FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE FORHOLD TIL GAVN FOR FASTHOLDELSE, ØGET OPTAG OG FORBEDREDE RESULTATER I ERHVERVSUD- DANNELSERNE - PDF\nDownload "FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE FORHOLD TIL GAVN FOR FASTHOLDELSE, ØGET OPTAG OG FORBEDREDE RESULTATER I ERHVERVSUD- DANNELSERNE"\n1 CAMILLA BRØRUP DYSSEGAARD JESPER DE HEMMER EGEBERG KASPER STEENBERG NERIMAN TIFTIKCI STINNA VESTERGAARD FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE FORHOLD TIL GAVN FOR FASTHOLDELSE, ØGET OPTAG OG FORBEDREDE RESULTATER I ERHVERVSUD- DANNELSERNE DANSK CLEARINGHOUSE FOR UDDANNELSESFORSKNING 2014 au AARHUS UNIVERSITET\n3 Camilla Brørup Dyssegaard, Jesper de Hemmer Egeberg, Kasper Steenberg, Neriman Tiftikci og Stinna Vestergaard Forskningskortlægning af håndterbare forhold til gavn for fastholdelse, øget optag og forbedrede resultater i erhvervsuddannelserne Dansk Clearinghouse for Uddannelsesforskning Institut for Uddannelse og Pædagogik (DPU) Aarhus Universitet (2014)\n4 Dansk Clearinghouse for Uddannelsesforskning er en enhed ved Aarhus Universitet Titel Copyright Forskningskortlægning af håndterbare forhold til gavn for fastholdelse, øget optag og forbedrede resultater i erhvervsuddannelserne 2014 by Danish Clearinghouse for Educational Research ISBN Sektion Reviewgruppe Clearinghouse Teknisk Rapport Lektor Vibe Aarkrog, IUP, Aarhus Universitet Postdoc Camilla Brørup Dyssegaard, leder Videnskabelige assistenter: Jesper de Hemmer Egeberg Kasper Steenberg Neriman Tiftikci Stinna Vestergaard Projektnummer Publikationsmåned Januar 2014 og år Denne rapport Dyssegaard, C.B., de Hemmer Egeberg, J., Steenberg, K., Tiftikci, N. & citeres som Vestergaard, S. (2014) Forskningskortlægning af håndterbare forhold til gavn for fastholdelse, øget optag og forbedrede resultater i erhvervsuddannelserne. København: Institut for Uddannelse og Pædagogik, Aarhus Universitet. Kontaktadresse Dansk Clearinghouse for Uddannelsesforskning Aarhus Universitet Tuborgvej København NV Telefon: http//:edu.au.dk/forskning/omraader/danskclearinghouseforuddannelsesforskning\n5 Indhold FORORD... 5 SAMMENFATNING... 6 HVAD ØNSKER VI AT FÅ AT VIDE?... 6 HVEM ØNSKER AT VIDE DET OG HVORFOR?... 6 HVAD FANDT VI FREM TIL?... 6 HVORDAN KOM VI FREM TIL DISSE RESULTATER?... 6 HVOR KAN DER FINDES MERE INFORMATION?... 7 INTRODUKTION... 8 Baggrund og problemstilling... 8 Reviewspørgsmål Reviewer Rapportens opbygning METODER ANVENDT I FORSKNINGSKORTLÆGNINGEN Brief systematisk forskningskortlægning Begrebsmæssige afgrænsninger SØGNING SCREENING Eksklusion Inklusion Referencescreening og fuldtekstscreening GENBESKRIVELSE/DATAUDDRAGNING AF UNDERSØGELSER HÅNDTERBARE ERHVERVSUDDANNELSER MOTIVATIONSFAKTORER FOR ELEVER PÅ ERHVERVSUDDANNELSER Sammenfatning vedrørende studier rettet mod motivationsfaktorer for elever på erhvervsuddannelser LÆNGDE AF OG TEORETISK INDHOLD PÅ ERHVERVSUDDANNELSER Sammenfatning vedrørende længde af og teoretisk indhold på erhvervsuddannelser SKOLEPRAKTIK OG PRAKTIKPLADSER I VIRKSOMHEDER Sammenfatning vedrørende skolepraktik og praktikpladser i virksomheder FRAFALD PÅ Sammenfatning vedrørende frafald på erhvervsuddannelser OPSUMMERING... 72\n6 FORSKNINGSKARAKTERISTIK ALMEN KARAKTERISTIK METODISK/DESIGNMÆSSIG KARAKTERISTIK REVIEWSPECIFIK KARAKTERISTIK VURDERING AF FORSKNINGSKVALITET OG EVIDENSVÆGT LITTERATURLISTE REFERENCELISTE OVER INKLUDEREDE STUDIER... 84\n7 FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE 5 Forord Hermed udgives denne systematiske forskningskortlægning af håndterbare forhold til gavn for fastholdelse, øget optag og forbedrede resultater i erhvervsuddannelserne. Projektet er gennemført ved Dansk Clearinghouse for Uddannelsesforskning, Aarhus Universitet. Opdragsgiver har været Tænketanken DEA. Projektet er gennemført i perioden 1. september 2013 til 1. februar Dansk Clearinghouse for Uddannelsesforskning ønsker at takke Tænketanken DEA for den tildelte opgave. Camilla Brørup Dyssegaard København\n8 6 FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE Sammenfatning Hvad ønsker vi at få at vide? Hvad kan få unge til at søge ind på en erhvervsuddannelse? Hvilke politisk håndterbare forhold kan, via en målrettet indsats, gøre en forskel i forhold til elevfrafald og elevudbytte i erhvervsuddannelserne? Hvem ønsker at vide det og hvorfor? Opdragsgiver er Tænketanken DEA, der har nedsat en ungdomsuddannelseskommission, som skal komme med forslag til en reform af de danske ungdomsuddannelser. Hvad fandt vi frem til? Vi fandt i alt 36 studier, der lever op til kortlægningens inklusionskriterier. Studierne er publiceret i form af 41 referencer fra år 2005 ff. Studierne har undersøgt håndterbare forhold til gavn for fastholdelse, øget optag og forbedrede resultater i erhvervsuddannelserne. 27 af disse studier blev vurderet til at være af medium eller høj forskningskvalitet. Hvordan kom vi frem til disse resultater? Forskningskortlægningen er gennemført på det grundlag, der er beskrevet i Dansk Clearinghouse for Uddannelsesforsknings Konceptnotat samt Notat om forskningskvalitet. Den er skabt ved et gennemløb af en række trin og processer på eksplicit og transparent vis. Dansk Clearinghouse for Uddannelsesforskning har valgt i denne sammenhæng at anvende særligt software til arbejdet, EPPI Reviewer.\n9 FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE 7 Hvor kan der findes mere information? På Dansk Clearinghouse for Uddannelsesforsknings hjemmeside kan man finde et link til det forskningsgrundlag, Konceptnotat samt Notat om forskningskvalitet, som styrer forskningsprocessen i Dansk Clearinghouse for Uddannelsesforskning: kning/udgivelser/ Notat_om_Forskningskvalitet_ pdf\n10 Tabel 1: Frafaldsprocenter på henholdsvis de gymnasiale og de erhvervsfaglige uddannelser FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE Introduktion Baggrund og problemstilling Denne rapport er udformet på baggrund af en kontrakt mellem Tænketanken DEA og Dansk Clearinghouse for Uddannelsesforskning, Aarhus Universitet. De seneste års udvikling viser, at et rekordhøjt antal unge falder fra på erhvervsuddannelserne. Gymnasiale uddannelser 16 % 15 % 14 % 13 % 13 % 14 % 13 % Erhvervsfaglige uddannelser 44 % 44 % 43 % 44 % 46 % 46 % 48 % Som det ses af ovenstående tabel er frafaldet på erhvervsuddannelserne over tre gange større end frafaldet på de gymnasiale uddannelser. Denne udvikling står i skarp kontrast til regeringens målsætning om, at 95 procent af danskerne skal have en uddannelse. En målsætning, der har været til stede blandt skiftende regeringer gennem de sidste år. Dertil har det også vist sig, at det primært er de fagligt svageste elever, der søger ind på erhvervsuddannelserne, hvilket i sig selv udgør et problem (DEA, 2013) På de gymnasiale uddannelser gennemfører ca. 80 procent inden for den normerede studietid. Dette er ikke tilfældet på erhvervsuddannelserne, hvor 35 procent mænd og 24 procent kvinder gennemfører en erhvervsuddannelse inden for den normerede studietid. I 2011 var der ifølge Danmarks Statistik fem procent mænd og ni procent kvinder i gang med en erhvervsuddannelse tre år 1 DK/Content/News/Udd/Erhvervs/2013/Sep/ Frafaldet paaerhvervsskolerne er stigende\n11 FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE 9 ud over den normerede studietid. En af årsagerne til dette kan findes i ventetid på praktikplads og hyppigere studieskift grundet manglende praktikpladser. Et højt uddannelsesniveau gavner vækst og velstand i et samfund generelt, og erhvervsuddannelserne er endvidere en særdeles rentabel velfærdsøkonomisk forretning, da de tjener sig ind igen på kortere tid end de fleste andre uddannelser (Pihl, 2012). Dertil kommer, at alternativet til frafald på erhvervsuddannelserne er ufaglært arbejde og dermed minimal livstidsindkomst. Optagelse, fastholdelse og styrket faglighed på erhvervsuddannelserne er således i den senere tid blevet et emne, der optager et væld af interessenter på området fra politikere, over professionshøjskoler til tænketanke og interesseorganisationer. Ønsket om at nedsætte frafaldet og øge optaget på erhvervsuddannelserne fordrer, at der skabes et systematisk overblik over, hvilke gavnlige og befordrende tiltag man fra politisk side kan iværksætte med henblik på at vende den negative udvikling. Der vil derfor blive udarbejdet en brief systematisk forskningskortlægning, der har til formål at kortlægge den empirisk funderede viden fra erhvervsuddannelserne i seks europæiske lande: Danmark, Tyskland, Holland, Schweiz, England og Østrig. Feltet belyses med forskning publiceret 2005 ff. Undersøgelsen vil blive delt op i to temaer, hvor det vil blive kortlagt hvilke strukturelle, organisatoriske og institutionelle forhold, der påvirker: 1) hvorfor unge vælger at søge ind på en erhvervsuddannelse, og 2) hvorvidt unge under\n12 10 FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE uddannelse fastholdes og gennemfører en erhvervsuddannelse, samt med hvilke resultater uddannelsen gennemføres. I fremstillingen vil blive lagt vægt på resultater fra undersøgelser, der belyser håndterbare forhold ( malleable factors ), dvs. sådanne, hvor der fra politisk hold ved en målrettet indsats kan gøres en forskel. De to temaer vil blive undersøgt gennem forskning vedrørende hele uddannelsessystemet. Undersøgelsen vil således blive gennemført med fokus på systemet som helhed frem for med fokus på de enkelte uddannelsesretninger eller den enkelte uddannelsesinstitution. Hermed vil undersøgelsen omfatte faktorer, der direkte kan påvirkes fra politisk side. De to temaer er: 1. Indgang til erhvervsuddannelser: Under dette tema kortlægges, hvilken overordnet policy, forskningen peger på, kan have en gavnlig effekt på uddannelsesvalg, motivation og succesfuld rekruttering. Herunder kunne man eksempelvis forestille sig at belyse adgangsbegrænsninger/forudsætninger, udformning og udbredelse af studieretninger, og muligheder for videreuddannelse, samt offentlig prestige, ranking og branding. Sammenfattet har dette tema til formål at undersøge, hvad der får unge til at søge ind på en erhvervsuddannelse. 2. Under uddannelse: Det andet tema har til formål at kortlægge hvilken overordnet policy, der synes at reducere elevernes frafald samt højne deres gennemførelsesrate og resultater, mens de er indskrevet på en erhvervsuddannelse. Organisering af uddannelsesinstitutionerne, fagretningerne, studievejledning, praktikmodeller, finansiering og tilskud samt timefordeling kunne indgå herunder. Sammenfattet er temaets formål at kortlægge, hvilke strukturelle betingelser der får flest unge til at gennemføre en erhvervsuddannelse og til at præstere optimalt. Reviewspørgsmål De to temaer vil blive undersøgt gennem følgende reviewspørgsmål: Hvilke politisk håndterbare forhold kan via en målrettet indsats gøre en forskel i forhold til elevoptag, elevfrafald og elevudbytte på erhvervsuddannelserne?\n13 FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE 11 Reviewer Da dette er en brief forskningskortlægning har der ikke været tilknyttet en egentlig reviewgruppe. I stedet har lektor Vibe Aarkrog fungeret som reviewer på processen. Vibe Aarkrog har bidraget med input til processen undervejs i relation til søgninger og studier. Rapportens opbygning Kapitel 2 beskriver det metodiske grundlag. Her omtales de begrebsmæssige rammer for arbejdet og de databaser og profiler, som er anvendt til at finde relevante undersøgelser. Dernæst behandles screeningen af de mange fund fra søgningerne. Endelig behandles de fremgangsmåder, der er taget i anvendelse til at uddrage data i de relevante undersøgelser. I kapitel 3 tematiseres og gennemgås de 27 inkluderede studier. Kapitel 4 er en sammenfatning af de overordnede resultater. I kapitel 5 gives en kort karakteristik over den inkluderede forskning.