Ugens nyhed: Eksplosion i antallet af netblokeringer\nNyhed - Torsdag - d. 17-1-2013\nAldrig tidligere har danske myndigheder blokeret for så mange udenlandske hjemmesider, som i 2012. I alt 23 udenlandske firmaer fik i løbet af året deres websites blokeret for besøg fra danskere, viser opgørelse fra Teleindustrien.\nDANSK IT ser med bekymring på udviklingen. Siden staten begyndte på at anvende DNS-spærring over for sider med børnepornografisk indhold, er brugen af netblokeringer blevet udvidet til stadig flere områder. Læs også ”Blokeringer på nettet” med oversigt over DNS-blokeringer (eksternt link)\nPå Teleindustriens liste over blokerede hjemmesider finder man således både en spansk ejendomsmægler, flere fildelingssider og en stor håndfuld udenlandske spilleselskaber, der ikke har dansk licens. Alene i det forgange år er 20 spilleselskabers websites blevet spærret for dansk besøg.\nTeleindustrien skal have ros for at offentliggøre listen over blokeringer. Den viser, at staten bevæger sig mere og mere ud på en glidebane mod netcensur.\nBekymringen bliver ikke mindre af, at der ikke ser ud til at være fuld klarhed over, hvornår en blokering kan ophæves igen, og hvem der skal sørge for, at det sker. Et blokeret website kan jo ændre indhold og karakter, så der ikke længere er grundlag for blokeringen. Måske burde det være et krav, at enhver blokering tages op til ny vurdering en gang om året.\nEt enkelt lyspunkt i den forbindelse er dog, at Folketinget i december 2012 fjernede lægemiddellovens mulighed for at blokere for sider med salg af ulovlig medicin. Af Teleindustriens liste fremgår det, at Sundhedsstyrelsen her i januar 2013 har bekræftet, at blokeringen af 24hdiet.com kan ophæves.\nLæs også ” Enhedslisten presser DNS-blokering ud af ny lægemiddellov” (eksternt link)


Norge overvejer at rykke boringsgrænsen mod syd\nKORT NYT5. FEB 2020 10.49\nNorges regering overvejer, hvorvidt man skal rykke på den såkaldte 'is-grænse', som dikterer hvor langt mod nord olie selskaber må bore efter olie i. For mens dele af isen nu smelter, stiller det spørgsmålet om boringsgrænsen skal følge med eller ej. Men i stedet for at følge isen, overvejer regeringen at rykke grænsen mod syd istedet. Men det er dilema, fortæller statsminster Erna Solberg til Reuters i et interview.\nMan risikerer både at ramme områder, som allerede er blevet undersøgt, hvis man rykker grænsen mod syd, men man kan heller ikke tegne linjen på ny hvert år, fortæller Erna Solberg. Derudover er det også en balancegang mellem miljøhensyn og hensyn til industrien, når en ny linje skal tegnes.\nReuters skriver, at halvdelen af isen, der dækker Barentshavet nord for Norge, er forsvundet i løbet af de seneste 40 år. Dermed vil havet kunne være isfrit i 2050, hvis udviklingen fortsætter med nuværende hastighed.


Alt det de skjuler\n31. maj 2019sundhedsrådgiver\tNo Comments\nJeg har lavet en serie nyhedsbreve om alt det de skjuler i vores fødevarer. Den første får du en bid af her og det næste nyhedsbrev udgives inden længe. Jeg bliver lidt forarget over kvaliteten af vores fødevarer, og alt det de skjuler i vores mad. Men allermest bliver jeg forarget over at det er … Read More\nUmahro certificeret sundhedsrådgiver – på vej til Spanien\n17. maj 2019sundhedsrådgiver\tNo Comments\nJa den er god nok.. ikke nok med at jeg har åbnet klinik i Haslev, så er vi også på vej til Spanien. Helt præcist så er jeg i Fuengirola fra i starten af juli måned, jeg skal ned og lede efter lokale, men du har allerede nu mulighed for at mødes med mig. Hvis … Read More\n4. maj 2019Ikke kategoriseret, sundhedsrådgiver\tNo Comments\nHvordan spotter du stress hos en du kender: Flere og flere bliver ramt af stress, og ifølge psykiatrifonde viser de nyeste tal at 75000 på landsplan er viser symptomer eller er diagnosticeret med stress. Hvad er stress: Kortvarig stress er en tilstand, der gør det muligt at reagere og handle hensigtsmæssigt i ekstreme situationer. Længerevarende … Read More\n22. februar 2019sundhedsrådgiver\tNo Comments\nSom jeg lovede dig, vil jeg her give dig mine bedste råd til at opnå sundhed i hverdagen. Som Sundhedsrådgiver vil jeg lære dig at gøre den sunde livstil let tilgængelig I en travl hverdag er det ikke altid let at nå det hele. Træning, madlavning, rengøring, vasketøj og hvad der nu ellers hører med. I … Read More\n16. februar 2019sundhedsrådgiver\tNo Comments\nSom Umahro Certificeret Sundhedsrådgiver interesserer jeg mig for at hjælpe dig til at opnå mere sundhed og vitalitet. En stor synder på vejen mod mere sundhed er sukker og alle de skjulte sukkerfælder. Rigtig mange har store udfordringer med sukker, det er ikke sikkert du lige frem er “sukkerafhængig” men måske føler du dig bare … Read More\n18. september 2018Health mentor, sundhedsrådgiver\tNo Comments\nFå 6 tip til minimum 600 gram grøntsager, bær og frugt. Jeg er igang med at dygtiggøre mig endnu mere inden for den holistiske og sunde livsstil. Det næste halve år er jeg på Umahros uddannelse til sundhedsrådgiver, for at blive endnu bedre til det jeg brænder for og det der er min passion. Jeg … Read More


