institutioner er blevet hørt om forslaget om evt. affaldssortering, og der er generelt en positiv holdning til forslaget.\nSom grundlag for at optimere affaldshåndteringen er der foretaget en kortlægning af ordninger i andre kommuner, ligesom der i en prøveperiode er testet forskellige affaldsordninger i fire udvalgte institutioner. I Syddjurs Kommune har flg. institutioner deltaget i projektet: Ebeltoft Rådhus og kantine, Ebeltoft Bibliotek, Børnehuset Uglen i Rønde og Rønde Skole. Der er ligeledes set på ansvars- og opgavefordelingen internt på institutionerne og i samspillet med forvaltning og arbejdssted.\nArbejdet har været fulgt af en teknisk følgegruppe bestående af personale fra Norddjurs og Syddjurs kommuner samt Reno Djurs I/S.\nPå baggrund af de hidtidige erfaringer, den gennemførte kortlægning, og test af affaldsordninger er der udarbejdet vedlagte konkrete forslag til en fælles affaldsmodel for de kommunale institutioner. Den fælles affaldsmodel indeholder følgende elementer:\nAlle institutioner skal sortere affald ud fra det fælles, velbeskrevne koncept.\n2. Tilmelding til Reno Djurs’ ordninger\nAlle kommunale institutioner tilmeldes Reno Djurs’ indsamlingsordninger. Projektet har således klarlagt, at ikke alle institutioner er tilmeldt den generelle indsamlingsordning og adgang til genbrugsplads. For Syddjurs Kommunes vedkommende er der tale om cirka 30 institutioner, som aktuelt bliver tilmeldt ordningen.\nEndvidere har forvaltningen konstateret, at flere institutioner og skoler ikke er tilmeldt Reno Djurs’ udendørs indsamlingsordning for papir/pap, glas med videre, og at der i stedet benyttes flere forskellige private ordninger.\nForvaltningen anbefaler derfor, at de forskellige private ordninger opsiges, og at alle indsamlingsordninger fremover varetages af kommunens eget affaldsselskab Reno Djurs I/S. Derved sikres der også den fornødne konkurrenceudsættelse hvert år.\nAlle institutioner udstyres med relevante, indendørs kildesorteringsbeholdere. Forvaltningen anbefaler, at alle beholdere, afmærkninger m.v. bliver ensrettet for alle de kommunale institutioner, og at materiellet anskaffes via et fælleskøb gennem Reno Djurs I/S.\n4. Krav til intern opgave- og ansvarsfordeling\nOrdningen understøttes af en tydelig opgave- og ansvarsfordeling i hver enkelt institution. Det er i den forbindelse obligatorisk for den enkelte institution at udpege en intern affaldsansvarlig, som samtidig er kontaktperson til Reno Djurs I/S. Forvaltningen forudsætter, at personale fra kommunens tekniske ejendomsservice er centrale nøglespillere i det daglige samarbejde mellem institutioner og Reno Djurs I/S\n5. Information og vejledning\nReno Djurs I/S forsyner alle institutioner med omfattende information og vejledning om den nye ordning. Som led heri deltager Reno Djurs I/S med rådgivning og deltagelse i opstartsmøder på den enkelte institution.\nOrdningen implementeres, evalueres og videreudvikles i tæt samspil mellem kommunerne og Reno Djurs I/S. Ordningen planlægges implementeret på alle institutioner i løbet af to år.\nSagen blev behandlet af Direktionen den 8. april 2019, hvorefter de involverede skoler og institutioner blev hørt. Forvaltningen har i den forbindelse modtaget 14 egentlige høringssvar fra kommunens skoler og børnehaver. Samlet set er der kun modtaget positive tilkendegivelser om det pædagogiske og samfundsmæssige element i en øget affaldssortering.\nMange institutioner er dog skeptiske med hensyn til økonomien i ordningen. Som følge heraf blev det blandt andet besluttet på direktionsmødet den 6. maj 2019, at Direktionen indstiller til, at meromkostningen ved en øget affaldssortering håndteres centralt.\nGennemførelse af demonstrationsprojektets anbefalinger vil medføre tekniske, økonomiske og organisatoriske konsekvenser for både kommunerne og Reno Djurs I/S, hvilket er nærmere beskrevet i vedlagt rapport ”styr på affald i kommunale institutioner”:\nManglende tilmelding til eksisterende ordning (restaffald og genbrugsplads)\nDer er estimeret en omkostning på 50.000 kr. årligt, som vil blive afholdt centralt..\nUdendørs indsamlingsmateriel til pap/papir med videre.\nDen foreslåede harmonisering af indsamlingsordninger således, at Reno Djurs I/S fremover indsamler alt affald forventes umiddelbart at være omkostningsneutral.\nDeltagelse i ny ordning med affaldssortering.\nDen nye ordning med affaldssortering i kommunale institutioner forudsættes delvist finansieret via et obligatorisk grundgebyr til alle institutioner på 1.770 kr./år (eksklusiv moms) svarende til cirka 200.000 kr. årligt for alle institutioner. Ud over grundgebyret afholder institutionerne forbrugsgebyr (som i dag) for afhentning af restaffald og papir/pap.\nAnskaffelse af kildesorteringsbeholdere.\nDet foreslås, at disse anskaffes gennem fællesindkøb i regi af Reno Djurs I/S. Der er estimeret en samlet anskaffelsespris på cirka 300.000-400.000 kr. for Syddjurs Kommunes vedkommende.\nAffaldsplan 2014 – 2024\nden foreslåede affaldsordning igangsættes på kommunens institutioner,\nengangsanlægsudgiften og det årlige grundgebyr medtages som en korrektion til budget 2020 til ejendomme, og\nansvaret for, at opgaven igangsættes og implementeres sker i tæt samspil mellem de enkelte institutioner og Ejendomsservice.\nDet indstilles til Økonomiudvalget og Byrådet,\n1.at den foreslåede affaldsordning igangsættes på kommunens institutioner,\n2.at engangsanlægsudgiften og det årlige grundgebyr medtages som en korrektion til budget 2020 til ejendomme, og\n3.at ansvaret for, at opgaven igangsættes og implementeres sker i tæt samspil mellem de enkelte institutioner og Ejendomsservice.\nIndstilles til Byrådets godkendelse under forudsætning af at omlægningen kan finde sted indenfor den eksisterende bevillingsmæssige ramme i 2019 og fremover,\nPunkt 369 Grundvandsbeskyttelse. Indsatsplanlægning. Forslag til strategi for indsatsen\nBilag 3 - Redegørelse vedr. vandsamarbejdets organisation - foreløbig version.PDF.pdf\nBilag 4 - Redegørelse vedr. Vandsamarbejde - foreløbig version.PDF.pdf\nBilag 1 - Strategi for grundvandsbeskyttelse i Syddjurs Kommune 2019.pdf\nBilag 2 - NOTAT økonomi estimat for den samlede indsats juni 2019 ver 2.pdf\nSyddjurs Kommune skal i henhold til Vandforsyningsloven udarbejde en indsatsplan til beskyttelse af grundvandet.\nForvaltningens forslag til overordnet strategi for processen fremgår af vedlagte bilag. Forslagets enkelte elementer er tidligere blevet præsenteret for Udvalget for natur, teknik og miljø i en foreløbig form, ligesom det hen over vinteren og foråret er blevet drøftet af udvalgte repræsentanter for bl.a. vandværker og landbruget på en række møder i det nedsatte Koordinationsforum for Indsatsplanlægning.