\n14 12 FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE Metoder anvendt i forskningskortlægningen Brief systematisk forskningskortlægning I en forskningskortlægning foretages en systematisk beskrivelse og afdækning af forskningen som defineret af et reviewspørgsmål (Gough et al., 2012). En forskningskortlægning adskiller sig fra et review ved, at resultaterne af forskningen ikke syntetiseres, men Clearinghouse s forskningskortlægninger indeholder også sammenfatninger af den kortlagte forskning, hvor de overordnede tendenser af forskningen beskrives. En brief systematisk forskningskortlægning gennemføres hurtigere end en traditionel, fuld systematisk forskningskortlægning og adskiller sig ved, at den kan skabe overblik over et felt inden for en kortere tidsperiode end traditionel, systematisk kortlægning, der normalt varer ca. 1/2 år. En systematisk forskningskortlægning og en brief forskningskortlægning bygger på fælles principper og gennemløber ens processer, men i en brief forskningskortlægning arbejdes mindre i dybden i de forskellige faser af processen. Disse belyses nærmere i det følgende. Begrebsmæssige afgrænsninger I denne forskningskortlægning er der ledt efter svar på reviewspørgsmålet: Hvilke politisk håndterbare forhold kan, via en målrettet indsats, gøre en forskel i forhold til elevoptag, elevfrafald og elevudbytte på erhvervsuddannelserne? Ved gennemførelsen af forskningskortlægningen blev følgende begrebsmæssige bestemmelser og afgrænsninger anvendt:\n15 FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE 13 Erhvervsuddannelser Erhvervsuddannelser er erhvervsrettede ungdomsuddannelser, der forbereder eleven til et bestemt erhverv. Erhvervsuddannelser kan påbegyndes direkte efter grundskolens afslutning. Erhvervsuddannelser er af overvejende teknisk/praktisk art, og eleven er kvalificeret til at begynde i arbejde/job straks efter endt uddannelse. Der er tale om uddannelser inden for følgende områder: Bygge og anlæg, håndværk og teknik, fra jord til bord, mekanik, transport og logistik, det merkantile område, service og teknologi og kommunikation. Politisk håndterbare forhold Alle tiltag, der kan påvirkes gennem uddannelsespolitik. Der er tale om overordnede tiltag, der påvirker hele erhvervsuddannelsessystemet og ikke kun lokalt på den enkelte institution eller uddannelse. Elevoptag Elevoptag forstås som elever, der starter på en erhvervsuddannelse. Det undersøges både gennem undersøgelsen af indsatser for at øge optaget og gennem undersøgelser af elevernes interesser og motivation, som kan påvirke optaget. Elevfrafald Der er tale om frafald, når en elev stopper på en påbegyndt erhvervsuddannelse, inden den er fuldført. Elevresultater Elevresultater forstås som elevernes almenfaglige samt erhvervsfaglige udbytte. Tidsmæssig afgrænsning Forskningskortlægningen er tidsmæssigt afgrænset til studier, der er publiceret i 2005 eller senere. Geografisk afgrænsning Geografisk er forskningskortlægningen afgrænset således, at der er inddraget studier fra Danmark, Sverige, Tyskland, Holland, Schweiz og Østrig.\n16 14 FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE Opsummerende undersøges i kortlægningen de tre forhold elevoptag, elevfrafald og elevresultater, samt hvordan disse kan påvirkes gennem politisk håndterbare forhold som illustreret i nedenstående figur: Elevoptag Politisk håndterbare f forhold Elevfrafald Elevresultater Søgning Tabel 2 herunder viser hvilke databaser, der er afsøgt, hvornår de er afsøgt og antallet af hits. Ressource Søgedato Hits ERIC (Proquest) Fis Bildung Forskningsdatabasen Bibliotek.dk DiVA CEDEFOP Libris Datenbank SKBF Handsearch journals Handsearch References from references Continuous 9 References from reviewer Continuous 0 Tabel 2: Foretagne søgninger og hits\n17 FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE 15 Der er fundet referencer. Baser og ressourcerne i tabellen er disse: ERIC er den største pædagogiske database i verden. Den er afsøgt i versionen hos databaseudbyderen, Proquest. ERIC er mest dækkende for den angloamerikanske forskning, men dækker også anden uddannelsesforskning. FIS Bildung er den største database for tysksproget pædagogisk litteratur. Den indeholder udover litteratur fra Tyskland, også litteratur fra Østrig, Schweiz og andre lande med udgivelser på tysk. Forskningsdatabasen er database for danske forskningsinstitutioner. Bibliotek.dk er en database for udgivelser på de danske biblioteker. DIVA er en svensk database for svenske forskningsinstitutioner. Libris er en de svenske universiteter og forskningsbibliotekers database. Datenbank der SKBF er en database over schweizisk uddannelsesforskning CEDEFOP er en database, der dækker udgivelser fra Det europæiske center for erhvervsuddannelser. Der er foretaget en håndsøgning i tre centrale internationale tidsskrifter om erhvervsuddannelserne. Disse er Journal of Vocational Education and Training, Vocations and Learning og European Journal of Vocational Training. Udover de ovennævnte databaser er udgivelser fra tre store forskningsinstitutioner, Danmarks Evalueringsinstitut, KORA og SFI, blevet håndsøgt efter relevante undersøgelser. Er der i studierne fundet henvisninger til øvrige relevante studier, er disse blevet kategoriseret som referencer fra referencer. Til at supplere de fundne referencer er projektets reviewer blevet spurgt om studier ud over de fundne (referencer fra reviewer). I sproglig henseende er der søgt efter forskning på dansk, svensk, engelsk og tysk. Der er søgt efter studier om erhvervsuddannelserne, der vedrører elevoptag, elevfrafald og elevresultater. Sigtet med søgningerne har været at finde al forskning om erhvervsuddannelserne og de tre politisk håndterbare forhold. Der er derfor fundet et stort materiale. I screeningen, se nedenfor, har der der\n18 16 FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE for været meget materiale, der skulle sorteres fra på grund af manglende relevans. Screening En del af databaserne, der er afsøgt, har overlap. Derfor har det været nødvendigt at fjerne dubletter. En given reference skal naturligvis kun optræde en gang. Der er fjernet 65 dubletter. For at finde studier, der var relevante i forhold til at undersøge reviewspørgsmålet, blev de resterende studier screenet efter følgende inklusionskriterier: Eksklusion Ikke fra Danmark, Sverige, Holland, Tyskland, Schweiz eller Østrig. Wrong Country Ikke en empirisk undersøgelse: Wrong paper Studierne undersøger effekten af indsatser rettet mod didaktisk metodiske forhold: Wrong scope Studiet undersøger ikke forhold relateret til optagelsesvalg, frafald/fastholdelse eller resultater: Wrong scope Studiet undersøger kun socioøkonomiske baggrunde i forhold til optagelsesvalg, frafald/fastholdelse eller resultater: Wrong scope Undersøgelser af sammenhænge mellem indsatser rettet mod elever i erhvervsuddannelserne og outcomes senere i livsforløbet fx på arbejdsmarkedet eller socioøkonomiske forhold. Wrong scope Studierne omhandler en speciel gruppe af børn med diagnoser og særlige behov: Wrong scope. Inklusion Studierne undersøger hvilke politisk håndterbare forhold, der har betydning for optagelsesvalg, elevresultater og elevfastholdelse i erhvervsuddannelserne.\n19 FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE 17 Kvaliteten af forskningen indgik ikke i screeningen. Dette forhold spiller først en rolle, efter screeningen, hvor alle relevante undersøgelser var identificeret. I første omgang er der sorteret på baggrund af oplysninger, der findes om referencerne i de afsøgte databaser, dvs. særligt titler og abstracts. Eksklusion er kun sket på et sikkert grundlag. Medarbejdere fra Clearinghouse har gennemført screeningen, og ved studier, hvor der har været tvivlsspørgsmål, har to medarbejdere screenet pågældende studier. Undervejs i processen har mange referencer været midlertidigt placeret under Utilstrækkelig information til sikker screening. Først når det dokument, referencen henviste til, blev fremskaffet, har referencen kunnet fjernes fra denne placering. Det samlede resultat af screeningens to processer er skitseret i Tabel 3 herunder.\n20 18 FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE Grund til eksklusion/ inklusion Forkert scope Forkert dokument Forkert forskning Forkert sprog Forkert skolekontekst Forkert land Grund forklaret Reference bidrager ikke med viden om hvilke politisk håndterbare forhold, der kan have en virkning på valg af, frafald på eller resultater på erhvervsuddannelserne. Referencen redegør ikke for empirisk forskning. Fx policy dokumenter, anmeldelser, opinion papers, manualer, lærebøger, bibliografier, teoretiske papirer, filosofiske analyser, rent forskningsmetodologiske bidrag. Referencen bidrager ikke med data og resultater fra original forskning, fx forholder sig kun til forskning udført og rapporteret af andre. Systematiske reviews inkluderes dog. Referencen er ikke publiceret på dansk, engelsk, svensk eller tysk Referencen bidrager ikke med data eller resultater om erhvervsuddannelserne Referencen giver ikke data og resultater fra Danmark, Holland, Schweiz, Sverige, Tyskland eller Østrig. Forkert tidspunkt Referencen er publiceret før Markering utilstrækkelige oplysninger Utilstrækkelig information til sikker screening 1 Inklusion Original empirisk forskning om politisk håndterbare forhold, der kan have en virkning på valg af, frafald på eller resultater på erhvervsuddannelserne. Antal Tabel 3: Oversigt over den samlede screening Referencescreening og fuldtekstscreening Ét studie kunne ikke fremskaffes gennem kontakt til biblioteker, forfatter eller forfatterens institut. 41 referencer, som rapporterer om 36 forskellige undersøgelser, blev inkluderet. Disse 36 undersøgelser er alle blevet genbeskrevet og kvalitetsvurderet af medarbejdere fra Clearinghouse.\n21 FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE 19 I første omgang er der sorteret på baggrund af oplysninger, der findes om referencerne i de afsøgte databaser, dvs. titler, abstracts osv. Selve sorteringen, eksklusion eller inklusion, er sket systematisk. Eksklusion er kun sket på sikkert grundlag. Undervejs i processen har mange referencer været midlertidigt placeret under: Markering utilstrækkelige oplysninger. Først når der var skaffet yderligere informationer om referencen, eller når det dokument, som referencen viser hen til, blev fremskaffet, har referencen kunnet fjernes fra denne placering. Alt, der ikke sikkert kunne ekskluderes i referencescreeningen, dvs. foreløbigt inkluderet, er derefter fremskaffet. Alle de fremskaffede bøger, rapporter og artikler er derefter screenet på baggrund af den fulde tekst. Genbeskrivelse/datauddragning af undersøgelser De 36 undersøgelser er alle blevet genbeskrevet og kvalitetsvurderet af medarbejdere fra Clearinghouse. Et særligt genbeskrivelses og vurderingssystem, EPPI Centre data extraction and coding tool for education undersøgelses v2.0, er taget i anvendelse. Systemet er skabt af EPPI Centre ved Institute of Education, London University, som er en af Clearinghouse s internationale samarbejdspartnere. Clearinghouse har erfaring med anvendelse af systemet igennem syv år i mange reviewprocesser. På baggrund af denne erfaring er der foretaget nogle få redaktionelle ændringer i systemet rettet mod løsning af den foreliggende opgave. EP PI systemet muliggør genbeskrivelse og vurdering af både mere kvantitativt og mere kvalitativt orienterede undersøgelser. Det må derfor anses for velegnet til genbeskrivelse af den type undersøgelser, der indgår her. Udover dette almene system har Clearinghouse skabt et mindre genbeskrivelsessystem rettet direkte mod beskrivelse af nærværende forskningskortlægnings scope, politisk håndterbare forhold på erhvervsuddannelser. Alle undersøgelser er genbeskrevet og kvalitetsvurderet med både det almene og det specifikke system. Både det almene og det reviewspecifikke genbeskrivelsessystem indeholder en række spørgsmål, der skal besvares for alle undersøgelser.\n22 20 FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE Det almene system dækker en undersøgelses formål, kontekst, design, metode, resultater og forsknings og rapporteringskvalitet. Det består af sektioner, som indeholder spørgsmål, som er forbundet med multiple choicesvarmuligheder. Der kan overalt indsættes uddybende kommentarer til givne afkrydsningssvar. Det reviewspecifikke system er opbygget med samme struktur som det almene system. Det dækker: karakteristika ved vurdering af håndterbare forhold til gavn for fastholdelse, øget optag og forbedrede resultater i erhvervsuddannelserne. Genbeskrivelserne er foretaget i et samarbejde mellem medarbejdere fra Clearinghouse. Kortlægningen af feltets forskning er baseret på genbeskrivelserne af de 36 undersøgelser.