Undervisning og opbygning - Kandidat i medicin – Københavns Universitet\nKandidatuddannelsen i medicin indeholder hovedsageligt kliniske fag, der er patient- eller sygdomsorienterede. Den kliniske undervisning foregår primært ved deltagelse i arbejdet på hospitalsafdelinger. Her foregår den praktiske oplæring samtidig med, at du modtager undervisning i de forskellige specialers arbejdsområder.\nRegion Sjælland-sporet er fagligt set den helt samme kandidatuddannelse i medicin som på Københavns Universitet. Det er den samme studieordning, den samme faglige kvalitet og de samme kurser, du tager.\nDu bliver også kandidat i medicin fra Københavns Universitet, selvom du vælger Region Sjælland-sporet.\nForskellen er alene geografien, da din holdundervisning og dit klinikophold primært vil ligge på hospitaler i Region Sjælland.\n1. til 3. semester omfatter grunduddannelsen indenfor medicin og kirurgi samt adfærds- og metodefag (bl.a. videnskabsteori og epidemiologi). Undervisningen består dels af kliniske ophold, dels af mere formaliseret undervisning gennem integrerede, emneorienterede kurser. I kurserne indgår desuden fag som farmakologi, mikrobiologi og patologisk anatomi.\nFra 4. til og med 6. semester beskæftiger du dig med den mere specialeorienterede del af grunduddannelsen. Her undervises bl.a. i psykiatri, retsmedicin, gynækologi, pædiatri, neurologi og børnesygdomme.\nPå 5. semester skal du vælge et valgfrit perspektiv på uddannelsen. Du kan vælge mellem i alt seks perspektiver indenfor områderne Specialistperspektiv, Forskerperspektiv og Internationalt perspektiv. Du skal skrive kandidatspeciale indenfor det valgte perspektiv, sideløbende med de øvrige fag.\nKursus i grundlæggende klinik Kursus i klinisk farmakologi og terapi\nKursus i intern medicin og kirurgi Klinisk kursus i anæstesiologi\nKursus i statistik, epidemiologi og medicinsk sociologi Klinisk kursus i psykiatri inklusive børne- og ungdomspsykiatri\nKursus i arbejds- og miljømedicin\nKlinisk kursus i oftalmologi/\nKlinisk kursus i oftalmologi på engelsk Klinisk kursus i neurologi og neurokirurgi\nKlinisk kursus i oto-rhino-laryngologi/\nKlinisk kursus i oto-rhino-laryngologi på engelsk Klinisk kursus i socialmedicin og rehabilitering\nKlinisk kursus i dermato-venerologi/\nKlinisk kursus i dermato-venerologi på engelsk Kursus i retsmedicin\n(valg af perspektiv) 6. semester\nSpecialistperspektiv Klinisk kursus i almen medicin\nInternationalt perspektiv -\nPå 5. semester skal du vælge et perspektiv på kandidatuddannelsen. Der er seks perspektiver at vælge mellem. Du skriver kandidatspeciale i løbet af dette semester.\nKursus og eksamen i specialefokuseret kursus 12,5 ECTS\nKandidatspeciale 10 ECTS\nKursus og eksamen i klinisk beslutningslære 2,5 ECTS\nSpecialistperspektiv med innovation\nKursus og eksamen i HealthZup 15 ECTS\nKandidatspeciale 22,5 ECTS\nInternationalt perspektiv - klinik i udlandet\nOphold ved udenlandsk universitetshospital 20 ECTS\nInternationalt perspektiv - international sundhed\nSummer Course in International Health 5 ECTS\nInternational Study Exposure - Health Provision in Tropical Africa 15 ECTS\nInternationalt perspektiv - global sundhed\nSummer Course in Global Health Challenges 5 ECTS\nInternational Study Exposure - Global Public Health 15 ECTS\nDu kan finde yderligere informationer om de seks perspektiver, studiets opbygning, ECTS-point og meget mere i studieordningen for kandidatuddannelsen i medicin (eksternt link).\nSe kursus- og eksamensbeskrivelser i KU’s kursusdatabase.\nDu skal forvente, at dine klinikophold kan foregå uden for Københavnsområdet, for eksempel i Halmstad, Rønne og Nykøbing Falster.\nDu kan også forvente at få udgifter til transport. Det gælder særligt, hvis du ikke er SU-berettiget og dermed ikke har mulighed for at købe uddannelseskort til transport.