\nForvaltningens strategiforslag rummer syv forskellige strategier, og er baseret på en prioritering af indsatsen med vægt på økonomi, effektivitet, bæredygtighed og partnerskab.\nSyddjurs Kommune skal i henhold til Vandforsyningsloven udarbejde en indsatsplan til beskyttelse af grundvandet. Indsatsplanlægningen skal udarbejdes på baggrund af den grundvandskortlægning, som amterne og Miljøstyrelsen har gennemført de seneste 15 år.\nUdvalget for natur, teknik og miljø godkendte i foråret 2018 forvaltningens forslag til opstart af processen omkring indsatsplanlægningen. I efteråret 2018 blev forvaltningens foreløbige oplæg til indsatser præsenteret for udvalget. Hen over vinteren og foråret 2018/2019 er de enkelte elementer i forvaltningens oplæg blevet yderligere justeret og drøftet med udvalgte repræsentanter fra bl.a. vandværker og landbrug, foruden at der har været afholdt et informationsmøde for alle almene vandværker i marts 2019.\nDet fremlagte forslag tager udgangspunkt i Vandforsyningslovens § 13, som forpligter kommunen til at udarbejde en indsatsplan for de af staten udpegede indsatsområder for nitrat (IO-nitrat) og sprøjtemidler (IO-sprøjtemidler). Folketingets Pesticidstrategi om beskyttelse af de boringsnære arealer (BNBO), og udvalgets beslutning om at fremme denne, har et parallelt forløb til indsatsplanen, og koordineres med indsatsplanen, hvor det er muligt.\nStrategien for indsatsplanen rummer således kun en indsats overfor de statslige indsatsområder. Hvis Byrådet skulle beslutte yderligere indsats udenfor de udpegede indsatsområder, kan kommunen evt. udarbejde supplerende indsatsplanlægning efter vandforsyningslovens § 13 a.\nAdministrationen har udarbejdet vedlagte forslag til strategi og handlinger. Forslaget indeholder følgende elementer:\nPrioritet med fokus på de robuste vandværker – Opprioritering af indsatsen for de vandværker, som ud fra et samlet vurdering har et langsigtet og bæredygtigt perspektiv i den fremtidige vandforsyning.\nBoringsnær beskyttelse på kildepladser (BNBO) – Sikres i områder, hvor der er udpeget IO inden for BNBO. Ud over nitrat, så sættes der fokus på punktkilder indenfor BNBO samt privates forbrug af sprøjtemidler. Der benyttes primært indsatser, som har en hurtig og målrettet effekt.\nDen erhvervsmæssige brug af sprøjtemidler udfases i BNBO inden 2022 som følge af regeringens pesticidstrategi.\nIndsatsområder for nitrat (IO-nitrat) uden for BNBO - Indsatsen er trindelt i kortsigtede og langsigtede tiltag. De langsigtede tiltag er primært frivillige tiltag som f.eks. skovrejsning. I indsatsområder med stor nitratudvaskning og beliggenhed tæt på en kildepladsboring gennemføres indsatser med en hurtigere effekt – f.eks. med grønne efterafgrøder på de mest udvaskningsfølsomme arealer.\nIndsatsområder for sprøjtemidler (IO-sprøjtemidler) uden for BNBO – I større sammenhængende områder iværksættes en fokuseret indsats. I mindre og usammenhængende indsatsområder anvendes indsatser som f.eks. overvågning og kampagner.\nUden for indsatsområder – OSD og indvindingsoplande, som ikke er udpegede til indsatsområder, beskyttes gennem den generelle statslige regulering. Der iværksættes således ikke ekstraordinære indsatser.\nDer skal tages hensyn til den statslige ressourceudpegning gennem kommunens miljøregulering af virksomheder og i den fysiske planlægning.\nVandsamarbejde - Grundvandsbeskyttelse udføres i samarbejde mellem de almene vandværker via de fire vandsamarbejder.\nAdministrationen foreslår, at kommunen faciliterer processen for at sikre fremdrift i de forskellige indsatser og for at finde de mest hensigtsmæssige og kosteffektive løsninger i tæt dialog med vandværk, lodsejere og andre interessenter. Alternativt skal de fornødne indsatser alene meddeles som påbud i forhold til det enkelte vandværk, og hvor påbuddet håndhæves efter gældende forvaltningsmæssige regler. Dette vil i givet faldforhindre en tæt dialog og samarbejde mellem kommune som myndighed og de involverede parter.\nVandværkerne kan – i lighed med flere andre kommuner - overveje at etablere en fælles grundvandsfond til solidarisk udligning af hele eller dele af indsatsen, men kommunen har ikke mulighed for at”gennemtvinge” en evt. grundvandsfond. Der henvises til vedlagte notater om de juridiske forhold omkring evt. grundvandsfond.\nKommunen har tilsvarende ikke mulighed for at deltage/bidrage økonomisk til evt. grundvandsfonde, men har mulighed for evt. at bidrage økonomisk til evt. projekter for at fremme egne målsætninger ud over grundvandsbeskyttelse som f.eks. friluftliv, biodiversitet og klima.\nInformation og formidling – I samarbejde med de involverede vandværker gennemføres der en informationsindsats overfor vandværkets forbrugere og lodsejere i oplandet.\nIndsatsen indenfor vandværkernes indvindingsoplande skal betales af vandværkernes forbrugere. Hvis oplandene deles af flere vandværker, skal kommunen forestå en partsfordeling af indsatsens omkostninger efter en ”nytte-betragtning”.\nIndsatsen indenfor OSD og udenfor vandværkernes oplande skal finansieres af Syddjurs Kommune.\nDen administrative opgave til at udarbejde selve indsatsplanerne udføres indenfor eget budget og med egne personaleressourcer. Der er afsat ca. 3,0 mio. kr.til finansiering af ekstern rådgivning, indkøb af ydelser m.v. Dette budget forventes fuldt disponeret til opgaven.\nTil den fremafrettede implementering af de kommende indsatsplaner foreslår administrationen, at der afsættes midler i en størrelsesorden på 1,5 mio. kr. årligt fra 2021 til sekretariatsbistand og anden facilitering af vandværkernes indsats, f.eks. i forbindelse med indgåelse af frivillige aftaler med lodsejere.\nHvis der ikke afsættes midler vil administrationen stadig kunne løfte den basale myndighedsopgave, men kun i meget begrænset omfang kunne yde bistand til vandværkernes implementering.\nDer kan på nuværende tidspunkt estimeres en samlet omkostning på ca. 40 mio. kr til gennemførelse af indsatsen for så vidt angående vandværkernes andel. Såfremt at vandværkerne skulle vælge mere langsigtede indsatser, som f.eks. arealopkøb med henblik på skovrejsning o.lign., er den samlede omkostning langt større – i en størrelsesorden på maks. ca. 170 mio. kr. Der henvises til vedlagte notat.\nBekendtgørelse om indsatsplaner nr. 912 af 27. juni 2016.\nVandforsyningsloven, lovbekendtgørelse nr. 118 af 22. februar 2018.