\n23 FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE 21 Figur 1 viser forskningskortlægningens forløb fra søgehits til den genbeskrevne mængde af undersøgelser med tilstrækkelig forskningskvalitet. Søgehits Referencer identificeret referencer identificeret Referencedubletter 65 referencer identificeret Referencescreening Screening af titel og abstract unikke referencer identificeret Inkluderede dokumenter 41 dokumenter inkluderet, der omhandler 36 undersøgelser Systematisk kortlægning Tematisk karakteristik af 27 undersøgelser Figur 1: Filtrering af referencer fra søgning over kortlægning\n24 22 FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE Håndterbare forhold til gavn for fastholdelse, øget optag og forbedrede resultater i erhvervsuddannelser Der er 27 studier, som kan belyse spørgsmålet om, hvilke håndterbare forhold der er til gavn for fastholdelse, øget optag og forbedrede resultater for elever på erhvervsuddannelser. De 27 studier har en tilstrækkelig forskningsmæssig kvalitet på området, dvs., studiernes resultater kan give belæg for videnskabeligt baserede anvisninger til policy. De 27 studier er inddelt i fire temaer: Motivationsfaktorer for elever på erhvervsuddannelser, Længde af og teoretisk indhold på erhvervsuddannelser, Skolepraktik og praktikpladser i virksomheder og Frafald på erhvervsuddannelser. Motivationsfaktorer for elever på erhvervsuddannelser De otte studier i denne kategori undersøger, hvilke motivationsfaktorer der har en betydning for, om elever vælger eller gennemfører en erhvervsuddannelse. Geografisk fordeler studierne sig således: to fra Holland og seks fra Danmark. De hollandske studier I Jonker (2006) er formålet med studiet at undersøge, hvordan elever, som er faldet fra deres erhvervsuddannelse, oplever og forklarer deres uddannelsesmæssige nederlag. Data består af livshistorieinterviews fra to elever, som er faldet fra en sundhedsfaglig erhvervsuddannelse. Livshistorierne stammer fra et større et\n25 FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE 23 nografisk forskningsprojekt om motivation og forhåbninger blandt 150 elever på en erhvervsskole for sundhedspleje i Amsterdam. De to udvalgte elever forskellige på en række områder som for eksempel køn, social baggrund, etnicitet, skoleforløb og attitude. Den ene elev er en tosproget pige, hvis familie kommer fra Tyrkiet. Hendes far har, hvad forfatteren kalder et arbejderklassejob, mens hendes mor er hjemmegående husmor. Den anden elev og hans familie er indfødte hollændere, hvor begge forældre har, hvad forfatteren kalder et middelklassejob. På trods af de to elevers forskelligheder kan der spores en række vigtige fælles aspekter i deres erfaringer fra deres skolegang. De føler begge, at de ikke modtog anerkendelse fra deres lærere med hensyn til, hvem de var, hvad de gerne ville, og hvad de kunne opnå. Samtidig føler begge, at deres arbejdsindsats blev fejlfortolket som manglende vilje til at lære, ligesom de begge oplevede, at de blev ydmyget i klasseværelset og i praktikken, og at de blev efterladt uden støtte til at finde vej gennem uddannelsessystemet. Deres forskellige livshistorier peger således på en mangfoldighed og kompleksitet blandt elever, som falder fra en erhvervsuddannelse. De to udvalgte livshistorier, som analysen bygger på, er særligt interessante, idet eleverne kun til dels passer ind i billedet af den stereotype, modvillige elev. De har begge et stort ønske om at lære og tilegne sig viden og bestå deres eksaminer, men ingen af dem ved hvordan. Derudover er ingen af dem præget af den sammensætning af stereotype elevrelaterede risikofaktorer, som ofte ses hos frafaldstruede elever, herunder blandt andet dårlige boglige præstationer, splittede familieforhold eller uuddannede forældre. En nærlæsning og sammenligning af de to livshistorier viser, at begge elever har nogle stærke negative selvopfattelser, som kan være medvirkende til at mindske deres chancer for at opnå succes i skolen. Eksempler på sådanne negative, selvbekræftende selvopfattelser er, jeg kan ikke huske noget af det, jeg har læst, der må være noget i vejen med min hjerne, eller jeg er ikke ligesom dem. Analysen viser, at sådanne negative selvopfattelser kan forstås som stempler, som blandt andre lærere, studievejledere og skoleinspektører sætter på elever allerede tidligt i deres skolegang. Disse stempler centreres omkring opfattelser af elevernes evne og/eller vilje til at lære og deres chancer for at op\n26 24 FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE nå succes i skolen. Når disse stempler er overdrevent negative, har de en tendens til at blive faste, negative selvopfattelser i elevernes sind, som på et tidspunkt vil begrænse elevernes potentialer til at tro på sig selv og tro på muligheden for at blive nogen i kraft af en uddannelse. Studiet peger med andre ord på, at når eleven reproducerer sådanne stempler i form af negative, selvbekræftende selvopfattelser, øges risikoen for at falde fra sin uddannelse. På trods af gentagne forsøg lykkedes det ikke de to udvalgte elever at finde en måde, hvorpå de kunne passe ind i skolen, for på den måde at kunne klare sig og bestå deres eksaminer. De lærte således aldrig, hvordan de kunne efterleve skolens regler og forventninger til, at børn tilpasser sig med tiden og i harmoni med lærernes forventninger om passende opførsel og præstationer. De to livshistorier er eksempler på, hvordan skoler og lærere har magten til enten at stimulere og opmuntre elever til at uddanne sig eller til at tage modet fra og ekskludere elever fra uddannelsessystemet. Hermed peger studiet på vigtigheden af at se nærmere på dynamikken i interaktionen mellem elever, lærere, studievejledere og skoleinspektører frem for at bebrejde den enkelte elev og hans/hendes familie, at eleven frafalder sin uddannelse. Forskeren konkluderer herved, at det at droppe ud af en uddannelse ikke er en pludselig beslutning, men derimod en længerevarende proces. I det andet hollandske studie af Elffers et al. (2012) undersøges, hvordan hidtidige skoleoplevelser og erfaringer indenfor en række områder påvirker erhvervsskoleelevers emotionelle tilknytning til deres skole i det hollandske uddannelsessystem. Det antages, at det mindsker sandsynligheden for frafald, hvis elever besidder en stærk tilknytning til deres uddannelsessted. Den emotionelle tilknytning deles i studiet op i tre dimensioner: 1) generel holdning til skolen og identifikation med det at være studerende, 2) en socialt betinget fornemmelse af at føle sig hjemme på skolen og blandt andre studerende, og 3) en vurdering af uddannelsens indhold og brugbarhed. For hver dimension undersøges betydningen af elevernes oplevelse af, hvorvidt deres uddannelse passer godt til dem. Derudover undersøges betydningen af, i hvor høj grad eleverne værdsætter skolens personale, hvordan de passer ind i forhold til deres klassekammerater, skolemiljøet, hvor svær de finder deres uddannelse, hvor strikte\n27 FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE 25 skolens regler er, hvor meget autonomi de har på uddannelsen samt en række baggrundsforhold. Studiets design har karakter af en tværsnitsundersøgelse, hvor der blev indsamlet data fra 909 førsteårselever opdelt i 60 grupper, fra 40 erhvervsskoler ved brug af spørgeskemaer fra foråret Erhvervsskolerne blev udvalgt på baggrund af ønske om deltagele samt variation mellem ydre forhold som fx land og byområder. Data blev analyseret gennem en flerniveaus regressionsmodel. Studiets resultater peger på to hovedkonklusioner. For det første viser analysen, at elevernes opfattelse af undervisere og personale på erhvervsskolerne, ikke har nogen betydning for deres emotionelle tilknytning til skolen. Hverken i forhold til at føle en generel identifikation med skolen og rollen som studerende, i forhold til at have et socialt tilhørsforhold til sine medstuderende eller i forhold til indtrykket af skolen som kvalificeret uddannelsesinstitution. Der er heller ingen sammenhæng mellem, hvor strikt eleverne opfatter skolens regelsæt, og deres emotionelle tilknytning til skolen. For det andet viser resultaterne, at elevernes opfattelse af, hvorvidt deres specifikke uddannelse var spændende og brugbar, har den største indflydelse på deres emotionelle tilknytning blandt de undersøgte forhold. Det samme kan, i lidt lavere grad, siges om elevernes selvopfattelse i forhold til, hvor godt de passer ind blandt deres klassekammerater. Disse sammenhænge er positive og øger således elevernes emotionelle tilknytning til deres skole og mindsker på sigt, ifølge forfatterne, også sandsynligheden for frafald. Udover hovedresultaterne viser undersøgelsen, at en stigning antallet af elever, der finder studiet svært, mindsker deres generelle tilknytning til skolen, men det mindsker ikke deres følelse af at høre socialt hjemme på skolen, eller deres opfattelse af skolen som et kvalificeret uddannelsessted. Elevernes opfattelse af graden af autonomi påvirker derimod deres tilknytning til skolen, både i forhold til socialt tilhørsforhold og den generelle tilknytning og identifikation med det at være studerende, i en negativ retning. Studiets resultater peger således samlet på, at elevernes opfattelse af, at deres uddannelse har en vis værdi, ved at de føler sig godt tilpas socialt på uddannelsesstedet, samt at de selv opfatter deres specifikke uddannelsesretning\n28 26 FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE som værdifuld, uden at den er alt for fagligt vanskelig, og for meget er overladt til elevernes selvbestemmelse.de syv danske studier I en undersøgelse foretaget af Danmarks Evalueringsinstitut (2013) er formålet at tilvejebringe viden dels om de forhold, der har betydning for studenternes uddannelsesvalg og forløb, dels om de tanker og forestillinger om uddannelse, der findes blandt gruppen af studenter, som vælger at tage både en gymnasial uddannelse og en erhvervsuddannelse. Studiet er en mixed methods undersøgelse, hvor der er gjort brug af data vedrørende studenter fra årgang I undersøgelsen ses bort fra dimittender fra studenterkurser, hf enkeltfag og personer med international studentereksamen. Undersøgelsen bygger på følgende kvalitative og kvantitative datakilder: Registerundersøgelse baseret på data leveret af Danmarks Statistik Spørgeskemaundersøgelse blandt studenter fra 2007, der per oktober 2011 er i gang med eller har gennemført en erhvervsuddannelse 20 semistrukturerede telefoninterview med studenter, der er i gang med eller har gennemført en erhvervsuddannelse. Andelen af studenter fra overgang 2007, der er i gang med eller har afsluttet en erhvervsuddannelse, udgør 13 procent svarende til personer. Resultaterne af undersøgelsen tegner et overordnet billede af, at de studenter, der fortsætter på en erhvervsuddannelse, har været glade for deres gymnasietid, har karakterer, der ligger noget under andre studenters, og giver udtryk for, at de godt kunne have tænkt sig en mere praktisk rettet undervisning. Studenterne på erhvervsuddannelserne opfatter ikke deres studentereksamen som spildt tid, men snarere som en opkvalificering af deres kompetencer, der stiller dem bedre på arbejdsmarkedet, giver dem større valgmuligheder i forhold til efteruddannelse og giver dem tid til at modnes, inden de skal vælge erhvervsretning. En femtedel af studenterne på erhvervsuddannelserne overvejede at begynde på en erhvervsuddannelse efter grundskolen, men valgte til sidst gymnasiet. Det er et gennemgående træk, at studenterne oplevede, at valget mellem en gymnasial uddannelse eller erhvervsuddannelse efter grundskolen var me\n29 FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE 27 get skelsættende, men samtidigt ikke et vanskeligt valg. De fleste anskuer gymnasiet som en naturlig forlængelse af grundskolen. Et fælles karakteristika for studenterne, som vælger en erhvervsuddannelse efterfølgende, er, at de oplevede valgt af en erhvervsuddannelse efter grundskolen som et skælsættende sporskifte, hvor valget af en erhvervsuddannelse efter gymnasietiden oplevedes som et enkelt skridt på vejen. Ca. to tredjedele overvejer at tage en anden uddannelse på et senere tidspunkt. Overordnet viser undersøgelsen, at valget af en gymnasial uddannelse af mange opleves som en naturlig fortsættelse af grundskolen, hvorfor det diskuteres, i hvilket omfang dette hænger sammen med grundskolens og især udskolingens indretning. Det konkluderes på baggrund af undersøgelsen, at det derfor er vigtigt at undersøge, om og i givet fald i hvilket omfang grundskolen i sin struktur og kultur og i sit indhold peger hen mod og forbereder til de gymnasiale uddannelser. Det konkluderes, at mulighederne for at åbne grundskolen overfor erhvervsuddannelserne, fx ved at udvikle de praktiske fags placering og rolle i grundskolen, burde undersøges. Pless og Katznelson (2005) har undersøgt, hvilke faktorer der motiverer valget af en erhvervsuddannelse set i forhold til en gymnasial uddannelse, 10. klasse eller ufaglært arbejde blandt elever på grundskolens ottende og niende klassetrin. Studiet indbefatter således undersøgelser af elevernes foreløbige præferencer, deres forestillinger om og indtryk af uddannelsesvalget, uddannelsernes indhold, elevernes forestillinger om sammenhængen mellem uddannelsesvalg og senere erhvervsmuligheder samt skolens og forældrenes rolle i forhold til uddannelsesvalg. Studiet anvender et overvejende casestudiebaseret design, hvori kvalitative data fra interviews med elever og vejledere fra 12 niendeklasser samt en række observationer af vejledningssamtaler, forældresamtaler, forældremøder og lignende indgår. Der er også indhentet yderligere kvalitative data fra blandt andet elevernes evalueringer af praktikforløb og stile, hvori eleverne beskriver deres forestillinger om fremtidige studievalg. Disse suppleres med deskriptiv statistik baseret på spørgeskemaer besvaret af elever fra ottende klasse. Studiets samlede resultater i forhold til tilvalget af erhvervsuddannelser peger på to væsentlige forhold. For det første er der forskel på de elever, der i ottende\n30 28 FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE klasse tilkendegiver, at de overvejer at vælge tekniske erhvervsuddannelser, og dem, der hælder til mere handelsorienterede erhvervsuddannelser. Drenge fra hjem med lavere uddannelsesniveau vælger oftest de tekniske erhvervsuddannelser frem for andre, og dette sammenfalder med, at de tekniske erhvervsuddannelser har langt lavere social status end både de gymnasiale uddannelser og de handelsorienterede erhvervsuddannelser. For det andet tegner studiets resultater et billede af, at eleverne overordnet