Laredo Alexander rallyer for at overvinde Brownsville Porter i Craig Smith turnerings titel spil | Parajumpers Jakke Tilbud| Parajumpers Sale Forskellige Typer\nLaredo Alexander rallyer for at overvinde Brownsville Porter i Craig Smith turnerings titel spil\n17. december 2017 af Parajumpers Vest·Kommentarer lukket til Laredo Alexander rallyer for at overvinde Brownsville Porter i Craig Smith turnerings titel spil\nEDINBURG Brownsville Porter Cowboys slog en lørdag aften i Laredo Alexander på lørdag aften, men det var Bulldogs, der hilste sejrrige, 76 68, for at vinde Edinburg Highs Craig Smith drenge basketball turnering.\nBulldogs blev ledet af turneringens mest værdifulde spiller, point guard Kevin Garcia, der afsluttede kampen med 23 point. Garcia scorede 13 i fjerde kvartal alene og nåede den ufuldkomne linje seks gange og ramte 11 af 12 frie kast forsøg.\nFørste kvartal var sporadisk, hvor begge hold forpligter sig til Moncler Outlet fire omsætningstyper. Cowboysne hoppede ud til en tidlig 17-årig ledelse, men så det svindel til et enkelt punkt takket være Bulldogs ‘9 0 løbe udløst af Garcia og hans kommando af lovovertrædelsen.\nIkke desto mindre gik cowboerne ind i halvdelen med en stout 39 31 føring.\nBulldogs kom ud flammende til at starte anden halvdel, igen på en solid 12 2 run, takket være trængsel og et pres forsvar, der tvang fire omsætninger. Bulldogs frem Johnny Moreno ramte to 3 pointers under løbet, hvilket hjælper hans hold med en 43 41 føring.\nMen cowboysne fortsatte med at kæmpe hårdt og havde en topunktsled i slutningen af tredje kvartal. Lederen forlængede tidligt i fjerde kvartal efter at De Los Santos blokerede et skudforsøg fra Bulldogs center Nolan Wilson, tog bolden bolden op og fandt en bred åben holdkammerat, vogter Gio Betancourt for en 3. Ledelsen voksede til syv, men det ville være sidste gang cowboysene ville være den sidste af momentum for cowboysne, da bulldogerne løb imod en tredje runde af spillet, denne gang en 11 0 bølge i et to minutters spænding.\n‘Vi gav op Billige Moncler Sale en syv point bly sent,’ sagde Porter træner Luis Garza. ‘Det gør os virkelig ondt. Vi smadrede på et par pick and roll-spil. Men vi kæmpede hårdt.\n‘Jeg vil ikke tage noget væk fra vores gruppe børn, men Alexander er et traditionelt andet eller tredje runde hold, og vi spillede dem godt.’


21. nov. 2012 KL. 09.59 Hver tredje finder nyt job via bekendte\nFlere finder arbejde ved at bruge deres netværk af bekendte. Det oplyser Danmarks Statistik med baggrund i en arbejdskraftundersøgelse.\nI tredje kvartal var det således hver tredje, der er startet i et job inden for det seneste år, der har fundet jobbet via bekendte. For fem år siden var det kun hver fjerde.\nIfølge undersøgelsen er 555.000 lønmodtagere startet i et nyt job det seneste år, og af dem fandt 183.000 jobbet via deres eget netværk.\nFærre finder jobbet via en annonce\nGodt 25 procent fandt jobbet via en annonce, og det er en lidt mindre andel end for fem år siden.\n15 procent hentede jobbet via en uopfordret henvendelse til virksomheden, og det er også en noget mindre andel end ved den tilsvarende undersøgelse for fem år siden.\nDet er især mænd, der finder nyt arbejde via deres netværk. I tredje kvartal gjaldt det 36 procent af de mænd, der er startet i det nuværende job inden for det seneste år, mod 29 procent blandt kvinderne.\nLÆS OGSÅHvert enkelt akutjob får hundredvis af ansøgere Det er desuden især de yngste ansatte, der finder jobbet via bekendte. Således var det 43 procent blandt de 15-24-årige, der havde fundet jobbet på den måde, mod 26-28 procent i aldersgrupperne mellem 25 og 54 år.\n43 procent af ufaglærte har fået job via netværk, mens det samme kun gælder for 23 procent af personer med en lang videregående uddannelse.\nHåndsrækningen til dagpengemodtagere lader vente på sig i en knap hver fjerde kommune. Hvert enkelt akutjob får hundredvis af ansøgere Kun ganske få private virksomheder opretter akutjob til ledige.


En stor opbakning kunne ikke kaste point af sig - Århus Håndbold\nEn stor opbakning kunne ikke kaste point af sig\nTilskuerpladserne i Ceres Arena har været tomme længe, i går følte vi dog en opbakning uden lige alligevel. Vi nåede nemlig op på 4315 solgte støttebilletter til kampen. Et antal der viser, at I trods hårde tider, bakker utrolig meget op om VORES HOLD. Vi er så taknemmelig for den opbakning, I har vist os!\nHelt så godt gik det dog ikke indenfor de 40×20 meter, hvor ét enkelt mål i 19 minutter gav de bedste comeback-muligheder til Mors/Thy, som de udnyttede på bedste vis.\nÅrhus Håndbold kom dog ellers godt fra start med en bagkæde bestående af Larson, Wiger og Lønborg. Mulighederne var der og målene røg ind. 12-7 var stillingen efter 23 minutter, men så kom scoringspausen og den var lang. En pause efter 30 minutter var heller ikke nok til at sætte gang i målene igen, mens Mors/Thy strøg lige igennem Århus-forsvaret.\nMP Lønborg fik endelig brudt scoringsmuren og sendte to hurtige scoringer i mål, men der var stadig store problemer i angrebet. Mors/Thy fortsatte dog fremmarchen og forstod også at fejre målene på bænken, så det kunne høres i den stort set tomme Ceres Arena. Derimod blev det mere og mere stramt for Århus Håndbold, der også havde problemer med at sende bolden i mål på straffekast. Lukas Jørgensen spillede dog en fornuftig kamp og endte som topscorer for VORES HOLD med 6 mål.\nNu skal der graves dybt, inden vi skal møde Sønderjyske Herrer i sidste runde af HTH Herreligaen d. 4 april kl. 15.30 i SKANSEN.