\nMiljøbeskyttelsesloven, lovbekendtgørelse nr. 966 af 23. juni 2017.\nBekendtgørelse af lov om miljøvurdering af planer og programmer og af konkrete projekter (VVM), nr. 448 af 10. maj 2017.\nBekendtgørelse om udpegning af drikkevandsressourcer, nr. 209 af 12. marts 2018.\nVejledning om indsatsplaner, nr. 27, februar 2018.\nforslag til ”strategi for grundvandsbeskyttelse i Syddjurs Kommune” godkendes.\nder tages stilling til administrationens forslag om at afsætte 1,5 mio. kr. årligt fra 2021 vedr. ressourcer til facilitering af processen.\nat forslag til ”strategi for grundvandsbeskyttelse i Syddjurs Kommune” godkendes med redaktionelle ændringer, og bemærkning om at tydeliggøre usikkerheden om nitratomsætning i pkt. 3 fra rodzone til boring.\nat administrationens forslag, om at afsætte 1,5 mio. kr. årligt i 10 år fra 2021 vedr. ressourcer til facilitering af processen, overføres til budgetprocessen for budget 2020 og frem.\nat forslag til ”strategi for grundvandsbeskyttelse i Syddjurs Kommune” godkendes med redaktionelle ændringer, og bemærkning om at tydeliggøre usikkerheden om nitratomsætning i punkt 3 fra rodzone til boring.\nat administrationens forslag, om at afsætte 1,5 mio. kr. årligt i 10 år fra 2021 vedrørende ressourcer til facilitering af processen, overføres til budgetprocessen for budget 2020 og frem.\nPunkt 370 Nimtofte og Omegn Fjernvarmeselskab a.m.b.a. Godkendelse af nye vedtægter\nBilag 1 - Vedtægter 2007 sammenholdt med forslag 21 MAR 2019.docx.pdf\nNimtofte og Omegn Fjernvarmeforsyning har anmodet Byrådet i Syddjurs Kommune om at godkende vedlagte forslag til nye vedtægter.\nNimtofte og Omegn Fjernvarmeforsyning a.m.b.a. har den 7. maj 2019 anmodet Byrådet i Syddjurs Kommune om at godkende vedlagte forslag til nye vedtægter.\nNimtofte og Omegns Fjernvarmeforsyning havde i forbindelse med den ordinære generalforsamling forslag til vedtægtsændringer på dagsordenen.\nBaggrunden for vedtægtsændringerne var, at bestyrelsen for NOFF vurderede, at selskabets nuværende vedtægter er delvis utidssvarende:\n•Ønske om bedre mindretalsbeskyttelse (repræsentation af de enkelte takstområder i bestyrelsen),\n•Tydeliggørelse af regler for fuldmagt og\n•Øget krav om indsigt i bestyrelsers vederlag.\nDer er taget udgangspunkt i Dansk Fjernvarmeforenings ”standartvedtægter”.\nPå den ordinære generalforsamling afholdt den 21. marts 2019 blev vedtægtsændringerne godkendt med mere end 2/3 del af afgivne stemmer, men uden at mindst halvdelen af andelshaverne var repræsenteret: 61 stemmer fremmødt. 48 stemte for, 4 imod og 5 blanke.\nVed den ekstraordinære generalforsamling den 11. april 2019 mødte 37 stemmer op og her blev forslaget godkendt med 34 for, 2 imod og 1 blank.\nVedhæftet er oplistet nuværende vedtægter i venstre kolonne og ændringerne i højre kolonne. De væsentligste ændringer i de nye vedtægter i forhold til nuværende er fremhævet med gul baggrund.\nForslaget medfører ingen økonomiske eller organisatoriske konsekvenser for Syddjurs Kommune.\nDirektøren indstiller til Udvalget for natur, teknik og miljø, at Byrådet godkender de nye vedtægter for Nimtofte og Omegn Fjernvarmeforsyning.\nØkonomiudvalget indstiller til Byrådet, at de nye vedtægter for Nimtofte og Omegn Fjernvarmeforsyning godkendes.\nVedtægter for Nimtofte og Omegn Fjernvarmeforsyning godkendt.\nPunkt 371 Sundhedsaftalen 2019 - 2023 til endelig godkendelse\nBilag 1 - VS: Sundhedsaftalen 2019-2023 til endelig godkendelse i byrådet. - w_4052_RegionMidtjylland_sundhedsaftale03052019.pdf.pdf\nSundhedskoordinationsudvalget for Region Midtjylland har udsendt sundhedsaftalen 2019 - 2023 til godkendelse i regionsrådet og de 19 kommunalbestyrelser.\nUdvalget for sundhed, ældre og social, Økonomiudvalget og Byrådet skal med denne sag tage stilling til endelig godkendelse af Sundhedsaftale 2019 -2023.\nSundhedsaftalen er en overordnet politisk aftale med fælles visioner, indsatsområder, målsætninger og bærende principper for samarbejdet. Den nye aftale danner ramme for konkrete samarbejdsaftaler, der løbende vil blive udarbejdet i aftaleperioden under overskriften ”Sundhedsaftalen 2019 – 2023 – Et nært sammenhængende sundhedsvæsen i balance”.\nSyddjurs kommune indgav i forbindelse med møder i Udvalget for sundhed, ældre og social d. 6. februar, samt Udvalget for familie og institutioner den 5.februar 2019, en række kommentarer til udspillet til Sundhedsaftalen udsendt d. 4. januar 2019 Det fremgår af den endelige version af sundhedsaftalen, at flere af Syddjurs kommunes kommentarer er blevet imødekommet og medtaget i Sundhedsaftalen 2019 - 2023.\nVision og indsatsområder i aftalen.\nVisionerne for sundhedsaftalen 2019 – 2023 er følgende:\nVisionerne danner grundlaget for parternes samarbejde om forebyggelses- og behandlingstilbud til borgere i region Midtjylland.\nFørst prioriterede indsatsområder og fælles målsætninger er:\nFælles investering i forebyggelse.\n-Vi vil nedbringe antallet af dagligrygere i Region Midtjylland.\nSammen om ældre borgere.\n-Vi vil styrke samarbejdet om akut syge ældre og nedbringe antallet af akutte indlæggelser blandt ældre.\nUdvikling af den nære psykiatri.\n- Vi vil forbedre den mentale sundhed og mindske mistrivsel hos børn og unge.\n- Vi vil forbedre sundheden og sikre bedre sammenhængende patientforløb for voksne med svær psykisk sygdom.\nVæsentlige bemærkninger efter høring.\nDer er foretaget mindre ændringer og tilføjelser i aftalen efter høringsperioden, og de væsentligste kommentarer fremhæves i nedenstående:\nI afsnittet ”Økonomi” under ”Bærende principper” er udtrykket ’gynger og karruseller’ blevet erstattet af ”… at der over tid er en fair balance i økonomien mellem kommuner og region.\nForsøg med fælles ledelse og økonomi på tværs af sektorer er tilføjet under afsnittet ”At bryde men vanetænkningen.\nI afsnittet ”Nationale mål og lokale målsætninger” (s.10) er følgende tilføjet: ”Som opfølgning på implementering af samarbejdsaftaler formuleres specifikke indikatorer, der følges i en aftalt periode”\nI afsnittet ”Implementering og opfølgning” (s.13) specificeres det, at aftalens indsatsområder vil blive udmøntet via konkrete handlingsorienterede samarbejdsaftaler og prøvehandlinger, samt at relevante parter vil blive inddraget i udarbejdelsen.\nSundhedskoordinationsudvalgets opfølgning ændres fra to gange årligt til én gang årligt (s. 13).\nDerudover følger Sundhedskoordinationsudvalget løbende op på implementering af samarbejdsaftaler.