forstår uddannelsesvalget som et valg mellem helt praktiske og helt boglige uddannelser, der foregår på henholdsvis en teknisk skole eller et gymnasium. Boglige uddannelser opfattes videre som finere blandt eleverne, og som noget der er forbeholdt de kløgtigere elever. I det hele taget peger resultaterne på, at de unge opfatter valget af ungdomsuddannelse som en form for prestigehierarki med de tekniske erhvervsuddannelser langt nede ad rangstigen. Endelig peger studiets resultater på, at eleverne har en lav grad af kendskab til de uddannelser, de skal vælge imellem, samt til sammenhængen mellem uddannelsesvalg og forskellige erhverv. Meget tyder også på, at en stor andel vælger gymnasiale uddannelser for at udskyde et mere definitivt uddannelsesvalg til senere i livet, hvilket ikke i samme grad synes at være tilfældet for de elever, der hælder mod at vælge erhvervsuddannelserne. Andersen (2005) har undersøgt sammenhænge mellem en række forhold: køn, familiemæssig baggrund, fagligt niveau i niende klasse og interesser og elevernes valg af ungdomsuddannelse, herunder erhvervsuddannelser, efter niende klasse. Rapporten bygger på data fra PISA undersøgelsen fra 2000, hvor elever fra årgangene 1983 og 1984 fik testet deres færdigheder, ligesom de besvarede et spørgeskema om egne forhold. I 2004 blev af de testede elever fra årgang 1984 interviewet vedrørende valg af uddannelse, interesser, og hvad der havde betydning for valg af uddannelse efter niende klasse. I nærværende rapport anvendes kun data fra 2004, og undersøgelsen er dermed et tværsnitsstudie. I rapporten undersøges sammenhænge mellem valg af uddannelse og elevernes begrundelser for valg af uddannelse gennem kvantitative analyser. Der skelnes mellem tre erhvervsuddannelser: 1) handelsskolernes uddannelser (bortset fra hhx), 2) uddannelser på tekniske skoler og social og sundhedsud\n31 FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE 29 dannelser (SOSU), 3) fire gymnasiale uddannelser, det almene gymnasium, hf, htx og hhx. De tekniske skoler omfatter en række meget forskellige uddannelser såsom bygge og anlæg, mekanik, håndværk, teknik og service. Eleverne på hver af de syv uddannelser blev præsenteret for 14 forskellige forhold, der hver især kunne have haft betydning for beslutningen om, hvad de skulle lave efter grundskolen. Vægten af forholdene udregnes for eleverne på hver af de syv uddannelser, så elever der valgte forskellige uddannelser, kan sammenlignes. Overordnet viser rapportens resultater, at elever på erhvervsuddannelserne i højere grad end elever på de gymnasiale uddannelser samlet set angav skoletræthed, behov for at tjene penge og positive erfaringer fra erhvervspraktik som begrundelser for valg af uddannelse. En fjerde væsentlig begrundelse for valg af erhvervsuddannelse var fremtidige beskæftigelsesmuligheder, men denne begrundelse var mere væsentlig for elever fra de gymnasiale uddannelser. Faglige interesser var en af de væsentligste begrundelser for valg af uddannelse for både elever fra de gymnasiale og de erhvervsrettede uddannelser. For elever fra handelsskoler og SOSU var det dog en mindre væsentlig begrundelse sammenlignet med elever fra det almene gymnasium, htx og de tekniske skoler, hvor det for sidstnævnte var den væsentligste begrundelse. Danmarks Evalueringsinstitut (2012) har undersøgt, hvilke typer af indsatser eleverne i 10. klasse tilbydes efter indførelsen af nye regler, og hvilke faktorer der har betydning for at øge elevernes motivation for at starte på en ungdomsuddannelse. De nye regler om 10. klasse, der er trådt i kraft fra skoleåret 2008/09, handler bl.a. om, at 10. klasse skal målrettes de elever, som efter 9. klasse har behov for yderligere faglig opkvalificering og afklaring af uddannelsesvalg for at kunne gennemføre en ungdomsuddannelse. Denne evaluering er anden del ud af tre dele af en større evaluering af 10. klasse. Studiet er udformet som et longitudinelt kohortestudie, der udover at inddrage data fra første del af evalueringen, indsamler data ved hjælp af telefoninterviews med 15 lærere i 10. klasse, spørgeskemaundersøgelse blandt elever i 10. klasse (N=2.902) og spørgeskemaundersøgelse blandt lærere i 10. klasse (N=558). Analysestrategierne består af (1) en deskriptiv analyse, (2) sammenholdelse af elevspørgeskemabesvarelser fra 9. klasse og 10.klasse og (3) ved\n32 30 FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE hjælp af en statistisk model en undersøgelse af, hvilke faktorer der har betydning for, om eleverne øger deres motivation for en ungdomsuddannelse. Resultaterne viser, at der er stor variation i, hvilke indsatser der tilbydes i 10. klasserne. Indsatserne er særligt afhængige af, hvilken skoleform der udbyder 10.klasse (10. klasse på folkeskole, 10. klasse center, ungdomsskole, privatskole/friskole eller efterskole). 10. klassetilbuddene på folkeskolerne og i 10. klassecentrene vægter brobygning højt og tilbyder længerevarende brobygningsforløb. I løbet af brobygningsforløbet etableres desuden et længerevarende samarbejde med ungdomsuddannelserne rettet mod at udvikle brobygningsforløbene. Ligeledes prioriterer ungdomsskolerne de afklarende indsatser, fx ved at der ligeledes er hyppigere obligatoriske brobygningsforløb. På efterskolerne er vejledning i højere grad tilgængelig sammenlignet med andre skoleformer ved, at vejledere også er lærere på efterskolen og derfor er lettere tilgængelige for eleverne, når de har behov for vejledning. Når elevernes vurderinger af deres egen uddannelsesparathed, skoletrivsel og motivation i 10. klasse sammenholdes med deres vurderinger i 9. klasse, ses, at den gruppe, der havde de laveste vurderinger i 9. klasse, giver mere positive vurderinger i 10. klasse. De ændrer især deres vurderinger af, hvor vigtigt det er for dem at få en ungdomsuddannelse, hvor godt de synes om at gå i skole, deres relationer til klassekammerater og lærere og deres egne personlige og sociale kompetencer. Den samlede elevgruppe udvikler sig dog ikke i samme grad. Studiet viser desuden, at der er stor forskel på elever, der starter på en erhvervsuddannelse efter henholdsvis 9. klasse og 10. klasse. De elever, der starter på en erhvervsuddannelse efter 10. klasse, vurderer deres egen uddannelsesparathed, skoletrivsel og motivation mere positivt på de fleste parametre end de elever, der er startet på en erhvervsuddannelse umiddelbart efter 9. klasse. Særligt er der forskel på elevernes vurderinger af deres faglige kompetencer og trivsel i skolen. Det fremhæves i evalueringen, at det har positiv betydning for elevernes udvikling af motivation for ungdomsuddannelse i løbet af 10. klasse, at de har været tilfredse med valget af valgfag og linjer i 10. klasse, og at den vejledning,\n33 FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE 31 de har fået, har levet op til deres behov; især fremhæves vejledning om praktik og brobygning som særligt motivationsfremmende. I Grønborgs (2011) studie undersøges, hvordan elever på mekanikeruddannelsen reagerede på et fastholdelsestiltag bestående af obligatorisk boksetræning to gange ugentligt og udarbejdelse af sundhedsprofiler, hvor eleverne fik målt kondital, vægt, BMI, kolesterol, blodtryk, fedtprocent og muskelmasse. Erhvervsskolen, hvor undersøgelsen blev gennemført, havde sundhed og idræt som et af de centrale tiltag i deres handlingsplan for øget gennemførelse. Hensigten med tiltaget er at skabe sundere elever med mere selvtillid, disciplinering og respekt for lærerne samt et bedre sammenhold i klassen for herigennem at øge sandsynligheden for, at eleverne gennemfører uddannelsen. Studiet er et etnografisk feltstudie, hvor forfatteren var elev på et mekanikergrundforløb i 30 uger, og det empiriske materiale udgøres af feltnoter, interviewudskrifter og materiale om idrætsindsatsen. Der gik 28 elever, alle mænd, på uddannelsen, og forfatteren følger forløbet på lige fod med de andre elever. Forfatteren skriver, at der blandt eleverne både var modstand mod og tilfredshed med tiltaget, og på baggrund heraf konkluderes, at det er forsimplet at fremstille idræt og sundhed som løsning på komplekse frafaldsproblemer. I artiklen fremanalyseres særligt elevernes modstand mod tiltaget. Højst to tredjedele af eleverne mødte op til idrætstimerne, og idrætslæreren holdt op med at føre fravær for nogle elever, da for meget fravær i sidste ende kunne risikere at føre til udsmidning, hvis reglerne blev fulgt bogstaveligt. Samtidig blev det sociale sammenhold blandt eleverne på forløbet undermineret p.g.a. de mange fraværende elever, selvom det illustreres, hvordan der blev udviklet et fællesskab på trods mellem de elever, der valgte ikke at møde til idrætstimerne. Modstanden forklares blandt andet med en manglende sammenhæng mellem idræt og sundhed på den ene side og elevernes forestillinger om, hvad det vil sige at være en mekaniker som modpol på den anden. Ifølge forfatteren opfattede eleverne idræts og sundhedsaktiviteterne som en trussel mod deres identiteter som voksne og mekanikere, og eleverne ønskede i stedet, at tiden på uddannelsesstedet skulle bruges på arbejdsrelaterede aktiviteter. Forfatteren ser en tendens til, at det hovedsageligt var de ældste elever, der ikke ønskede at deltage i idrætstimerne. Samtidig involveredes eleverne ikke i udviklingen af\n34 32 FORSKNINGSKORTLÆGNING AF HÅNDTERBARE tiltaget, hvilket antageligt mindskede deres motivation for at deltage i idrætstimerne. Forfatteren konkluderer, at boksetræning og udarbejdelse af sundhedsprofiler ikke nødvendigvis er velegnede til at skabe sammenhold og styrke de sociale relationer. Idræt rummer potentialer til at skabe øget gennemførelse gennem kammeratskab, trivsel og motivation, men tiltagene skal tilrettelægges på en måde, hvor der er variation, samarbejde og elevindflydelse. I et andet studie af Grønborg (2013) undersøges forholdet mellem på den ene side engagement og manglende engagement og gennemførelse og frafald på den anden side hos en gruppe elever på et mekanikerforløb. Manglende engagement, forstået som mangel på interesse for eller forpligtigelser over for det skolemæssige, anskues ikke som enten udelukkende institutionelt eller individuelt betingede, men som varierende i forskellige kontekster, hvor særligt sociale relationer spiller en stor rolle. Det undersøges særligt, hvordan elevernes engagement og manglende engagement i forskellige kontekster relaterer sig til muligheden for at blive en del af mekanikerkulturen og få en praktikplads. Empirien er indsamlet på samme mekanikerforløb som i det ovenfor beskrevne etnografiske feltstudie af Grønborg (2011). Undersøgelsen viser, at kulturen blandt eleverne på mekanikerforløbet var præget af en antiautoritær holdning og rå humor, hvor det var en del af kulturen at komme for sent til timerne, gå fra timerne og ikke at lave noget. Nogle af lærerne, der selv var tidligere automekanikere, legitimerede denne form for manglende engagement og kulturen blandt eleverne som noget, de selv kunne finde på, og som noget, der var en del af det at være mand og mekaniker. Elevernes manglende engagement i forhold til skolearbejdet var således en måde at blive en del af kulturen på på mekanikerforløbet. Videre viser undersøgelsen, at denne måde at agere på også var den rigtige måde at agere på i forhold til at få og holde på en praktikplads, hvor kemi og humor spillede en større rolle end elevernes kompetencer. Hermed viser undersøgelsen overordnet, at der ikke er et lineært forhold mellem henholdsvis engagement og gennemførelse og mellem manglende engagement og frafald. Elevernes manglende engagement i forhold til skolearbejdet er samtidig et engagement i forhold til elevkulturen, men for at gennemføre


Verdensomspændende virus har ramt Danmark: Mindst 300 er inficeret - TV 2\n15. maj. 2017, 11:16\nCenter for Cybersikkerhed: Nogle vil være blevet inficeret\nRockergruppen Satudarahs klubhus er lukket\nKunstner: - Giv mig mine malerier tilbage - jeg kigger den anden vej\nKøbenhavns Politi har offentliggjort identiteten på den dræbte teenager\nStor redningsaktion efter person til søs\nTidligere rejseholdschef: Har aldrig oplevet noget lignende\nKommune skruer op for forbyggende arbejde\n16-årig dreng skudt på ydre Nørrebro\n- Wanncry er ved at vågne i Danmark. Vi er oppe på minimum 300 infektioner herhjemme på nuværende tidspunkt, skriver it-sikkerhedsekspert hos virksomheden CSIS, Peter Kruse på Twitter.\nDe er blevet ramt af weekendens angreb\nDet russiske indenrigsministerium er blevet ramt på op mod 1000 computere.\nDeutsche Bahn er blevet ramt på sine informationstavler.\nBilproducenterne Nissan og Renault blev ramt, hvor flere fabrikker var nødt til at lukke ned i en periode.\n- Foto: YONHAP / Scanpix Denmark\nSydkoreas største biografkæde er ramt. Både deres servere og informationstavler har været nede.\nI Brasilien har man måttet lukke ned for adgangen til flere statslige hjemmesider.\nHospitaler i Storbritannien\n- Foto: NEIL HALL / Scanpix Denmark\nEn række hospitaler i England blev ramt, hvilket betød, at en lang række operationer blev aflyst.