Apartment A.Carretera i Algarrobo til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Apartment A.Carretera\nNår du besøger Algarrobo, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Apartment A.Carretera, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nApartment A.Carretera tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. Dette hotels bedste faciliteter omfatter parkering, familieværelse.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde aircondition, fjernsyn, køleskab, badekar, vaskemaskine. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål din rejse har, så er Apartment A.Carretera et fremragende valg, når du er i Algarrobo.


Fjernelse af rust på metal – Køkken overskabe\nJune 24, 2019 by Carl\nDer findes masser af husråd om at fjerne rust fra jern, så derfor har jeg været i. Resultat af forsøg med at fjerne rust fra metal med bagepulver. Mens alle er lige gode til at fjerne rust , kan du vælge et produkt frem for en anden , afhængigt af mængden af tid du har, og hvilken type objekt der er rusten. Ved min årlige sommeroprydning i garagen har jeg fundet en pokkers masse gammelt værktøj fyldt med rust , og mit kræmmergen nægter at . Når jern ruster , er der ingen lette løsninger.\nMan kan klare de fleste rust -opgaver med stålbørste, sandblæsning og.\nBrug hvid eddike til at fjerne rust fra metal. Eddike reagerer med rust at bryde ud af metallet. For at bruge hvid eddike, skal du fordybe metallet i . Er dit værktøj blevet mørkere og rustent, så kan du opløse rust og få den flotte stålbelægning tilbage ved at vaske værktøjet med en mild syre, . Syre I cola fjerner rust og reducerer teknisk jern (rustfarvet) til jern som ikke er rustfarvet.\nSå cola kan sagtens fjerne rust. Atomically , ilt kombineret med metal , der forårsager den molekylære obligationer. Let metode til at fjerne rust med.\nKjeld Bjerres hemmelige våben hedder oxalsyre.\nKære Den blå hylde – jeg har læst din forklaring vedrørende fjernelse af rust fra rustfrit stål. Udfordring: Hvordan fjerner man rust fra bemalet metal UDEN også at fjerne malingen. Ja det var spørgsmålet som skulle besvares ifb. Effekten af rust er begrænset til at gøre et stykke metal meget utiltrækkende.\nVi har samlet en liste med metoder som du kan bruge til at fjerne rust : . Hvid eddike er den mest effektive husstandsartikel, der kan bruges til at fjerne rust. Men denne rengøring teknik kræver, at du dyppe rustent metal overflade i . Er der nogen der kender til det trick her? Det ser jo ud til at give et kanon resultat.\nRust fjernelse har altid for mig været noget med sandblæsning, eller en. Fjern rust – Tribotecs rustfjernere hjælper dig med at fjerne rust hurtigt. Nu har det belgiske firma P-Laser så lavet en håndholdt laser, der både fjerner rust , maling og andre overflader fra metal i rekordfart, og i . Elektrolytisk rust teknikker til fjernelse af ikke rent faktisk at fjerne rust. Den røde rust , at formularer på metaller er et resultat af den.\nDu kan bruge en volt batteri til magten en reduktion reaktion at fjerne rust fra . Ranex Rustbuster – The metal care solution. Miljøvenligt biologist nedbrydelig middel til fjernelse af rust og oxider fra jern- og ikke-jernholdige metaller. Fjerne Rust med Industrielle Styrke.\nBemærkninger: Borup Rust – og Kalkfjerner må ikke anvendes til emaljeret jern ( badekar) samt.\nSærdeles velegnet til fjernelse af rust i WC-kummer. Flere har spurgt til hvordan man bruger citronsyre til at fjerne rust som bla. Læs hvordan du kan fjerne rust på tøj med vores tips – fra den bedste rustfjerner.\nDe fleste af os kommer dagligt i kontakt med jern og metal , enten fordi vi tager. På flasken stod der det både opløste olie, kalk, rust , aflejringer og. Skal du fjerne rust i felten f.


Gulerodsboller - Michelle Løhde\nDisse gulerodsboller har jeg efterhånden bagt en del gange, og de er lige skønne hver gang. De er bløde og en lille smule søde på grund af gulerødderne, men har stadig lidt bid på grund af kernerne. Desuden gør fuldkornsmelet, at de mætter godt.\nDe er perfekte på morgenbordet, men også til en nem frokost eller til lidt eftermiddagshygge med en skive ost. Jeg bagte dem en mandag eftermiddag, hvor vi trængte til lidt, der kunne hjælpe os igennem lektierne 😉\nJeg håber, at I bliver ligeså vilde med dem!\n250 g fuldkornsspeltmel (eller andet fuldkornsmel)\nCirka 400 g fintsigtet speltmel (eller hvedemel)\nTilsæt yoghurt, gulerødder og olie.\nTilsæt solsikkekerner, græskarkerner og havregryn.\nTilsæt fuldkornsmel og salt og rør godt.\nTilsæt det fintsigtede speltmel lidt af gangen. Der er stor forskel på meltyperne, så det kan godt være, at der skal en del mere i. Dejen skal ikke være klistret, men lækker og smidig.\nÆlt dejen i 5-10 minutter. Jeg brugte en røremaskine, men du sagtens bruge hænderne.\nNår dejen er hævet færdig, så deles den i cirka 20 stykker og formes til boller.\nLad bollerne efterhæve i en halv times tid på en beklædt bageplade.\nBag bollerne ved 180 grader i 20-30 minutter indtil de er gyldne og sprøde.\nTip: Du kan sagtens udskifte gulerødderne med andre grøntsager, fx squash eller rødbede. Du kan også sagtens udskifte solsikkekerner og græskarkerner med andre kerner eller frø.\nBrød & bollerBoller,Brød,gulerodsboller,Gulerødder,hjemmebag\nArkiver Vælg måned november 2019 oktober 2019 september 2019 august 2019 juli 2019 juni 2019 maj 2019 april 2019 marts 2019 februar 2019 januar 2019 december 2018 november 2018 oktober 2018 september 2018 august 2018 juli 2018 juni 2018 maj 2018 april 2018 marts 2018 februar 2018 januar 2018 december 2017 november 2017 oktober 2017 september 2017 august 2017 juli 2017 juni 2017 maj 2017 april 2017