\nUdover ovenstående har sundhedskoordinationsudvalget drøftet flere høringssvar, som bør medtænkes i den kommende udmøntning af sundhedsaftalen i konkrete samarbejdsaftaler.\nHer er tale om eksempelvis:\nOpmærksomhed på økonomi og gennemsigtighed.\nOpmærksomhed på inddragelse af relevante parter i konkrete samarbejdsaftaler.\nKonkrete input til udmøntningen af indsatsområderne.\nForslag til mulige kommende indsatsområder.\nLøbende opmærksomhed på behovet for tydelighed om, hvem der har initiativpligten, så borgeren ikke kommer i klemme.\nKommunerne medfinansierer det regionalle sundhedsvæsen via aktivitetsbestemt medfinansiering. Syddjurs Kommune er der i budget 2019 afsat 162 mio. kr. til medfinansieringen.\nÆndringer i opgavefordelingen i det nære sundhedsvæsen kan få betydning for udgifterne til dels de kommunale sundhedsudgifter og dels til den aktivitetsbestemte medfinansiering.\nI sundhedsaftalen er det beskrevet, at de økonomiske konsekvenser sal være klarlagt, når der indgås aftaler der ændrer på opgavevaretagelsen mellem perterne.\nDirektøren indstiller, at Udvalget for sundhed, ældre og social indstiller Sundhedsaftale 2019 - 2023 til godkendelse i Økonomiudvalget og Byrådet.\nUdvalget for sundhed, ældre og social indstiller Sundhedsaftale 2019 - 2023 til godkendelse i Økonomiudvalget og Byrådet.\nØkonomiudvalget indstiller Sundhedsaftale 2019 - 2023 til Byrådets godkendelse.\nSundhedsaftale 2019 - 2023 godkendt.\nPunkt 372 Servitutter - bemyndigelse til at underskrive\nSyddjurs Kommune behandler jævnligt servitutter, der skal underskrives af kommunen enten som ejer eller som påtaleberettiget. Nærværende sag indstilles med henblik på, at navngivne personer bemyndiges til at underskrive på kommunens vegne.\nKommunen skal i en række tilfælde underskrive servitutter, enten når disse skal tinglyses på kommunens ejendomme, eller i tilfælde, hvor der sker ændring af f.eks. de påtaleberettigede.\nSom udgangspunkt skal disse servitutter underskrives af de tegningsberettigede, dvs. borgmester og kommunaldirektør.\nNærværende sag indstilles med henblik på, at forvaltningen bemyndiges til at underskrive visse tinglysningsmæssige ekspeditioner i forbindelse med servitutter, da der i visse tilfælde skal underskrives et meget stort antal gange.\nI forbindelse med grundsalg tinglyser kommunen servitut om byggepligt, tilbageskødning og forbud mod videresalg i ubebygget stand på grundene, inden de sælges.\nDette kan medføre et stort antal underskrifter.\nDet foreslås, at forvaltningen gives en generel bemyndigelse til at underskive i disse tilfælde som ejer og påtaleberettiget.\nDet foreslås også, at forvaltningen gives en generel bemyndigelse til at aflyse servitutter, der ud fra en juridisk vurdering åbenbart bør aflyses.\nLov om kommunernes styrelse § 32, hvorefter dokumenter vedrørende kommunens køb og salg af fast ejendom, optagelse af lån og påtagelse af garantiforpligtelser skal underskrives af kommunalbestyrelsens formand og en person, der er bemyndiget dertil af kommunalbestyrelsen.\nHenset til, at bemyndigelserne i denne sag ikke angår de i bestemmelsen nævnte dokumenter, er der ikke noget til hinder for, at forvaltningen bemyndiges til at underskrive.\nDirektøren indstiller til Økonomiudvalgets og Byrådets godkendelse,\nat Estrid Bjarup Jøns, David Kastberg Reimann og Christina Birkved bemyndiges til at underskrive tinglysningsdokumenter med bindende virkning for kommunen, som ejer, og påtaleberettiget, to i forening, i forbindelse med tinglysning af servitutter på kommunens ejendomme.\nat forvaltningen bemyndiges til, med bindende virkning for kommunen, at aflyse servitutter, der ud fra en juridisk vurdering åbenbart bør aflyses.\nØkonomiudvalget indstiller til Byrådets godkendelse,\nat Estrid Bjarup Jøns, David Kastberg Reimann og Christina Birkved bemyndiges til atunderskrive tinglysningsdokumenter med bindende virkning for kommunen, som ejer, ogpåtaleberettiget, to i forening, i forbindelse med tinglysning af servitutter på kommunensejendomme.\nat forvaltningen bemyndiges til, med bindende virkning for kommunen, at aflyse servitutter, derud fra en juridisk vurdering åbenbart bør aflyses.\nPunkt 373 PGU Rosenholm - Godkendelse af køb af ejendom og omlæggelse af lån\nBilag 1 - PGU Rosenholm Årsrapport 2018.pdf\nBilag 2 - Henvendelse til Byrådet - Omlægning af realkreditfinansierng af PGUs ejendomme.pdf\nPGU Rosenholm anmoder Byrådet i Syddjurs Kommune om godkendelse af køb af ejendom samt omlægning af lån. Dette indstilles til byrådets godkendelse.\nPGU Rosenholm har 6. juni 2019 anmodet Syddjurs Kommune om godkendelse af køb af ejendom i Hornslet. PGU ønsker at anvende ejendommen, som et bofællesskab for unge med særlige behov.\nYdermere har PGU Rosenholm 13. juni 2019 anmodet Syddjurs Kommune om godkendelse af omlægning af lån. Forretningsudvalget i PGU Rosenholm har afviklet møde med PGUs bankforbindelse vedr. finansiering af ejendommene og kan med baggrund i vurderinger af ejendommene samt rente- og bidragsniveau erkende, at der er et pænt rationale ved omlægningen.\nJævnfør § 11 under Kapitel 7 vedr. Regnskab og administration i Styrelsesvedtægt for Den 3. Uddannelsesfond, Rosenholm Syddjurs Kommune godkender Syddjurs Kommune Fondens (PGUs) ekstraordinære dispositioner omkring køb, salg og pantsætning af fast ejendom samt optagelse af lån.\nIngen konsekvenser direkte for den kommunale økonomi. Syddjurs Kommune bemærker dog, at PGU Rosenholm har opbygget en solid egenkapital. Syddjurs Kommune vil være i fortsat dialog omkring at tilsikre at økonomien alene hviler i sig selv over tid.\nAt PGU Rosenholms køb af Ejendom i Hornslet godkendes\nAt låneomlægningen godkendes.\nPunkt 374 Cykelsti mellem Vrinners - Egens Havhuse. Endelig ekspropriationsbeslutning (Lukket punkt.)\nPunkt 375 Randersvej 6, 8581 Nimtofte. Endelig ekspropriationsbeslutning (Lukket punkt.)