SOMMER, LEG OG BOR VI DET FORKERTE STED? | SIGNE MØRKEBERG SJØSTRØM\nSOMMER, LEG OG BOR VI DET FORKERTE STED? – SIGNE MØRKEBERG SJØSTRØM\nIndlægget indeholder affiliate links! Jeg er blevet total glad i låget og en smule forelsket i de\nDet er altid dejligt, når solen skinner! At smide et tæppe på græsset, en kurv med legetøj, en ekstra med snacks ( + lidt til mødrene ) og en sej legekammerat, er det altså pisse hyggeligt at være ude i det fri. Forleden dag mødtes vi med Johan og hans mor, Caroline. Som kærlighedsvæsnet og jeg har kendt siden mødregruppe-tiden. Dem tilbringer vi enormt meget kvalitetstid med og det er pisse skønt at se de to små lege og udvikle sig sammen! Vi bor i samme ejerforening og deler derfor også gård – det er nemt lige at komme på besøg en times tid om eftermiddag. Virkelig lækkert! De flytter desværre også snart. Og vi kommer til at mangle og savne dem enormt meget i hverdagen!\nHvilket fik mig til at tænke, bor vi det forkerte sted? Ens behov ændre sig sindsygt meget i takt med at man får barn. Jeg mener, jeg har haft et behov for at bo inde i byen. At være tæt på alting. Storbyens puls og cafeerne lige i nærheden. Det var mit behov men det har ændret sig en smule! Trods jeg stadig elsker storbyen, så ville jeg nyde at have en have, jeg ville elske at kærlighedsvæsnet kunne tumle rundt. På længere sigt, ville jeg elske at kunne lad hende cykle. Ja jeg er en landsby-tosse, der er fanme ikke chancer for min lille fis skal cykle alene rundt i Københavns gader! Og det er IKKE til diskussion! Jeg må indrømme, at bo på landet trækker lidt i mig. Her har jeg svoret, at jeg aldrig ville flytte tilbage på landet. At storbyen ville være mit hjem i resten af mine dage. Må dog indrømme, at det ind imellem kunne være lækkert at falde i søvn uden bilernes brummen. Vigtigst af alt, det ville være mere trygt for mig som mor, at vide mit barn ikke skal over meget trafikeret veje på vej i skole. Just saying!\nIndlægget indeholder affiliate links! Jeg er blevet total glad i låget og en smule forelsket i den gamle tusse ( også kaldet postmanden ). Idag har …


Forside Videoer om livet på OEG Karrierefokus\nDer venter en vigtig fremtid efter gymnasiet, og her arbejdes der målbevidst med alle elevers karrierekompetencer. Det betyder, at du får værktøjer og bliver motiveret til at træffe et videre uddannelsesvalg, som passer til netop dig.\nDet er gymnasiets opgave at forberede eleverne til videregående uddannelse. Med de mange videregående uddannelser, er det et svært valg for mange.\nI elevernes livslange karriereforløb kommer de til at træffe en lang række valg af uddannelse og job. Vi arbejder systematisk med at udvikle elevernes evne til at træffe valg og være tryg ved at træffe sådanne valg. Det kræver indsigt i job og erhverv, selvindsigt og indsigt i hvordan man træffer valg. Vi strukturerer arbejdet med karrierelæring gennem de tre år, så det bliver en naturlig del af det faglige og tværfaglige arbejde.\nOEG har en særlig baggrund for at beskæftige os med karrierelæring, idet vi har stået i spidsen for projektet ‘Karrierefokus’.\nKarrierefokus er et projekt om karrierelæring med gymnasier, videregående uddannelser og Studievalg i Region Hovedstaden.


Små erotiske fortællinger - Bogvægten\n11 fortællinger om erotik og magt – kvindemagt. Eksempelvis er der kvinden, der går så langt som til at bedøve sin partner for med møje, besvær, anvendelse af en kørestol og håndjern at bugsere sit byttedyr hjem i køjen.\nI novellen Gåtur har hovedpersonen i særlig grad gjort ordene … få appetit ude og spise hjemme til sit eget motto. Og kvinden i Tusindfryd får modet til at gøre op med sine fordomme og flytter sammen med to mænd – tilsyneladende med den rene idyl til følge, mens Fødselsdagsfest handler om en anden kamp med fordommene, da den kvindelige hovedperson bestemmer sig for at få et forhold udenfor ægteskabet.\nMest overraskende er fortællingen Hjemlig hygge, der også handler om en kvinde, der tager sagerne i egen hånd. Bortset fra den erotiske kant ligner den meget Finn Søeborgs novelle Middag for to fra 1969, der først og fremmest handler om ægte ensomhed. Men hvor Søeborg rører ved det ensomme og ulykkelige menneske, så er Grethe Jacobsens hovedperson mere irriteret end egentlig ulykkelig og ensom. Måske har begrebet ensomhed ændret sig i løbet af de seneste 40 år?\nDe fleste af fortællingerne har en klar og sommetider overraskende pointe. En enkelt fortælling Interndating – en bolleven er lidt vanskeligere at gennemskue.\nErotikken i de mange noveller røber ikke ingen sprudlende nyheder – tilsyneladende består det sværeste valg i, om akten skal finde sted i sengen eller på køkkenbordet. Dialogerne er formelle og hverken influeret af tidens slang eller af de personligheder, der ytrer sig, mens mange af fortællingerne trods stivheden er præget af en vis opfindsomhed.\nForrige Sprængfarligt hjerte\nNæste Skriv en hest


Skift adresse post danmark\nSkift adresse post danmark. Meld flytning\nSite map Flytning i Danmark Find danmark Bliv kunde. Ønsker du et lignede skilt på postkassen på din nye adresse, skal du tilmelde dig ordningen igen med din nye adresse. Adresse af borger. Registreringen har både betydning for tildelingen af offentlige ydelser og tilskud og for jeres bidrag til forsørgelsen af skift. Hvem skal du egentlig give besked når du flytter? Desuden er det også en god idé at melde flytning til din teleudbyder - altså der hvor du måtte have din tv- og internetpakke. Du har også mulighed for at få eftersendt post til din nye, midlertidige adresse. Når du flytter, skal du melde adresseændring via abel.kosreqor.se Midlertidig adresseændring ikke længere en mulighed. Det er desværre ikke længere muligt at. Du skal melde flytning til kommunen senest fem dage, efter du har skiftet bopæl. Flytning i Danmark. Du skal melde flytning til kommunen Kommunen kan ændre din adresse i CPR. Kommunen har Hvordan får jeg stadig post til døren ?.\nSKIFT ADRESSE POST DANMARK - den farveløse tsukuru. Information\nSkift adresse post danmark, driftsproblemer you see Folkeregisteret\nHvis du ikke vil acceptere cookies, vælg Nej til cookies. Hvis du accepterer cookies, vælg Accepter cookies eller klik dig videre på siden. Meld flytning: Du skal huske at melde flytning til Post Danmark, når du flytter til en ny adresse. Så er du sikker på stadig at modtage din post. After login you will be directed to your profile page. Du kan dog stadig modtage post på en anden adresse. Use NemID; Use Post Danmark password. Du kan dog stadig modtage post på en anden adresse. Du skal blot sørge for, at posten er adresseret direkte til den adresse, du gerne vil modtage den på. Ændringen skyldes, at vi som led i omstillingen af PostNord fremover kun bruger oplysninger om adresser og adresseændringer fra CPR-registeret, der er det officielle register i Danmark. Hvad er en c/o-adresse? Hvis du flytter ind hos en ejer eller lejer, og dit eget navn ikke står på døren, skal du angive ejerens eller lejerens navn i feltet 'Hos (c/o er en forkortelse for det engelske udtryk "Care of")'. Du kan ikke registreres i CPR på en c/o-adresse, hvis du ikke rent faktisk også bor der. aktiver kort danske bank Adresse du flytter, skal du danmark flytning til Post Danmark, så de ved at du har flyttet adresse, og så du er sikker på at blive ved med at modtage din post og ikke mindst modtage den skift din nye adresse. Du kan melde flytning til Post Danmark post deres hjemmeside, hvor post bruger deres service ePosthuset. Når du flytter adresse og skal adresse flytning til Danmark Danmark, skal du bruge deres online service, skift. Her skal du logge ind med nemID og angiver din nye adresse.\nFolkeregister- og Postadresse. Folkeregister - du har 5 dage. Du har 5 dage til at ændre din folkeregisteradresse, efter du er ankommet til Danmark. Du skal. jan Når du flytter adresse skal du også huske at melde flytning til både som PostNord også tilbyder, så længe det er indenfor Danmarks grænser. du flytter til, og det skal foregå senest fem dage efter, du har skiftet bopæl. jun Skift adresse i folkeregistret og 15 andre instanser, der skal have besked om PostNord eftersender som udgangspunkt din post i 6 måneder, medmindre DMI: Danmark er delt helt op: Her vil der være godt- og dårligt vejr. 1. feb Hvis du vælger af skifte adresse hér, så modtager Post Danmark automatisk dine oplysninger om din nye folkeregisteradresse. Linket til. apr PostNord får så automatisk besked om den nye adresse. Du skal selv i den kommune, du flytter til senest fem dage efter, du har skiftet bopæl. Meld flytning til Post Danmark her. Få eftersendt din post – Post Danmark videresender din post. Når du har givet Post Danmark besked om dine nye adresse, eftersender de din post. Det vil sige at alt post som sendes til dit navn på den gamle adresse, automatisk bliver omadresseret og leveret på din nye adresse. Det er smart!\nSKIFT ADRESSE POST DANMARK - motion i pilleform. Information\nNår du flytter, skal du melde flytning til Post Danmark, så de ved at du har flyttet adresse, og så du er sikker på at blive ved med at modtage din post og ikke mindst modtage post på din nye adresse. Du kan post flytning til Post Danmark danmark deres skift, hvor danmark bruger deres service ePosthuset. Når du flytter adresse og skal melde flytning til Post Danmark, skal du bruge skift online service, ePosthuset. Her skal du logge ind med nemID og angiver din nye adresse. Her kan du også ændre tilmeldinger og adresse omkring adresse af post. Meld flytning til Post Danmark her.\nMeld flytning til Post Danmark, når du får ny adresse skift adresse post danmark Accepter cookies. abel.kosreqor.se bruger cookies til statistik og optimering af indhold. Hvis du ikke vil acceptere cookies, vælg Nej til cookies. Hvis du accepterer cookies, . Husk at folkeregisteret skal modtage din ændring af adresse max 5 dage efter flytningen. Læs mere om “Når du skal flytte” på abel.kosreqor.se Ændring af adresse hos Post Danmark. På abel.kosreqor.se kan du også anmelde flytning til Post Danmark via ePosthuset. Gå til .\nSkifter du bopæl fra en adresse til en anden i Danmark, får vi automatisk din nye adresse fra Folkeregisteret. Det er kun, hvis du har hemmelig adresse, eller.\nMeld flytning når du skifter adresse — Sådan gør du. salg af anparter skat\ntilbehør til velkomstdrink\nEfter Post Danmark er blevet til Post Nord er der kommet nye regler, når du skal melde flytning. Tidligere skulle du både melde flytning på borger.\nAfter login you will be directed to your profile page. Du kan dog stadig modtage post på en anden adresse. Use NemID; Use Post Danmark password. Meld flytning: Du skal huske at melde flytning til Post Danmark, når du flytter til en ny adresse. Så er du sikker på stadig at modtage din post. jun Skift adresse i folkeregistret og 15 andre instanser, der skal have besked om PostNord eftersender som udgangspunkt din post i 6 måneder, medmindre DMI: Danmark er delt helt op: Her vil der være godt- og dårligt vejr. Du skal melde flytning til Post Danmark, for at modtage post på din nye adresse i Danmark. Post Danmark vil også eftersende breve, blade og magasiner, som er sendt til din gamle adresse. Har du en NemID, kan du ændre din postadresse på hjemmesiden abel.kosreqor.se, som vil .