Valg: Implementering af politiske ideer - erhvervsfilosofi.dk\nValg: Implementering af politiske ideer\nValgkampen er startet. Vores samfundsmodel bliver hele tiden testet. Religiøs fanatisme og hårdkogte kriminelle udfordrer vores åbenhed. Demokratiet stiller sig især på tæer, når det gælder forholdet mellem tolerance og intolerance. Skal vi være tolerante over for det intolerante, eller hvor går grænsen?\nPosted on 19. november 2015 27. maj 2015 by Morten Paustian\n[dropcap]V[/dropcap]algkampen er startet. De stemmeberettigede skal sammensætte et nyt Folketing på baggrund af kandidater og ud fra den politiske overbevisning, der nu engang måtte være gældende på valgdagen. Fra nu af og frem til valget er overstået, bliver det et langstrakt (ud)spil om begunstigelser og sympatierklæringer med små som store befolkningsgrupper i landet. Vi skal forholde os til et politisk spektrum, som i mangel af bedre segmentering handler om den røde blok på den ene side og den blå blok på den anden side. Det er forandringstiltag, holdninger, visioner etc., som er valutaen ved disse valg – ideer som vil præge de økonomiske og politiske beslutninger, og som vil øve indflydelse på menigdanskers liv og erhvervsliv.\n[quote float=”left”]Der er altså noget, som går forud for politik – noget, som i mindre og mindre grad er styrende for politiske tiltag eller for så vidt for vores valg i livet. Ikke desto mindre udgør det en styrke og en kraft for mødet mellem mennesker i et frit demokratisk samfund. [/quote]\nDen klareste forbindelse mellem mennesker i et fællesskab synes at basere sig på et frit og åbent samvær – mulighed for ærlighed uden at blive ekskluderet. Når vi mærker tillid, kan vi ubesværet udfolde os, men når mistilliden opstår, så slibes der knive. Faremomenter nærmer sig, og vi må forholde os beskyttende. I begge sammenhænge er der tale om en apolitisk og nærmest mellemmenneskelig sameksistens.\nDer er altså noget, som går forud for politik – noget, som i mindre og mindre grad er styrende for politiske tiltag eller for så vidt for vores valg i livet. Ikke desto mindre udgør det en styrke og en kraft for mødet mellem mennesker i et frit demokratisk samfund. Denne sammenhængskraft baserer sig på det, vi kunne kalde værensformer – måder at lade sit væsen blive til på, alene og sammen. I et forenklet og måske fortegnet billede har vi på den ene side den liberale værensform, og på den anden side har vi en systemtænkende værensform. De har ikke decideret noget med politik at gøre.\nDen menneskelige bevidsthedsform rummer en vilkårlighed, som kan forplante sig i utilsigtede handlinger og blive forstærket af dumhed. Denne vilkårlighed kan vi dog forsikre os imod, men jo større selvrisikoen for vores handlinger er, desto hurtigere må vi bevidstgøre os grunde til denne vilkårlighed. Vi bliver nødt til at lære, og når vi har oplevet tilstrækkelig mange vilkårligheder i vores liv, så er det nærliggende at skabe systemer og systematikker omkring os, så vi ikke bliver taget til gidsel af det utilsigtede. Vi fraskriver os således ansvaret, og langsomt opbygges samfundet som et modvirke til vilkårlighed.\n[quote float=”right”]Den liberale tænkning er helt på linje med det at være et frihedssindet menneske, ligegyldigt om vi stemmer til højre eller venstre.[/quote]\nI samme bevægelse kan vi dog lære at forudsige, hvad der kan komme til at ske, og vi lærer at sige til og fra over for det, der møder os. Vi bliver bevidstgjort om et givet handlingsmønster og nogle prioriteringer i tilværelsen, som fremhæver vigtigheden af ens tilværelse. Dette mønster rummer selvsagt en gentagelse, og når vi har erfaret tilstrækkelig mange gentagelser, kan vi slutte os til en standardsituation om end med en række undtagelser. Det synes at være den simple logik i forhold til at organisere en verdensanskuelse, som dominerer samfundsudviklingen. Det er her, det politiske fællesskab kan etablere sig i positioner og medtilhørende argumenter.\nMen inden og efter at dette er sket, så har vi en bærende sammenhængskraft. Traditionelt set synes netop de to ovennævnte værensformer at være dominerende – den liberale og den systemtænkende. De udmærker sig begge ved at afmønstre vilkårligheden og dermed reducere risici. De er dog to vidt forskellige værensformer. På den ene side har vi frihedens opblomstring, og på den anden side har vi begrænsningernes tænkning. Og når den liberale tænkning bliver misbrugt, opstår der typisk et behov for systemtænkning.