Det gjaldt også på standen hos Brødrene Dahl, som er en af landets største grossister indenfor VVS, vand og afløb. Her kunne de nogenlunde aflæse tilstrømningen ud fra deres uddeling af store, praktiske poser til de besøgende.\n- Vi har haft omkring 1500 kunder inde på standen indtil videre, så det er vi rigtig glade for, fortalte marketingchef Sinne Kold fredag formiddag.\n- Vi får nogle gode snakke, underbygger vores relationer og møder nye kunder også. Der er også mange beslutningstagere blandt de besøgende, og dem vil vi jo også gerne i kontakt med, påpegede marketingchefen.\nHun roste i øvrigt den nye placering i MESSE C's kæmpe Hal A, hvor messen tidligere var placeret i to mindre haller.\n- Jeg synes, det fungerer super godt. Der er mere samling, mere stemning, og så er det rigtig godt, at DM i Kloak foregår i samme hal, som alle udstillerne er i, lød det fra Sinne Kold, som allerede ser frem til næste messe i 2024.\nKloakmessen var flyttet fra den sædvanlige januar-termin på grund af corona, og det passede kloakmester/holdleder Henning Simonsen rigtig godt. Han stod nemlig udenfor hovedindgangen og præsenterede Munck Forsyningsledningers nyeste rørsprængningsbil i den milde forårssol.\n- Der har været stor interesse for den - mange er stoppet op og har kigget nærmere. Det er ikke mindst folk fra forsyningsselskaber og rådgivende ingeniører, der har spurgt ind til de opgaver, der kan løses med bilen, berettede Henning Simonsen.\nAltid spændende nyheder på Kloakmessen\nBlandt de mange besøgende var også medejer Henning Andersen og entrepriseleder René Høirup fra entreprenørvirksomheden Henning Have A/S.\n- Vi kigger ikke efter noget specifikt, men vi samler inspiration og holder os ajour med, hvad der sker i branchen. Jeg synes altid, der er spændende nyheder at finde på Kloakmessen, og det er rart, at messen er så branche-specifik, lød det fra medejer Henning Andersen.\nKloakmessen arrangeres af MESSE C i samarbejde med Danske Kloakmestre, hvis formand Michael Skov var meget begejstret for forløbet af 2022-udgaven.\n- Jeg har været rundt på mange stande, også hos flere af de nye udstillere, og min oplevelse er, at alle er glade og tilfredse. Det er de rigtige mennesker, der er her, og stemningen er rigtig god, sagde han.\nFormanden måtte i januar træffe den svære beslutning at udskyde messen to måneder på grund af corona.\n- Der har heldigvis været flot opbakning, selv om vi måtte udsætte, men vi er enige om i foreningen, at januar er det rigtige tidspunkt, så Kloakmessen 2024 foregår den 25.-26. januar, oplyste Michael Skov.\nMessen i Fredericia dannede også rammen om DM i Kloakarbejde, som fik disse vindere: Blandt de uddannede løb kloakmester Jacob B. Rahr fra Entreprenør Rahr ApS med sejren, mens Kim Brown fra Brdr. Christensen A/S triumferede hos deltagerne under uddannelse.\nKontakt Messechef Lars Søndergaard, MESSE C, tlf: 75 92 25 66, mail: ls@messec.dk


Margrethe Vestager | Høringer 2014 | Europa-Parlamentet\nEuropa-Parlamentet / Høringer 2014\nSagsområder og kandidater\nAfstemning om godkendelse af Kommissionen\nDag 4 , torsdag 2 oktober 2014 - 18:00 , Bruxelles\nECON Økonomi- og Valutaudvalget (\nHovedansvarlig for høringen Associeret til høringen\n1. Almindelig duelighed, europæisk engagement og personlig uafhængighed\nHvilke aspekter af Deres personlige kvalifikationer og erfaring mener De har særlig relevans for opgaven som kommissær og arbejdet med at fremme EU's almene interesser, særlig inden for Deres potentielle ansvarsområde? Hvad motiverer Dem? Hvordan vil De bidrage til at fremme Kommissionens strategiske dagsorden?\nHvilke garantier for uafhængighed kan De give Europa-Parlamentet, og hvordan vil De sikre, at Deres tidligere, nuværende eller fremtidige aktiviteter ikke kan rejse tvivl om udøvelsen af Deres hverv i Kommissionen?\nDet er nu 25 år siden, at jeg gik aktivt ind i politik. I al den tid har jeg arbejdet på at realisere drømmen om at skabe en bedre verden. Et samfund, hvor folk kan gøre deres egne drømme til virkelighed, med en vision om, at vi sammen kan skabe en verden, der er bedre for os alle.\nDet er den drøm, der motiverer mig som politiker. Det er også den, der vil ligge til grund for min indsats som del af det team - Parlamentet, Rådet og Kommissionen - der skal arbejde sammen. Jeg vil fortsætte med at arbejde, som jeg altid har gjort det, på at skabe et afbalanceret samfund, hvor små og store behandles på lige fod. Hvor de stærke ikke kan spille med musklerne og misbruge deres styrke til at tryne, udelukke eller udnytte de andre. Jeg tror på, at en fri og fair konkurrence kan få nye ideer til at vokse frem og blive til virkelighed. En fri og fair konkurrence giver forbrugerne muligheden for at vælge mellem varer og tjenester til rimelige priser. Den skaber nye arbejdspladser. Den skaber frihed. Den skaber velstand og giver folk mulighed for at realisere deres drømme.\nJeg har været økonomi- og indenrigsminister i mit land i næsten tre år. I den egenskab deltog jeg hver måned i ØKOFIN-Rådets møder. Jeg husker især mit første ØKOFIN-møde, der fandt sted, dagen efter at jeg var blevet minister. Det var den 4. oktober 2011, og jeg husker, hvordan alle omkring bordet - alle Europas økonomi- og finansministre - havde følelsen af bogstaveligt talt at sidde med deres landes økonomi i deres hænder. Det var en meget skrøbelig og usikker situation. Men både fra det første og alle de efterfølgende møder husker jeg også den enorme vilje til at finde frem til løsninger i fællesskab. Selv om der for nogle landes vedkommende var tale om en farlig situation med alvorlige konsekvenser, var der et stærkt, fælles og forenet engagement i at få løst de problemer, vi stod overfor, sammen. Der var en klar vilje til at handle i Europas interesse inden for rammerne af EU's traktater. Denne ansvarsbevidsthed er en stærk drivkraft, som motiverer mig til at søge at finde løsninger og bringe Europa fremad.\nViljen til at arbejde sammen bygger på efterkrigstidens stolte, dybt forankrede og fremsynede ambitioner om at sikre freden. Vi har vist verden, at vi igennem alle årene har haft både den disciplin og den vilje, der skal til for at skabe noget bedre. Skabe et Europa, hvor vi kan leve sammen i fred og relativ velstand. Det er det mål, vi må have for øje i alle vores beslutninger og vores strategiske dagsorden: at bringe Europa videre frem, at stræbe efter et bedre samfund for os alle og få placeret Europa i centrum for udviklingen. Konkurrence er nøglen til, at vores beskæftigelses- og vækstdagsorden kan blive en succes. Konkurrence skal bidrage til at sætte gang i innovation og sikre, at markederne fungerer til gavn for både forbrugere og erhvervsliv og samfundet som helhed. Vi må sætte alt ind på at sikre, at vores konkurrencepolitik kommer til at yde det største mulige positive bidrag til vores overordnede mål, og samtidig sørge for, at borgerne og interessenterne på de forskellige områder tydeligt kan se dens positive virkninger.\nDemokrati og den demokratiske proces er kernen i et frit samfund. Jeg er fuld af beundring og respekt for de forpligtelser, vi har bygget Europa op om: Retsstaten, ligebehandling, proportionalitet og velstand. Jeg vil derfor hverken søge eller tage imod instrukser eller anvisninger fra nogen som helst institution, virksomhed eller organisation. Mit mål er at tage hensyn til alle de interesser, der er i spil, uden skelen til, hvilke lande, regioner, erhvervsgrupper eller personer der måtte være tale om.