\nSkift adresse post danmark, udlejning af duge horsens Folkeregisteret\nHvis du flytter, skal du senest fem dage efter, du er flyttet, melde flytning til folkeregisteret i den kommune, du er flyttet til. PostNord får så automatisk besked om den nye adresse. Hvis din flytning adresse den nye adresse er af permanent karakter, skal du melde din adresseændring til folkeregisteret i den kommune, du flytter til senest fem dage efter, du har danmark bopæl. I de fleste kommuner kan du tidligst melde din flytning post uger før, du flytter. Anmeldelsen skift digitalt via borger. Skift skift og undgå at havne i ærgerlige situationer med danmark huskeliste og guide over de forskellige instanser, der skal kontaktes ved adresseændring. At skulle flytte kan både være adresse glæde eller en sorg, men uanset hvordan du har det med selve flytningen, kommer du ikke uden om at skulle skifte adresse. Det er heldigvis ikke besværligt som sådan, men det er let at komme til at glemme en eller flere af de instanser, der skal have post, så her får lige et hurtigt overblik over, hvem du skal huske at tage kontakt til:.\nDu kan få Post Danmark til at sende din post videre til din nye adresse, således at du ikke går glip af de magasiner, blade og lign. som bliver sendt til din adresse. Hos Post Danmark kan du også ændre din adresse online, du skal blot være tilmeldt deres ePosthus, er du ikke det kan du nemt oprette dig. 9/8/ · Efter Post Danmark er blevet til Post Nord er der kommet nye regler, når du skal melde flytning. Tidligere skulle du både melde flytning på abel.kosreqor.se og til Post Danmark, men det er nu blevet meget nemmere. Nu skal du kun melde flytning på abel.kosreqor.se Har du allerede meldt flytning til abel.kosreqor.se, skal du ikke foretage dig yderligere. Det er ikke længere muligt at melde midlertidig flytning. Du kan dog stadig modtage post på en anden adresse. Du skal blot sørge for, at posten er adresseret direkte til den adresse, du gerne vil modtage den på. Husk at dit navn skal stå på postkassen Meld særlig adresseændring, ved . Hvis du ønsker, at vi ikke videregiver din adresse, skal du bede om hemmelig adresse hos PostNord. du giver os besked ved at bruge vores kontaktformular - vælg Flytning (Særlige adresseændringer) og dernæst Frabede videregivelse af information (Hemmelig adresse) i kontaktformularen. Meld flytning - midlertidig flytning\nHvem skal du melde flytning til? Læs mere og selvbetjeningsløsninger\nvesterborg blomster åbningstider\nMeld flytning: Når du har fået pakket dit liv ned i kasser, proppet flyttebilen og sagt farvel til dit gamle hjem, er det ikke kun vigtigt, at du husker alle flyttekasser - du skal også huske at melde skift af adresse. Der er forskel på, hvorvidt du blot flytter for en midlertidig periode eller om du rykker teltpløkkerne op permanent. Hvis du danmark flytter permanent - eksempelvis hvis du skal ud og rejse nogen måneder - så er der mulighed for, at din post kan blive opbevaret på posthuset, indtil til du kommer tilbage igen. Du har også mulighed for at få eftersendt posten til din nye, midlertidige adresse. Post du adresse flytter adresse permanent, skal du melde flytning, og det skal du gøre til flere instanser.\nSkift adresse post danmark 4.2\nSiguiente: Kiss kost opskrifter » »\nAnterior: « « Hvor stor radiator\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Skift adresse post danmark abel.kosreqor.se


Guide: Offentlig transport i Dublin - Billetter, kort & gode råd\nBliv klar til din rejse med denne store guide til offentlig transport i Dublin.\nNår man skal besøge en ny by første gang, kan noget af det mest frustrerende være at finde ud af den offentlige transport. Hvor skal man købe billetter, hvor ligger stoppestederne, hvad koster det osv.\nHvis jeg kan, så forbereder jeg mig så grundigt som muligt hjemmefra og sætter mig ind i de forskellige muligheder.\nHvis du har planer om at besøge Dublin i nærmeste fremtid, vil jeg gerne hjælpe dig med at forstå hvordan offentlig transport i Dublin foregår.\nIsær i Dublin er det nemlig den bedste måde at komme rundt på, udover på gåben selvfølgelig.\nFå en forsmag på Dublin i videoen her (guiden til transport fortsætter under videoen):\nJeg håber at du med denne guide kan undgå den værste frustration over at skulle lære systemet at kende.\nAllerførst vil jeg give dig en super nem løsning hvis du ønsker at bruge offentlig transport i Dublin.\nLeap Visitor Card – den nemmeste løsning\nPriser på Leap Visitor Card\nDublin Bus – den største udbyder af offentlig transport\nPlanlæg og find din rute\nVigtige tips når du skal køre med bus i Dublin\nEkstra Tip: Hop-on Hop-off busser\nLuas – sporvognene i Dublin\nDART – S-toget i Dublin\nDublinbikes – tredages billet\nInformation om Leap Card.\nInden jeg går i gang med at forklare om de forskellige transportmuligheder vil jeg fortælle om Leap Card da dette er klart den nemmeste og billigste løsning hvis du har påtænkt dig at bruge den offentlige transport.\nLeap Card er Dublins svar på rejsekortet, og kan bruges i Dublin Bus, Luas, og Dart. Mulighederne bliver gennemgået efter dette afsnit.\nYdermere kan kortet også bruges til transport til og fra lufthavnen, hvilket er grunden til jeg vælger at starte med at fortælle om netop dette.\nDu kan købe kortet online her eller på udvalgte salgssteder i Dublin – dem finder du her:\nBus- og Rejse- informationscenter, Ankomsthal T1\nSpar, Ankomsthal T2\nWHSSmith, Ankomsthal T1\nInformationscenter Discover Ireland, 14 Upper O’Connell Street\nInformationscenter Visit Dublin, 25 Suffolk Street\nAlt efter hvor længe du er i Dublin kan du købe et Leap Card der passer til antal dage.\nEr du usikker på hvor længe du bliver, kan du på de samme salgssteder forlænge dit kort.\nBørn rejser for ca. en tredjedel af prisen\nDen valgte periode starter fra første gang du bruger kortet. Det vil sige du kan sagtens købe det en eller flere dage før det skal bruges.\nLæs også min guide til transport fra Dublin lufthavn til centrum.\nNavnet siger jo næsten det hele, i Dublin kan du ikke undgå at møde de klassiske gule dobbeltdækkere med navnet Dublin Bus.\nDer er over 100 ruter i byen, og hvis du kan få et sæde på det øverste dæk, får du en god udsigt med i købet.\nUlempen er at at de kan være ret langsomme pga. de mange stop på deres rute og den tætte trafik i Dublin, men til gengæld har du fordelen ved et mangfoldigt valg når du skal fra a til b samt hyppige afgange.\nVær opmærksom på at du kun kan betale med kontanter i bussen hvis du har det korrekte beløb klar, sedler er no-go i busserne og hvis du overbetaler, så får du en kvittering som du kun kan indløse på Dublin Bus’ kontor på 59 Upper O’Connell Street.\nHer kan du også finde busplaner i papirform, få informationer, købe billetter og få svar på alt andet du måtte have spørgsmål om vedr. Dublin Bus\nNår du skal finde eller planlægge din tur, kan du enten bruge Google Maps eller Dublin Bus’ officielle hjemmeside. Siden er ret funktionel. Du kan finde stoppesteder, køreplaner, ruteplanlægger, prisberegner, bruge kortsøgning og meget mere.\nDet hele fås selvfølgelig også i en App til enten Android eller iPhone.\nGoogle Maps fungerer dog også fremragende til at finde rundt med offentlig transport i Dublin.\nLigesom mange andre lande har visse kutymer og uskrevne regler er der også ting man bør vide inden man hopper om bord hvis man gerne vil undgå at skille sig ud og være til gene for buschauffører og andre passagerer.\nDu skal give tegn til at du vil med bussen, ellers stopper den ikke\nDer er køkultur i Dublin, også når man stiger på bussen\nMan går altid ind af bussen ved fordøren\nDer må ikke tages bagage med på det øverste dæk, der er ikke plads\nDet er ikke tilladt at stå op på øverste dæk\nDu skal selv holde øje med dit stoppested og trykke “stop”, gerne i god tid da busserne tenderer til at have fart på\nSig gerne tak for turen til chaufføren når du står af, det betragtes som almindelig høflighed i Dublin\nHvis du har kørt bus i Edinburgh, så minder busserne i Dublin meget om dem.\nI London er de f.eks. noget mere kølige… 😀\nHvis du mest har planer om at se seværdighederne i centrum og kun skal bruge busserne i forbindelse med dette, så kan det måske bedre betale sig for dig at bruge Hop-on/ Hop-off busserne.\nLæs også den store guide til seværdigheder i Dublin.\nDer findes forskellige muligheder alt efter hvad du vil se og hvilken type tur du vil have:\nDu kan købe billetterne hjemmefra her.\nDu kan også vælge City-kortet, hvor du får gratis adgang til 33 attraktioner.\nDer er kun 2 sporvognslinjer i Dublin, den grønne og den røde linje.\nDen grønne linje kører fra nord til syd, og den røde kører fra øst til vest.\nDu kan se nærmere på kortet over ruterne og stoppestederne her.\nLuas betyder, fart eller hastighed på irsk, hvilket mange finder lidt ironisk da der desværre dagligt er mange og store forsinkelser på de to linjer.\nSom turist er det måske ikke noget der betyder så meget, men det er til stor irritation for dem der bruger linjerne dagligt for at komme til og fra arbejde eller i skole.\nEfter planen skal sporgvognene køre hvert 5. eller 10. minut, men dog kun mellem 05:00 og 00:30\nDet anbefales at man passer på lommetyve i sporvognene.\nJeg vil helt klart stadig anbefale at købe et Leap Visitor Card, men alternativt kan der købes billetter i automaterne ved hver station.\nPriserne kan du se her.\nAutomaterne modtager stort set alle typer kreditkort.\nEn enkeltbillet er gyldig i 90 minutter, og en retur billet er gyldig hele dagen til en returkørsel.\nHusk at gemme din billet efter du er steget på. Der kan komme uanmeldt kontrol i alle offentlige transportmidler i Dublin.\nConnolly Station i Dublin.\nHvis du vil opleve eller rejse langs Dublins kystlinje så kan du tage toget.\nDART Står for Dublin Area Rapid Transit, og du kan finde mere information på den officielle hjemmeside.\nDu kan få mere information, købe billetter og tage toget fra en af de følgende tre stationer i Dublin by:\nJeg vil gerne nævne en sidste mulighed selvom den egentlig ikke hører under offentlig transport, men det er et super godt alternativ.\nDublin bliver mere og mere cykelvenlig, og man kan flere steder i byen leje de såkaldte Dublinbikes.\nMan skal dog være over 14 år for at benytte cyklerne. Det koster 5 Euro for tre dage, men der reserveres et depositum på 150 Euro på dit kort i tilfælde af at cyklen ikke returneres.\nCyklen er udstyret med anti-tyverisporing som du skal huske at bruge når du forlader cyklen\nHvis man vil begive sig ud i at cykle i Dublin, skal man selvfølgelig følge færdselsreglerne, de er meget lig de danske, men man skal huske at de kører i venstre side 😀\nDu kan læse mere om præcist hvordan man gør på denne side, hvis du ønsker at opleve byen på to hjul.\nJeg håber at du nu føler dig rustet til at gebærde dig via offentlig transport, når du rejser til Dublin.\nHav en god tur, eller som de ville sige i Irland: “Bíodh turas deas agat!”