\nHvis vi først anskuer den liberale tænkning, så danner den et virkningsfuldt og opbyggeligt centrum for én sig selv og omverden. Den synes at være menneskets bevidsthedsmæssige hviletilstand, hvor det enkelte menneske er i stand til at forholde sig åbent over for det, der sker, og det, der kan komme til at ske. Tænkningsformen udtrykker en tiltro til det selvskabende – til menneskets positive bidrag til sig selv og sin omverden. Den udtrykker en åbenhed over for det virkelige forstået på den måde, at tilværelsen som udgangspunkt er meningsfuld, hvorfor refleksion af den umiddelbare fremtrædelse af tanker, ord og følelser anses som værende problematisk.\n[quote float=”left”]På den anden side af bordet sidder systemtænkningen og udtrykker en logisk fremdrift, der tangerer en spekulativ venten. Hvilke målsætninger har jeg? Hvordan skal jeg optimere min situation? Hvordan kontrollerer jeg vilkårligheden?[/quote]\nMed denne tænkning har vi ikke en anmassende tilgang til andre. Som udgangspunkt møder vi ikke det fremmede med tilknytningskrav. Vi deler i stedet en sammenhængskraft med de mennesker, som bidrager til en atmosfære af grundlæggende respekt og værdighed i vores omgang med hinanden. Den liberale tænkning er helt på linje med det at være et frihedssindet menneske, ligegyldigt om vi stemmer til højre eller venstre. Det betyder faktisk ingenting, fordi det handler om livets udfoldelse. Den liberale tænkning giver os den handlekraft, som vi har brug for. Vi kan handle i overensstemmelse med en følelse af nødvendighed – vi skal ikke nødvendigvis redegøre for vores grunde til handlen, vi skal blot kunne udtrykke en sammenhængskraft med vores handlinger. Det er friheden til det at være, og det er ansvaret ved det at kunne være.\nPå den anden side af bordet sidder systemtænkningen og udtrykker en logisk fremdrift, der tangerer en spekulativ venten. Hvilke målsætninger har jeg? Hvordan skal jeg optimere min situation? Hvordan kontrollerer jeg vilkårligheden?\nSystemtænkeren er på distance af verden og hænger som ørnen over markerne – den overvåger området for bevægelse. Vedkommende opgør sin stilling på baggrund af veldokumenterede referencer, førend vedkommende træffer sin beslutning. Der er gerne en lige linje mellem beslutningen og formålet med denne beslutning. Det forlanges i øvrigt, at der er vægtige grunde til dette eller hint. Mennesket står oven på verden og beskuer det, der sker, med kontrollamper i panden. Systemtænkeren er et logisk visir mod den spontane og den pludselige handling. Tænkningsformen er uvirkelig for den liberale tænkning.\nSystemtænkningen udtrykker sig med en tvingende nødvendighed, hvor det tvingende ligger i begrundelsen. Denne tænkningsform er så at sige ahistorisk. Den kan derfor også kun efterrationalisere eller sandsynliggøre ud fra nogle allerede givne logikker. Den er ikke i sig selv skabende, men ordner typisk et materiale eller en vilkårlighed ud fra nogle simple ræsonnementer. Den liberale tænkning er mere optaget af rummet for væren frem for konsistensen af en livsanskuelse.\nBegge tænkningsformer er for så vidt logiske i deres tilgang til verden, men udkommet er vidt forskelligt. Den liberale tænkning har umiddelbarheden som sit kendetegn. Systemtænkningen har kontrollen som sit kendetegn. Systemtænkningen vil således ofte være analyserende med logisk afmålte vinklinger, hvorimod den liberale tænkning for det meste vil fremstå spontan og situationsbundet.\nSystemtænkningen forudsætter en allerede givet ramme. Det vil sige, at den værdsætter det genkendelige og eksplicitte præmisser for det talende. Den liberale tænkning er anderledes funderet. Den ser helst, at rummet er frit tilgængeligt, og at det netop er i kraft af den udefinerede ramme, at vi har mulighed for at fremelske det skabende, det brydende og det menneskelige.\nPå overfladen har vi altså de politiske holdninger, der i løbet af det kommende tre uger skal sprudle af idérigdom med kæren om den næste, men når de politiske ideer skal omsættes til realpolitiske tiltag og herefter administreres af embedsværket, så er det værensformen og tankegangen i de politiske projekter, som bliver afgørende – hvilken oplevet værdi af de politiske beslutninger ønsker vi? Vil vi fremelske den umiddelbare virkelighed, eller vil vi fremtvinge en øget kontrol i vores samfundsudvikling?\nDet er nemlig både tankegangen og værensformen, som organiseres af selve måden, de politiske beslutninger bliver implementeret på. Det er her, vi skal tage stilling til, hvori det værdifulde af begge tænkningsformer består, og inden for hvilke områder af politik de skal gøre sig gældende. Vi, de stemmeberettigede, har dog ingen formel indflydelse herpå. Ikke desto mindre spiller begge faktorer en stor rolle i udviklingen af vores samfund og i oplevelsen af den politiske idérigdom.\nPosted in !, FilosofiTagged liberal, Livsanskuelse, Morten Paustian, Politik, systemtænkning, tænkning, Valg\nPrevious Previous post: Er den ansvarlige virksomhed fortsat en virksomhed?\nNext Next post: CSR og regnskab forstår ikke hinanden