\nDet vil være min pligt at efterleve de højeste etiske normer og alle de forpligtelser, der følger af artikel 17, stk. 3, i TEU og artikel 245 og artikel 339 i TEUF og adfærdskodeksen for kommissærer. Min interesseerklæring er fuldstændig og er tilgængelig for offentligheden, og jeg forpligter mig til at ajourføre den, hvis der skulle ske nogle ændringer.\nJeg vil også altid undgå situationer, hvor der vil kunne rejses tvivl om min upartiskhed og uafhængighed, og underrette Kommissionens formand, hvis der skulle opstå en situation, hvor der kan blive tale om en interessekonflikt.\nJeg bakker fuldt ud op om det tilsagn om større åbenhed, som den udpegede formand gav i sine politiske retningslinjer. Jeg agter at skabe fuld åbenhed omkring alle mine kontakter og møder med erhvervsorganisationer og selvstændige om ethvert spørgsmål i forbindelse med udformningen af EU's politikker og deres gennemførelse.\n2. Forvaltning af ansvarsområde og samarbejde med Europa-Parlamentet\nHvordan vurderer De Deres rolle som medlem af kommissærkollegiet? I hvilket omfang mener De, at De er ansvarlig over for Parlamentet for Deres og Deres tjenestegrenes handlinger?\nHvilke specifikke tilsagn er De rede til at give med hensyn til øget åbenhed og samarbejde og en effektiv opfølgning af Parlamentets holdninger og anmodninger om lovgivningsinitiativer? Er De for så vidt angår planlagte initiativer og igangværende procedurer rede til at levere oplysninger og dokumenter til Parlamentet på lige fod med Rådet?\nDet politiske miljø, jeg er vokset op i, har lært mig, hvor vigtigt det er at være rede til at lytte. Lytte til andre og få en dialog. Også selv om man ikke altid er enig. For mig er dialog vejen til at træffe beslutninger. Demokrati drejer sig både om at kunne give sin mening til kende og - hvilket er lige så vigtigt - om at kunne lytte til andre og søge at finde frem til en fælles grund og til løsninger, som alle kan tilslutte sig.\nI maj hørte vi alle de mange europæiske vælgere give deres mening til kende. Dem må vi vise, at vi lytter og vil bestræbe os på at imødekomme deres forventninger. Når vi arbejder sammen, kan vi skabe et bedre Europa og en bedre verden. Jeg vil derfor altid handle ansvarligt, fair og neutralt og tage ansvar for de beslutninger, vi træffer i kommissærkollegiet, ikke blot over for Europa-Parlamentet, men også over for Europas borgere.\nHvis jeg bliver godkendt som kommissær, vil jeg arbejde tæt sammen med de andre medlemmer af Kommissionen og følge de arbejdsmetoder, den valgte formand fastlægger. Også i relation til de tjenestegrene i Kommissionen, som jeg får ansvaret for, ønsker jeg at skabe et klima af gensidig tillid og åbenhed.\nJeg ser frem til at drøfte de politiske visioner for, hvordan vi kan udvikle og bidrage til vores fælles mål om et fremgangsrigt Europa. Jeg ser ikke konkurrenceområdet som et isoleret politikområde. Konkurrencepolitikken spiller tværtimod en helt central rolle for alt det, vi gerne vil opnå i og for Europa. Konkurrencepolitikken er nøglen til at få realiseret vores dagsorden for beskæftigelse, vækst og investeringer, for det digitale indre marked og for et robust indre marked i energisektoren med en fremadrettet klimapolitik. I mit svar på spørgsmål 5 kommer jeg nærmere ind på mine tanker om og mit engagement i dette samarbejde.\nJeg tror på, at det er muligt at være åben omkring politiske motiver, økonomisk kontekst og de bevæggrunde, der ligger bag vores regler og beslutninger. Jeg forpligter mig til at være åben og fair og følge princippet om lige vilkår for alle. Jeg vil derfor arbejde tæt sammen og gå ind i en åben dialog med Europa-Parlamentet, og jeg agter at inddrage det mest muligt i lovgivningsarbejdet.\nMed hensyn til opfølgningen af Europa-Parlamentets holdninger og anmodninger vil jeg respektere bestemmelserne i rammeaftalen og inden for mit ansvarsområde sørge for, at Kommissionen følger op på de beslutninger, Parlamentet vedtager, og de anmodninger, det fremsætter på grundlag af artikel 225 i TEUF, inden for senest tre måneder. I den forbindelse vil jeg støtte og bakke fuldt op om Jean-Claude Junckers løfte om, at den nye Kommission vil være særlig lydhør over for lovgivningsmæssige initiativbetænkninger.\nSpørgsmål fra Økonomi- og Valutaudvalget\n3. Konkurrencepolitik og SMV'er\nHvorledes vil De fremme en konkurrencekultur i EU og i hele verden? Hvorledes vil De sikre, at konkurrencepolitikken sikrer såvel europæiske virksomheders konkurrenceevne på verdensplan som lige vilkår på det indre marked, der gør det muligt for SMV'er at konkurrere? Vil De støtte en styrkelse af forligsordninger baseret på bindende tilsagn?\nHvis jeg bliver godkendt som kommissær, vil jeg føre en fair og neutral konkurrencepolitik. Jeg vil sætte alt ind på at sikre, at konkurrencepolitikken kommer til at yde det største mulige positive bidrag til vores overordnede mål. Jeg vil gøre mit bedste for at tydeliggøre over for borgerne og alle de forskellige interessenter, hvilken positiv rolle vores konkurrencepolitik spiller. For hvis ikke de forstår, hvad det er, vi arbejder på at opnå, vil borgerne fortsætte med at føle sig distanceret fra det arbejde, vi udfører i deres navn.\nJeg er meget bevidst om, at Kommissionens muligheder for at sikre en fair konkurrence og fremme en konkurrencekultur i en globaliseret verden afhænger af dens evne til at samarbejde med andre relevante myndigheder. Det gælder ikke alene de andre konkurrencemyndigheder i EU og hos vores traditionelle handelspartnere, vi må også samarbejde med de nye vækstlande. Jeg vil gå ind i en konstruktiv international dialog med disse partnere for at øge det internationale samarbejde og sikre, at tilgangen til de spørgsmål, der har en international dimension, bliver så sammenhængende og ensartet som muligt.\nStore virksomheder er nok bedre rustet til at operere effektivt på et internationalt plan, men det er de små og mellemstore virksomheder, der er rygraden i vores økonomi. Hvis de er sunde og har succes, er det til gavn for os alle, og jeg vil gøre brug af alle de konkurrencepolitiske virkemidler, jeg får til rådighed, til at sikre en fair konkurrence i det indre marked og dermed give de små og mellemstore virksomheder en chance for at klare sig godt. Uden en effektiv EU-konkurrencepolitik kan det indre marked ikke udnytte sit fulde potentiale. Og det er sunde virksomheder, som kan klare sig på hjemmemarkedet i fri konkurrence, der er bedst rustet til også at kunne konkurrere på det globale marked.