AV systemer gør dine bygninger mere alsidige - Caverion\nModerne audiovisuelle (AV) systemer og præsentationsteknologi til virksomheder og uddannelsesinstitutioner\nNutidens kontorer er udstyret med skærme, lydudstyr, mikrofoner, kameraer og konference kommunikationssystemer. For at imødekomme kravene i det moderne arbejdsliv, skal alle disse audiovisuelle (AV) systemer være nemme at bruge og alsidige.\nInformations- og kommunikationsydelser Bygning\nAV-systemer understøtter distancearbejde - det nye normal\nI 2020 stod flertallet af traditionelle mødelokaler pludselig tomme, da distancearbejde næsten øjeblikkeligt blev en global standard efter Covid19-pandemiens udbrud. Udover at reducere sundhedsrisici har online møder vist sig at være effektive, miljøvenlige og omkostningseffektive.\nHar du nogensinde spildt tid på at forsøge at tænde en skærm eller på at finde et passende kabel? For at få mest muligt ud af online møder skal AV-systemerne være brugervenlige og intuitive. Når du investerer i professionelle installationer og kompatible komponenter, kan brugerne gå direkte i gang.\nPræsentationsteknologi som service er en enkel og alsidig løsning\nAlle moderne virksomheder har brug for præsentationsteknologi. Anskaf præsentationsteknologi med serviceordning, og du behøver ikke selv at bekymre dig om vedligeholdelse, opdateringer eller systemopgraderinger. Du kan i stedet regne med videokonferencesystemer af høj kvalitet, der er lette at tilslutte og altid klar til brug.\nVi kan også integrere AV-systemerne med dit bygningsstyringssystem. På den måde bliver data fra alle dine AV-systemer, såsom udnyttelsesgrader, en del af de analyser, der styrer den strategiske kontrol af bygningen.\nHold dine muligheder åbne med Caverions audiovisuelle systemer\nVi designer og implementerer løsninger, der er brugercentrerede, så de opfylder din organisations individuelle behov. Vi hjælper dig med at træffe de rigtige valg med vores færdige og modulære AV-as-a-service-pakker. Med AV-as-a-service-pakke står vi for at administrere driften af hele systemet gennem hele dets livscyklus, hvilket gør fremtidige udgifter forudsigelige. Da der ikke er behov for at investere i AV-systemer og -udstyr, kan investeringerne rettes mod kerneforretningsfunktionerne i stedet.\nDa vi også er eksperter i bygningslivscyklusser, kan vores AV-løsninger nemt integreres med andre af vores byggeteknologier. På den måde opnår du fleksibilitet, da du kan vælge at integrere med andre systemer alt efter behov.\nModerne AV-systemer gør din ejendom mere alsidig\nAudiovisuelle løsninger til fjernundervisning\nIndebærer løsninger, der giver brugerne mulighed for at se optaget eller realtidsindhold på næsten alle slags enheder. For eksempel, er det muligt at følge med i undervisningen i et andet lokale samt at oprette hybride rum til forskellige former for undervisning og foredrag.\nLøsninger til forretningsmøder, så du nemt kan dele indhold\nBrugervenlige løsninger, der sørger for at tilslutte din enhed til præsentationsplatforme og gør det nemt at dele indhold. Forbind mødedeltagere med samlet kommunikation via forskellige online mødesystemer, f.eks. Teams, Zoom eller Webex.\nForenkle dine møder med konferencesystemløsninger\nEn fleksibel og brugervenlig diskussionsplatform hjælper alle med at få deres stemme hørt. Et ideelt mikrofonsystem er enkelt og pålideligt og passer naturligt ind i dine mødepolitikker.\nInformationssystemer, der letter din kommunikation\nInformationssystemer kan bestå af individuelle skærme eller et stort netværk af skærme, der dækker hele landet og forvaltes centralt fra ét sted. Skærme kan tilsluttes mødelokale reservationssystemet og automatisk i konferencecentret eller lobbyen vise hvilke lokaler, der er reserveret og af hvem.\nOplysninger om dit kontrolrum indsamlet på en skærm\nKontrolrum er ofte nødvendige i sikkerheds-, operatør-, energi- og bygningsydelser, hvor systemernes status skal overvåges i realtid. Vi kan hjælpe dig med at opbygge præsentationsteknologien i dit kontrolrum for at vise information fra flere systemer sammen. Vi kan også hjælpe dig med at overføre billeder fra forskellige kilder til flere arbejdsstationer - som det ofte er tilfældet i operativsystemer og billeddannelsessystemer på hospitaler.\nOffentlige adresse- og beredskabssystemer\nAudiosystemer i offentlige rum er meget mere end en knitrende baggrundsradio i et indkøbscenter eller en morgenmeddelelse på en skole. Et audiosystem, der overholder de europæiske EN54-standarder, garanterer klar, høj kvalitet og behagelig lyd og fungerer som en del af din ejendoms evakueringssystem.\nKontakt os, og lad os designe et AV-system, der forenkler samarbejdet i din organisation.\nBæredygtig CO2 køling\nEt CO2 køleanlæg hjælper dig med at reducere CO2 fodaftrykket i dine ejendomme. Lær mere om vores…\nEnergirådgivning og energieffektivitetsstyring\nSe hvordan vores energieffektivitetseksperter kan optimere din bygnings tekniske systemer og…


MitSted- HelleJescika: En dejlig weekend\nAmalie og jeg har været os selv, denne weekend. Hans besøgte sin ven i Aabenrå og Asta har været\nhos mormor og morfar hele weekenden.\nFredag hyggede vi med et par af Amalies veninder og deres mor....en rigtig tøseaften, med pizza og Disney sjov. Lørdag nussede vi omkring, Amalie legede og jeg kom til bunds i vasketøjet....så længe det vare. Over middag kørt vi til venner i Århus, hvor der var total hygge og leg.\nI dag ahr vi også hygget med leg, dryppet starin, besøg. Kl 16. var alle hjemme igen.\nJeg har fået syet en ny pose til mit strikketøj. Valgte at lave en anden lukning, end den vi ser oftest. Snoeren er syet fast på og skal så vikles om posens top. Jeh har været ved at lege lidt med træhuse, men er ikke helt vild med resultatet. Min tålmodighed med at slibe var ikke stor nok.. Men de er fine nok til min sættekasse.\nIndsendt af Helle Jescika kl. 19.14\nMerete søndag, november 04, 2012\nLyder som en hyggelig weekend ;0)\nLene mandag, november 05, 2012\nej sikke da en hyggelig week-end, det er den slags week-ender, der gør at vi også holder til de mere over-bookede weekender.\nKaren mandag, november 05, 2012\nSikke dog en dejlig "total-afslapnings weekende" - lyder som flere døgns total hygge - skønt når der er mulighed for det


Spildevandsplan | Campingpladser\nSpildevandsplan / Det åbne land / Større private renseanlæg / Campingpladser\nI Holstebro Kommune er der ved Spildevandsplanens vedtagelse 3 aktive campingpladser uden for kloakopland: Bjerghuse Camping, Fjand Camping og Feriecenter, samt Trandum Camping.\nVinderup Camping og Gårdbutik\nBjerghuse Camping er en campingplads med 33 enheder, 33 pladser, hvilket svarer til ca. 100 personer. Campingpladsen ligger på adressen Bjerghuse 14, tæt ved Vesterhavet. Campingpladsens renseanlæg er et minibiologisk anlæg godkendt til 25 PE. Tilladelsen til etablering af det minibiologiske renseanlæg er givet af Holstebro Kommune i 2008, og anlægget er taget i brug i april 2009. Der er til fastlæggelse af dimensioneringen undersøgt det aktuelle vandforbrug over 5 år. Undersøgelsen viste, at belastningen fra campingpladsen var mindre end 25 PE (skønnet til ca. 20 PE).\nAnlægget består af en 3-kammers bundfældningstank på 10 m³ med efterfølgende biologisk rensning. Der er lavet en serviceaftale mellem leverandør og anlægsejer / driftsansvarlig. Jf. serviceaftalen indsendes resultaterne af udløbsprøverne fra anlægget til Kommunen. Prøven har i 2018 overholdt de udlederkrav, der er fastsat i godkendelsen af det biologiske renseanlæg.\nRenseanlægget udleder til en grøft med udløb i Hage Grøft, som løber til Nissum Fjord. Hage Grøft er ikke et målsat vandløb. Dermed skal grøften overholde basismålsætningen, hvilket vil sige, at den naturlige baggrundstilstand med tilfredsstillende dyre- og planteliv skal overholdes.\nDer er ført tilsyn med renseanlægget i forbindelse med etableringen. Der er ligeledes ført tilsyn med grøften, som udleder til Hage Grøft, før og efter etableringen af det minibiologiske anlæg. Før etablering var grøften grå-sort med tydelig spildevandspåvirkning, mens grøftens tilstand et stykke tid efter den biologiske rensning var påbegyndt, blev vurderet som tilfredsstillende.\nDen aktuelle belastning (målt som vandforbruget) er målt over en 5 årig periode. Det faktiske vandforbrug/belastningen er mindre end 25 PE, og derfor vurderes anlæggets kapacitet for værende tilstrækkelig.\nDer er ingen bemærkninger i forbindelse med serviceordningen, idet grænseværdierne for anlægget i de årlige udløbsprøver er overholdt.\nFjand Camping og Feriecenter er en campingplads med 200 enheder, 200 pladser, svarende til ca. 600 personer. Campingpladsen er beliggende på adressen Klitvej 16 i Fjand tæt ved Vesterhavet. Renseanlægget er et nedsivningsanlæg godkendt til 324 personer. Tilladelse til nedsivning er meddelt af Ringkjøbing Amt i 1980. Der er til fastlæggelse af godkendt kapacitet benyttet Vejledning fra Miljøstyrelsen (nr. 2, 1999), bilag nr. 2, hvor beregningsgrundlaget for antal PE sættes i kategorien “plads”, hvor der skal benyttes en faktor ½. Belastningen fra campingpladsen sættes således til 300 PE.\nAnlægget består af 3-4 trixtanke, men anlæggets nøjagtige udformning og funktion kendes ikke.\nPladsen er planlagt spildevandskloakeret i planperioden.\nTrandum Camping er en campingplads på 53 enheder, 53 pladser, svarende til ca. 150 personer. Campingpladsen ligger på Falhedevej 1 ved Skive. Spildevandet ledes til privat renseanlæg. Den aktuelle belastning er på baggrund af årlige oppumpede vandmængder på ca 100 m³, sat til 10 PE.\nRenseanlægget er et nedsivningsanlæg godkendt til 50 personer. Tilladelsen til etablering af nedsivningsanlægget er ikke tilgængelig i diverse databaser eller i de øvrige kommunearkiver, således kendes tilladelsestidspunkt og vilkår ikke.\nAnlægget består af en 10 m³ trixtank. Den øvrige udformning og funktion af anlægget kendes ikke.\nAnlægges kapacitet vurderes på baggrund af de oppumpede vandmængder som tilstrækkelig. Det aktuelle vandforbrug / belastningen skal fortsat følges.\nVinderup Camping og Gårdbutik er blevet solgt, og den nye ejer forventer ikke at drive campingpladsen videre.\nBondegårdscamping med maksimalt 3 enheder i tilknytning til beboelsesbygning på landbrugsejendom er ikke omfattet af campingreglementet.\nAntallet af bondegårdscamping i Holstebro Kommune er beskedent og det vurderes, at spildevand fra det lave antal campingenheder kan behandles tilfredsstillende i landbrugsejendommens private spildevandsanlæg.