Ung landmand køber to landbrug på to år | LandbrugsAvisen\n6. februar 2021 08:07\nMichael Lynge i planlageret på den ejendom, han overtog for to år siden. Foto: Søren Tobberup Hansen. Michael Lynge foran plante- og svineejendommen, han har overtaget med virkning fra 31. december 2020. Foto: Søren Tobberup Hansen.\n31-årige Michael Lynge blev selvstændig landmand for to år siden, da han overtog et konkursbo. Nu har han overtaget naboejendommen og runder dermed 200 hektar.\nSelv om udsigten ned mod Limfjorden, der er beliggende et par hundrede meter fra Michael Lynges stuehus vest for Hals, forekommer temmelig trist og grå på en råkold onsdag i januar, tegner den foreløbige karriere ganske lys for den 31-årige nordjyske planteavler.\nVed årsskiftet for godt to år siden kunne han skrive selvstændig landmand på visitkortet, da han købte et konkursbo af kreditforeningen.\nKvægejendommens besætning var væk, men det var også de 112 hektar agerjord, den unge landmand havde øje for.\n"Sammen med min far kiggede jeg på lidt forskellige ejendomme. Den her ejendom var god, fordi det muliggjorde, at vi kunne dyrke vores jord sammen og være fælles om maskinerne", forklarer Michael Lynge.\nSelv om det måske lå i kortene, at han en dag skulle overtage eller være en del af sin fars bedrift med planteavl og et mindre antal slagtesvin, valgte Michael Lynge ikke den vej, da han i 2011 blev færdiguddannet som virksomhedsleder.\nGodt nok tog han som mange andre unge landmænd et halvt år til USA for at få yderligere erfaring med markarbejde og hjalp også efterfølgende på farens gård. Alligevel foretrak han den gode hyre, da han blev arbejdsmand i en entreprenørvirksomhed.\n"Det var, mens jeg gik på arbejdspladserne, at det gik op for mig, at jeg ville bestemme selv. Der var for meget dobbeltarbejde og en masse tidsplaner, vi skulle gå efter. Det var ikke lige mig", fortæller Michael Lynge, der var halvandet år i entreprenørbranchen.\nSiden overtagelsen af den første ejendomme har han været begunstiget af gode priser på kartofler, som dyrkes sammen med korn, raps og lidt frø.\n"Vi dyrker nogle højværdi-afgrøder, og jeg har lavet to gode år her. Samtidig er jeg kommet forholdsvis billigt til min første ejendom", siger han og forklarer om sin nyeste ejendom:\n"Jeg er heldig, at den næste ejendom er kommet til salg. Ejendommen er kun en km væk, og noget af jorden er i skel. Det er en mulighed, man kun får en gang. Jeg var nok lidt bekymret, om banken gav lov, men jeg har kun fået positiv opbakning fra bank og realkredit".\nMichael Lynge erklærer, at målet ikke er at blive stor for at være stor.\n"Vi skal gøre tingene bedst muligt, og her var en mulighed for at gøre bedriften mere rentabel".\nFælles drift med sin far om 380 hektar\n1. januar 2019 overtog Michael Lynge en konkursejendom med 112 hektar agerjord. Den ejendom er nu suppleret med yderligere 85 hektar agerjord og en slagtesvineejendom.\nPlanen er, at de 1.500 stipladser renoveres, og der skal indkøbes smågrise. Det vil muliggøre ansættelse af en medarbejder.\nSammen med sin far, der også har et mindre antal slagtesvin, driver Michael Lynge omkring 465 hektar.\nKvæg 30. jan 08:11\nDanmarks største kvægbedrift skærer ned i antal køer


Aftalt akademiuddannelse – HK og TEKNIQ Arbejdsgiverne -\nAftalt akademiuddannelse – HK og TEKNIQ Arbejdsgiverne\nTilskud til aftalt akademiuddannelse – AU i Ledelse, HR, Kommunikation og formidling, Økonomi- og ressourcestyring samt Koordinatoruddannelsen fra 2. januar 2018\nSom en ny mulighed kan virksomhed og medarbejder i fællesskab søge om tilskud til aftalt akademiuddannelse på 5 akademiuddannelser.\nDer kan søges om tilskud til at gennemføre en akademiuddannelse indenfor 3 år eller til enkeltmoduler på en akademiuddannelse, jf. nedenfor.\nVirksomhed og medarbejder kan få et særligt højt tilskud, der dækker hele kursusgebyret, den sædvanlige løn i efteruddannelsesperioden modregnet evt. SVU fra det offentlige, udgift til transport mellem hjem udover 24 km og kursussted samt overnatning og forplejning i forbindelse hermed, hvis den samlede transportafstand er mere end 240 km.\nFonden kan ved aftalt akademiuddannelse yde tilskud til en hel akademiuddannelse. Der kan også ydes tilskud til enkeltmoduler.\nKompetenceudviklingsfonden mellem TEKNIQ Arbejdsgiverne og HK/Privat har kun afsat et begrænset beløb til denne særlige gunstige tilskudsordning til moduler på akademiuddannelserne.\nHent ansøgningsblanket til aftalt akademiuddannelse\nHent særlig ansøgningsblanket til akademimodulvalg\nFølgende 5 akademiuddannelser er godkendt til tilskud til det forhøjede tilskud:\nKoordinatoruddannelsen – AU\n1. Tilskudsberettigede moduler på Akademiuddannelsen i Ledelse\nObligatoriske fagmoduler (4)\n2. Tilskudsberettigede moduler på Akademiuddannelsen i HR\nValgfrie fagmoduler (8):\nHR’s servicering af linjeledelse (10 ECTS)\nHuman ressource management (10 ECTS) – indledningsfag\n3. Tilskudsberettigede moduler på Akademiuddannelsen i Kommunikation og formidling\nObligatoriske fagmoduler (3):\nValgfrie fagmoduler (6):\n4. Tilskudsberettigede moduler på Akademiuddannelsen i Økonomi- og ressourcestyring\n5. Tilskudsberettigede moduler på Koordinatoruddannelsen – AU\nCoaching (10 ECTS)\nFonden yder kun tilskud til en fuld akademiuddannelse, der påbegyndes efter den 1. december 2017. Der kan maksimalt ydes tilskud til to akademimoduler om året.\nFonden kan også yde tilskud til enkeltmoduler på en akademiuddannelse, der påbegyndes efter den 1. december 2017.\nMedarbejderen skal inden et år efter tilsagn om tilskud fra fonden påbegynde modulet på akademiuddannelsen/akademimodulet. I modsat fald bortfalder tilskuddet.