\nStatsstøttereglerne er på det seneste blevet moderniseret for i højere grad at få kanaliseret den offentlige støtte hen til de områder, hvor den kan yde det største bidrag til vækst og konkurrenceevne i Europa. Et vigtigt led i denne reform var at give medlemsstaterne de rette værktøjer til at skabe lettere adgang til finansiering, hvilket under de nuværende konjunkturer har helt afgørende betydning for de små og mellemstore virksomheder. De nye regler vil også lette investeringer i forskning og udvikling og digitaliseringen af vores økonomi. Jeg vil sørge for, at disse nye regler anvendes bedst muligt.\nEU's nye gruppefritagelsesforordning på statsstøtteområdet giver generelt medlemsstaterne mulighed for at yde støtte til SMV'er på bestemte vigtige områder uden at skulle indgive anmeldelse til Kommissionen, hvilket vil åbne mulighed for en hurtigere ydelse af støtten.\nEt andet element på statsstøtteområdet, der har stor betydning for de små og mellemstore virksomheder, er åbenhed omkring statsstøtte. De nye regler indebærer, at medlemsstaterne skal offentliggøre detaljerede oplysninger om deres ydelse af statsstøtte. Jeg vil sørge for, at medlemsstaterne fuldt ud efterlever disse principper. Jeg vil også presse på for at få skabt større åbenhed om statssubsidier på det internationale plan.\nNår det drejer sig om de andre redskaber, konkurrencekommissæren har til rådighed, skal håndhævelsen af EU's konkurrenceregler forhindre dominerende virksomheder i at holde deres konkurrenter ude fra markedet. Det er særlig vigtigt for små aktører som SMV. Det er også værd at nævne Kommissionens bagatelmeddelelse, som finder anvendelse på aftaler af ringe betydning mellem virksomheder, hvis markedsandel ligger under en bestemt grænse. Disse aftaler anses for ikke at have nogen mærkbar indvirkning på konkurrencen og falder derfor ikke ind under artikel 101 i TEUF. Kommissionen har givet udtrykkeligt tilsagn om ikke at gribe ind over for aftaler, der falder ind under bagatelmeddelelsen, og dette løfte vil jeg også stå ved. Via fusionskontrollen kan vi samtidig gribe ind over for fusioner, der vil resultere i, at en virksomhed kommer til at stå alt for stærkt på markedet og kan forhindre små og mellemstore virksomheder i at konkurrere på lige fod.\nAdgang til velfungerende markeder er imidlertid ikke tilstrækkeligt - for at klare sig godt har virksomhederne også brug for at kunne få adgang til de nødvendige inputleverancer til en fair pris. Karteller drejer sig ofte om inputprodukter og halvfabrikata og kan gøre EU-producerede varer mindre konkurrencedygtige på det internationale plan til skade for virksomheder længere fremme i forsyningskæden. Jeg agter at sætte en effektiv kartelbekæmpelse i højsædet i min embedsperiode.\nHvad den sidste del af spørgsmålet angår, er tilsagnsproceduren et meget nyttigt middel til at fremskynde sagsbehandlingen og udnytte ressourcerne mere effektivt. Jeg er overbevist om, at Kommissionen skal fortsætte med at udnytte denne mulighed, når det er hensigtsmæssigt. Men man må ikke glemme, at det altid drejer sig om at nå frem til den bedste løsning af konkurrenceproblemerne i den konkrete sag. Jeg har ikke til hensigt at gå på kompromis og acceptere tilsagn, som ikke i fuld udstrækning imødegår de konkurrenceproblemer, Kommissionen har identificeret.\n4. Statsstøtte og banksektoren\nEuropa-Parlamentet har i sine tre seneste årlige betænkninger om konkurrence opfordret til, at kriseordningen for statsstøtte til banksektoren snarest muligt bringes til ophør. Hvorledes vil konkurrencepolitikken, navnlig statsstøtte, i betragtning af den nye insolvensmekanisme og nye fælles afviklingsmekanisme for banker efter Deres opfattelse udvikle sig inden for disse nye juridiske rammer fremover?\nSiden finanskrisens begyndelse har Kommissionen handlet hurtigt og sikret en smidig anvendelse af statsstøttereglerne afpasset efter den særlige krisekontekst. I årene mellem 2008 og 2013 udsendte Kommissionen syv meddelelser på grundlag af den særlige hjemmel i artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF. Denne traktatbestemmelse åbner mulighed for at anse statsstøtte til afhjælpning af en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi for at være forenelig med det indre marked.\nJeg har noteret, at Europa-Parlamentet ønsker at få bragt denne særordning til ophør. Jeg er enig i, at vi må vende tilbage til en normal anvendelse af statsstøttereglerne i banksektoren. Det er jeg rede til at gøre, så snart markedsforholdene tillader det. Samtidig vil jeg også gerne understrege, at kriseordningen for banksektoren ikke alene indeholder retningslinjer for brug af offentlig støtte (garantier, kapitaltilførsler eller hjælpeforanstaltninger for værdiforringede aktiver), men også stiller skrappe krav til de pengeinstitutter, der fik denne støtte. Formålet med Kommissionens statsstøttekontrol var at sikre, at de pengeinstitutter, der modtog støtte, blev omstruktureret på en måde, der gjorde dem rentable igen - eller forsvandt fra markedet, hvis det ikke var muligt at gøre dem rentable (hvilket bl. a. var tilfældet med Dexia, WestLB, Hypo Alpe Adria, Kommunalkredit og Anglo Irish). Formålet var også at afværge for store konkurrencefordrejninger på grund af denne støtte og samtidig opretholde finansiel stabilitet, sikre det indre marked og beskytte skatteydernes interesser.\nDen 1. august 2013 udsendte Kommissionen en ny bankmeddelelse, der indeholdt flere vigtige skridt til at værne om skatteydernes penge og begrænse størrelsen af støtten til bankerne. På baggrund af de store byrder, bankredningerne har lagt på mange medlemsstaters offentlige finanser, blev der i den nye bankmeddelelse stillet større krav til det bidrag, bankens aktionærer og efterstillede kreditorer skal yde til dækning af omkostningerne ved en omstrukturering, for derved at sikre, at støtten begrænses til det nødvendige minimum, og mindske "moral hazard"-problemet. Der har siden da kun kunnet ydes statsstøtte, hvis bankens kapitalunderskud ikke kan dækkes ved hjælp af den kapital, det er muligt at rejse, eller ved at aktionærerne og de efterstillede kreditorer gennemfører en bail-in. Og det er en høj pris at betale for at få statsstøtte. Det skabte de nødvendige forudsætninger for en overgang til en fuld bankunion og har allerede hjulpet med til at få brudt forbindelsen mellem staten og bankerne.