▷ Billig TravelSafe Emergency Blanket – 29 kr.\nNavn: TravelSafe Emergency Blanket\nEn lang række forhandlere på nettet giver på nuværende tidspunkt diverse forskellige leveringsmåder. Det mest almindelige er nu om stunder at få leveret til en pakkeshop, så du selv har mulighed for at hente de købte varer lige præcis når det passer ind i din kalender. Denne er jo ualmindeligt ukompliceret, samt oftest ligeledes den mest betalelige leveringsmanér ved køb af TravelSafe Emergency Blanket.\nDu kunne omvendt overveje at få pakken leveret til din private bopæl eller til dit arbejde. Metoden viser sig jævnligt en kende dyrere, men samtidig temmelig enkel. Den mindst kostelige fragtmulighed er uden tvivl at du selv henter pakken, men den mulighed afhænger af at du opholder dig lige ved internet virksomhedens adresse.\nFragtperioden på Førstehjælpsudstyr er jo virkelig udslagsgivende når vi skal bruge din ordre straks, og derfor er det skam væsentligt at vi ser nærmere på det estimerede leveringstidspunkt for det respektive produkt.\nEn masse e-forhandlere giver 1 hverdags levering på deres primære produkter, eksempelvis TravelSafe Emergency Blanket, men husk at det regnes ud fra at ordren laves forinden et fastslået klokkeslæt, med det formål at de har en chance for at nå at få varen skippet afsted forud for at personalet holder fyraften.\nFlere e-handler i Danmark sikrer portofri levering, men i de fleste tilfælde kun når du bestiller for en konkret sum. I øvrigt skal man udvælge den prisbilligste leveringsversion, som mange gange – uafhængig om man bor tæt på Kolding, Hobro eller Svenstrup – vil være at få bragt dine produkter til en pakkeshop.\nDet er i dag yderst fremkommeligt for almindelige dødelige at finde de bedste priser hos flere online varehuse, og til gengæld har langt de fleste TravelSafe online selskaber ikke kunne lade være med at stampe udsalgspriserne på mange af deres varer – til babyer og børn, og yderligere også til herrer og damer – betragteligt, og endda nogle gange garantere fragt uden betaling.\nDet kan dog immervæk blive lønsomt at analysere forskellige firmaer på nettet efter rabatkoder på TravelSafe Emergency Blanket før du køber, så du er skudsikker på at skaffe sig den skarpeste pris.\nMan bør bare ikke overse, at når en online webshop udbyder deres produkter til salg for en salgspris som kan ses som besynderligt gunstig, så bør det tit være et signal om en uægte webbutik. Køb med kort er på den anden side inkluderet i et reglement, der beskytter dig som køber imod falske firmaer på nettet.\nGenerelt foreslår vi bestillinger med betalingskort eller MobilePay. Som alternativ kan du vælge en løsning som fx ViaBill, forudsat du hellere vil klare betalingen over et længere tidsrum.\nFør nogen køber på en TravelSafe e-butik kan de uden tvivl granske shoppens regler, det er dog undertiden ikke særlig interessant.\nEt nemt alternativ kan være at bemærke hvorvidt e-butikken er e-mærke tilsluttet, fordi det kan være et tegn på at online shoppen opretholder dansk lovgivning, samt at e-forhandleren rutinemæssigt undersøges af jurister som forstår vilkårene på området. Dette er desuden din genvej til at få hjælp, såfremt du får vanskeligheder som følge af din bestilling.\nFor øvrigt rekommanderer vi at køberen er omhyggelig omkring de mest aktuelle regler der kan have indvirkning på bestillingen, som fx hvilken bytteret internet selskabet bruger. I den sammenhæng er det tillige essesentielt, at man permanent gemmer sin kvittering, så man altid vil kunne bekræfte købet af TravelSafe Emergency Blanket, hvad end man leder efter et produkt til en herre eller dame.\nTrustpilot fører til immervæk troværdige muligheder for at bese en hel del andre køberes anmeldelser og på grund af dette tilrådes det, at du gennemgår netbutikkens vurderinger af TravelSafe Emergency Blanket forinden du køber.\nFacebook forærer dig for øvrigt forholdsvis fantastiske chancer for at få et kig ind i e-forhandlerens kundetilfredshed. Her er der en del online selskaber i Danmark som tilbyder kunderne at meddele en vurdering af virksomhedens service, som tilmed må tages i brug til at afveje tilfredsheden hos kunderne.\nDette website er finansieret ved hjælp af annoncer. Vi samarbejder med en gruppe e-handler når vi publicerer firmaernes varer, og indkasserer kommission forudsat de brugere vi sender videre fuldfører et indkøb.\nViden omkring tilbud og forhandlere på nettet opretholdes rutinemæssigt, men man kan ikke stille os ansvarlig for korrektioner der potentielt er iværksat siden vi sidst opdaterede de anvendte oplysninger.


Landdistrikter: Ambitiøse EU-mål for digitalisering bør indfries med Bredbåndspuljen - Landdistrikternes Fællesråd\nLanddistrikter: Ambitiøse EU-mål for digitalisering bør indfries med Bredbåndspuljen\nHver eneste husstand i EU skal senest i 2030 kunne koble sig op på en lynhurtig gigabit-bredbåndsforbindelse (1000 Mbit). Parallelt med forhandlingerne om en ny national bredbåndsmålsætning har EU-kommissionen overhalet Folketinget indenom og fremlagt sine mål og ambitioner for digitaliseringen af Europa.\nDet er glædeligt, at EU lægger ud med store digitale visioner, mener formanden for Landdistrikternes Fællesråd.\n– Et lynhurtigt bredbånd er med til at binde landet sammen, hvilket jo i den grad er en målsætning for den nuværende regering. Med EU-kommissionens ambitiøse digitaliseringsmål ser jeg ingen grund til ikke at forlænge og udvide Bredbåndspuljen i årene frem – om muligt også med EU-midler, der måtte være tilgængelige til formålet, siger Steffen Damsgaard og tilføjer:\n– Tænk engang, hvis Danmark kunne fortsætte de flotte resultater på bredbåndsområdet og blive EU’s digitale spydspids ved at levere på målsætningen som en af de første og samtidig markere, at man som land gør en dyd ud af at lade alle egne af landet få del i digitaliseringens muligheder. Dét ville være en succeshistorie.\nCorona har blotlagt hullerne i den digitale infrastruktur\nBredbåndspuljen blev oprettet i 2016 og har med 100 millioner kroner årligt været med til at løfte de adresser, som er ramt af markedssvigt, ind i den digitale fremtid. Landdistrikternes Fællesråd har i årevis talt for, at puljen videreføres til de sidste adresser rundt i landet er koblet op på en lynhurtig forbindelse.\nSenest i efteråret 2020, hvor regeringen havde lagt op til ikke at videreføre puljen på finansloven, kæmpede Fællesrådet for at få puljen med igen i 2021. Blandt andet skrev Landdistrikternes Fællesråd sammen med ni borgmestre fra S, SF og R en kronik i Jyllands-Posten, hvori man opfordrede regeringen til at videreføre Bredbåndspuljen på finansloven for 2021.\n– Hvert år siden oprettelsen i 2016 har Bredbåndspuljen bidraget til at løfte mange danskere ind i den digitale fremtid. Mange af dem bosiddende i landdistrikterne. Uden puljen kommer de resterende adresser til at kigge langt efter udsigten til et hurtigt og stabilt internet og dermed adgangsbilletten til de digitale muligheder, skrev borgmestrene og Fællesrådets formand blandt andet.\nDa finansloven blev præsenteret i december 2020, var der blevet lyttet. Bredbåndspuljen og dens 100 millioner kroner var nemlig med i aftaleteksten for 2021.\nI lyset af både de nye EU-mål og det seneste års erfaringer bør Bredbåndspuljen få en permanent plads på finansloven i årene frem, ligesom muligheden for at benytte EU-midler til at nå målet om en hurtig fibernet-forbindelse til alle bør undersøges, mener formanden for Landdistrikternes Fællesråd.\n– I løbet af coronakrisen er tusindvis af danskere ad flere omgange sendt på hjemmearbejde fra den ene dag til den anden. Det har stillet store krav til kvaliteten af den digitale infrastruktur, når familier har jongleret med videomøder og hjemmeskoling på samme tid. Derfor har coronakrisen i nogle hjem blotlagt de mange huller i den nationale digitale infrastruktur, siger han og tilføjer:\n– For mange landdistrikter har stigende hjemmearbejde vist sig som en ny mulighed for øget bosætning og erhvervsudvikling. De potentialer kan kun indfries, hvis den digitale infrastruktur er tilstrækkelig. Derfor bør Christiansborg lytte til evalueringen af Bredbåndspuljen, som konkluderer klart og tydeligt: Puljen virker. Vi kan ikke overlade opgaven med at udrulle lynhurtigt internet til alle egne af landet til markedet, for man når langt fra alle husstande på den måde. Vil man have et sammenhængende Danmark, kommer man ikke uden om Bredbåndspuljen.\nLanddistrikternes Fællesråd følger forhandlingerne mellem Regeringen og teleforligskredsen tæt.\nEva Østergaard 53850136 eoe@landdistrikterne.dk Kommunikations- og presseansvarlig\nTidligereForrigeMikroturismens potentialer blev sat under lup\nNæsteKick-off: Frem med de magiske oplevelser!Næste


Vinduespudsning i Ågeby - Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nVinduespudsning Ågeby er en af disse arbejdspladser rundt om i huset, der har tendens til at blive sat ud. Men rengøring af vinduerne i dit hjem er en af de opgaver, som ikke bør overses. Når vinduerne er rene og funklende, vil du være i stand til at nyde udsigten udenfor og dit hjem vil se meget renere i processen. Hvis du har en smuk udsigt fra dit hjem, behøver du ikke skylder dig selv at holde dine vinduer rene og nyde denne opfattelse? Der er nogle ting, du kan gøre for at rense dine vinduer og gøre jobbet meget lettere.\nVinduespudsning i Ågeby er hurtigt og nemt\nDer er en række produkter på markedet, der vil rense dine vinduer meget godt. Der er nogle mennesker, der foretrækker at bruge et produkt på deres vinduer, at de tilsammen selv. Eddike er et populært valg til Vinduespudsning Ågeby for mange mennesker. En kombination af hvid eddike og ammoniak blandes med vand vil rense dine vinduer usædvanligt godt, og det vil spare dig nogle penge. Hvis du har en masse Vinduespudsning Ågeby i dit hjem, kan dette være en fantastisk måde at spare nogle penge Vinduespudsning Ågeby.\nNogle mennesker sværger ved aviser som den måde at få deres vinduer mousserende ren Vinduespudsning Ågeby. Et problem, der kommer med at bruge aviser til at rense dine vinduer er blæk pletter, som du uundgåeligt vil ende med på hænderne. Kaffefiltre er andet valg, der vil rense dine vinduer effektivt, men holde dine hænder fri af blækket. Du kan også hente blank avis papir og rense dine vinduer med avis, der ikke efterlader blæk på hænderne. Tricket er at finde et papir, der ikke efterlader fnug på vinduerne, som kan være meget vanskeligt at fjerne.\nVinduespudsning Lille Jullerup Nordfyns


Barbour Powell Quilt Jakke Olive L til outdoor og friluftslivet\nBarbour Powell Quilt Jakke Olive L Varefakta\nNavn: Barbour Powell Quilt Jakke Olive L\nMange leder efter den billigste Barbour Powell Quilt Jakke Olive L på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop Køb Barbour Powell Quilt Jakke Olive L for kun kr. 1800.00 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig.\nBarbour Powell Quilt Jakke Olive L fra Barbour\nBarbour Powell Quilt Jakke Olive L er en af mange varer her på shoppen og findes i varegruppen Jagttøj > Overtøj. Din pakke kommer hjem til dig med lovpligtige 14 dages returret med når du køber din vare. Det er snart allemandsviden at man helst køber sin Barbour Powell Quilt Jakke Olive L ved den velkendte shop Huntinglife, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. I det store udvalg af varer går mange på jagt efter deres mål, det kan jo passende være det produkt på denne side. Ved at købe dine varer i en webshop er varerne billigere- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nBarbour Powell Quilt Jakke Olive L kun kr. 1800.00\nKøber du produkter i forskellige webshops, får du andre fordele, end hvis du handler i en fysisk butik. Du får med dine varer 14 dages returret. når dine varer købes i en shop, og du kan finde webshops der giver mere end standard returretten og giver meget længere returtid. Når webshops har hele deres varekatalog liggende online, kan du se hele udvalget, og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, i de mange webshops der er på det danske marked. Og du kan endda gøre det fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. I dag er der ingen grund til at skulle stå i kø ved en kasse - ved online handel der er ingen kø online - det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.\n100 anmeldelser af Barbour Powell Quilt Jakke Olive L\nVær den første til at anmelde “Barbour Powell Quilt Jakke Olive L” Annuller svar


garanteret hastighed! hvordan man kan omgå serveren og fremskynde internettet i caféen\nInternettet i dag er uden tvivl en grundlæggende nødvendighed. Næsten hver dag tror jeg, at venner får adgang til internettet. Selve internetadgangen kan opnås via wifi-hotspots, GSM-udbydere, internetcaféer og andre.\nSådan får du adgang til blokeret internet ved hjælp af Google\n5 Negative virkninger af daglig brug af Internettet\nVirkelig fare! 5 grunde til aldrig at bruge gratis internet-tricks\nSådan omgås servere og fremskynder internet på internetcafeer\nFotokilde: Billede: Blog\nDen måde, ApkVenue vil fortælle dig, er ved at bruge pipelining og proxy-funktionerne i Mozilla Firefox-browseren. Uden yderligere ado er her trinene ...\nSkridt til at omgå Sever og fremskynde internettet i internetcaféer\nFørst skal du downloade og installere browseren "Mozilla Firefox" og tilføjelsen "Proxy Switcher", du kan downloade på følgende link.\nHent:Den nyeste version af Mozilla Firefox\nHent:Den seneste version af Proxy Switcher Add-On\nHvis alt er installeret, skal du åbne en browser "Mozilla Firefox". Fortsæt med at skrive "om: config", og klik derefter på "Jeg accepterer risikoen!".\nI så fald skal du kigge efter fire strenge og give dem værdierne i henhold til følgende liste.\nnetværk.http.pipelining >> Sandt\nnetværk.http.pipelining.maxrequest64 >>> Sandt\nnetværk.http.proxy.pipelining >>> Sandt\nHøjreklik hvor som helst i det hvide område, klik "Heltal" klik derefter på "Ny". Angiv et strengnavn "nglayout.initialpaint.delay", udfyld værdien "Nul".\nTil sidst skal du gå til øverste højre hjørne af browseren, der vil være et logo som en skærm. Klik på "Logo Monitor", og klik derefter på "Automatisk". Færdig, på denne måde har du allerede en særlig sti, så du ikke er bundet af begrænsningerne for caféserveren.\nMetoden er ret kompliceret, men det tager ikke lang tid. Hvis man ser på de opnåede resultater, føler ApkVenue sig forholdsmæssigt. Held og lykke!\nDel også din mening, og sørg for at læse internetrelaterede artikler eller andre interessante artikler fra 1S.