\nJeg er orienteret om de indgående drøftelser af samspillet mellem statsstøttereglerne og den fælles afviklingsmekanisme, der har fundet sted under trilogerne. De tekster, der er vedtaget, sikrer Kommissionens kompetence til at føre statsstøttekontrol med brugen af den fælles afviklingsfond. Udover brugen af nationale afviklingsfonde, som er underlagt statsstøttereglerne, sørgede Europa-Parlamentet og Rådet for, at de samme statsstøtteregler og statsstøttekontrollen også gælder for brugen af den fælles afviklingsfond, ud fra ønsket om at sikre ens vilkår for sådanne afviklinger, hvad enten det pågældende land er med i bankunionen eller ej, når der trækkes på afviklingsfonden. Jeg behøver ikke at minde om, at Kommissionen har bevist, at den er godt rustet og rede til meget hurtigt at foretage sin statsstøttevurdering, hvilket den bl. a. viste i forbindelse med afviklingen af Banco Espírito Santo S.A. (BES) for et par måneder siden. Så jeg kan forsikre Europa-Parlamentets medlemmer om, at Kommissionen har de værktøjer og den kompetence på statsstøtteområdet, der skal til for at leve op til det ansvar, Europa-Parlamentet og Rådet har betroet den.\n5. Europa-Parlamentets rolle i konkurrencepolitik\nVil De, som det er sket på andre områder af markedsintegration og økonomisk regulering efter Lissabontraktatens ikrafttræden, afgive tilsagn om at forelægge fremtidige forslag om udformningen af EU's konkurrencepolitik på et retsgrundlag, hvorefter Europa-Parlamentet inddrages som medlovgiver efter den almindelige lovgivningsprocedure?\nI særdeleshed, vil De inddrage Europa-Parlamentet i udformningen af regler for bøder, der finder anvendelse på virksomheder, som overtræder EU's konkurrencelovgivning? Kan De erklære Dem indforstået med en interinstitutionel aftale mellem Europa-Kommissionen og Europa-Parlamentet for at sikre behørig kontrol fra Parlamentets side i konkurrencespørgsmål?\nAlle forslag inden for EU's konkurrencepolitik vil være baseret på markedsrealiteterne og på den seneste økonomiske og juridiske tænkning. Lovgivning er ikke et mål i sig selv - det drejer sig derimod om at fremme innovationen og bringe markederne til at fungere til gavn for forbrugerne, erhvervslivet og samfundet som helhed. Jeg vil arbejde for, at konkurrencepolitikken kan komme til at yde det størst mulige bidrag til Kommissionens overordnede mål, og det vil jeg gøre i et tæt samarbejde med mine kolleger i Kommissionen.\nI den forbindelse anerkender og respekterer jeg fuldt ud Parlamentets rolle som direkte repræsentant for Europas borgere og dets andel i udviklingen af konkurrencepolitikken gennem debatter, parlamentsbeslutninger og hele lovgivningsprocessen. Så jeg vil altid lytte til, hvad Parlamentet har at sige om konkurrencepolitikken, og jeg ser frem til en aktiv dialog. Derfor glæder det mig, at konkurrencearbejdsgruppen under ECON-udvalget nu er blevet en stående arbejdsgruppe, hvilket vil lette denne dialog.\nJeg har også med tilfredshed noteret, at Europa-Parlamentets rolle i lovgivningsprocessen og dets inddragelse som medlovgiver blev udvidet med Lissabontraktaten. Muligheden for at anvende den almindelige lovgivningsprocedure også på forslag på konkurrenceområdet afhænger af indholdet af vores forslag. Jeg har konstateret, at i forbindelse med direktivet om erstatningssøgmål på konkurrenceområdet, hvor det på grund af implikationerne for det indre marked var den almindelige lovgivningsprocedure, der blev fulgt, var Parlamentets aktive deltagelse medvirkende til at opnå et afbalanceret resultat.\nDet er min agt at orientere Parlamentet om nye politikinitiativer i tilstrækkelig god tid til, at det kan deltage i debatten og de offentlige høringer, uanset om en formel høring er obligatorisk eller ej. For eksempel skrev Kommissionens næstformand Joaquín Almunia i august 2014 til Deres nye formand, Roberto Gualtieri, for at underrette ham om, at Kommissionen havde indledt sine interne overvejelser om gruppefritagelsesforordningen på forsikringsområdet, og at der ville blive indledt en offentlig høring. Derudover vil jeg sørge for, at hvis og når Kommissionen fremsender et lovgivningsforslag til Rådet, vil det samtidig blive sendt til Parlamentet.\nBøder er et meget vigtigt element i den præventive indsats, og jeg vil altid med glæde redegøre for kriterierne i bøderetningslinjerne og gå ind i en åben debat med Parlamentet om de tilgrundliggende principper. De nuværende bøderetningslinjer sikrer gennemsigtighed og forudsigelighed, samtidig med at de giver et vist spillerum til at tilgodese særlige omstændigheder i den konkrete sag. EU-domstolene har ved mange lejligheder stadfæstet Kommissionens tilgang på dette område, og det er kun få af bestemmelserne, der er blevet prøvet ved domstolene. Hvis der skulle blive behov for nye lovgivningsinitiativer, vil retsgrundlaget afhænge af indholdet af dette initiativ.\nEnhver ændring af Parlamentets rolle i konkurrenceanliggender inden for rammerne af den interinstitutionelle aftale kan kun ske under overholdelse af traktatens regler og vil kræve en formel overordnet interinstitutionel aftale mellem institutionerne. Jeg vil derfor foreslå, at vi starter vores dialog med, at jeg regelmæssigt mødes med ECON-udvalget og med udvalgets ærede formand, og at jeg orienterer Dem om mine overvejelser angående en udvidet løbende dialog med Parlamentet. Jeg vil stå til rådighed for Dem til at drøfte vigtige konkurrencepolitiske spørgsmål og besvare alle Deres spørgsmål.\nSom bekendt drejer størsteparten af Konkurrencegeneraldirektoratets arbejde sig om håndhævelse af reglerne, men når der er behov for lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige forslag, vil jeg fremlægge forslag af høj kvalitet, som stemmer overens med principperne om subsidaritet, proportionalitet og bedre lovgivning. Vi vil stræbe efter de mest effektive og mindst byrdefulde tilgange, og vi vil fortsat basere os på omfattende offentlige høringer og markedskendskab. I den forbindelse vil jeg gøre brug af enhver lejlighed til at trække på Parlamentets kollektive erfaring og holdninger og bidrage til en styrket dialog om konkurrencepolitik.\nFølg Twitter-strømmen direkte fra hver høring på vores Twitter dashboard.\nAudiovisuelt materiale for journalister\nKommissionen (Artikel 17, traktat om Den Europæiske Union)\nUdkstiftning af Kommissionens medlemmer (Artikel 246, Traktat om EU's funktionsmåde)\nValg af Kommissionen (Artikel 118, Europa-Parlamentets forretningsorden)\nRetningslinjer for godkendelse af Kommissionen (Bilag XVI, Europa-Parlamentets forretningsorden)