Det gamle Christiania/20 – Wikikilden\nDet gamle Christiania/20\nJ. W. Cappelens Forlag, 1891 (s. 337-357).\n◄ Krigens Tid\nChristiania i 1814 ►\nChristiania under Christian Frederiks Statholderskab\nbookDet gamle Christiania, 2. utgaveLudvig DaaeJ. W. Cappelens Forlag1891ChristianiaChristiania under Christian Frederiks Statholderskab337-357\nMed stærke Skridt nærmede sig nu den Time, der skulde overskjære det gamle Baand mellem Norge og Danmark. Traktaten i Aabo (Oktober 1812) garanterede Sverige Afstaaelsen af Norge som Løn for dets Bistand i den sidste Koalitionskrig mod Napoleon. Allerede tidligere havde svenske Flyveskrifter, der opfordrede Nordmændene til Frafald, været i Omløb i Norge og ikke mindst i Christiania. Der gaves jo her siden Krigens Tid ogsaa Enkelte, som begrebe Misligheden af Foreningen med Danmark, saalænge ikke ogsaa Sverige var optagen deri, og som derfor, efterat Udsigterne til en fuldstændig skandinavisk Union vare forspildte ved Frederik den Sjettes Kortsynethed og Stivsind, længtes efter dog at se Halvøens to Folk forenede. Men denne Opfatning tilhørte ogsaa kun Enkelte. Norges Lidelser under den fortsatte Krig med England og Kontinentalsystemets Overholdelse i dets fulde Strenghed vare vel store: ingen Varer af engelsk Oprindelse turde indføres, ingen Englænder sætte sin Fod ind i Landet, Søfarten standsede, Norge maatte dele Følgerne af Danmarks i Bund og Grund ødelagte Pengevæsen. Men ikke destomindre blev Norge sit gamle Broderrige og dets Konge tro til det Sidste, og det skal ogsaa taknemmeligt erindres, at Danmarks og Kongens Opofrelser i hine Aar for at redde Norge for Hungersnødens Kvaler vare store og følelige.\nEfterat Regjeringen i Danmark var bleven fuldt vidende om de Allieredes Planer til Monarkiets Deling, maatte det være den af yderste Vigtighed at styrke disse Nordmændenes loyale Følelser ved de kraftigste Midler. Et Øieblik paatænktes et Forsøg til at gjøre Bevarelsen af Rigernes Forening til en Folkesag ved et paafaldende Skridt. Dette Skridt skulde have mindet om 1789, da man i Frankrige kaldte en Institution tillive, der havde hvilet siden 1514. Der var nemlig Tale om at «indkalde Danmarks og Norges Stænder». Heraf blev vel Intet, men derimod besluttede man at indsætte den Thronen nærmeste Prinds i den Statholderpost, der\n(kilder: Prins Christian Frederik.)\nsiden dens Gjenoptagelse efter over en Menneskealders Afbrydelse syntes kun at være Fyrster forbeholdt.\nChristian Frederik, Arveprinds Frederiks og Sophia Frederike af Meklenburgs Søn, var født paa Christiansborg 18de Septbr. 1786. Han var i mange Henseender et særsyn i sin Familie. Allerede ved sit smukke Udvortes udmærkede han sig fordelagtig mellem Oldenborgerne, og i aandelig Begavelse var han dem aldeles ulig. Siden Frederik den tredies Dage havde intet Medlem af det danske Kongehus besiddet videnskabelig Dannelse, end ikke den tarveligste, men Christian Frederik tilegnede sig under duelige Lærere (fornemmelig Filologen Schow) et ikke ringe Forraad af Kundskaber og en udviklet Smag og Kunstsands. Den første offentlige Prøve paa sit Talent kom han til at afgive den 2den December 1811, dengang Selskabet for Norges Vel foranstaltede den berømte Høitidelighed i Anledning af Universitetets Oprettelse. Hint Selskab havde nemlig en Afdeling i Kjøbenhavn, og denne lod en Fest afholde i Gjethuset paa Kongens Nytorv. Prindsen havde efter sin Fader arvet Ærespræsidiet for det norske Videnskabersselskab i Throndhjem og holdt i denne Egenskab en Tale, som gjorde almindelig Opsigt og Lykke. «Ordene selv», siger Wegener i sit Mindeblad over Kong Christian VIII., «vare hverken mange eller indholdssvære, men deres Finhed, Zirlighed og Runding, den Friskhed, Fyrighed og Inderlighed, hvormed de bleve fremsagte, gjorde et dybt Indtryk». Talen bidrog til at gjøre Prindsen populær baade i Norge og Danmark, hvor dengang – ligesom i Forudfølelsen af den nære Adskillelse – Nordmændenes Anliggender af mange omfattedes med en usædvanlig Interesse.\nChristian Frederik førte gjennem sit hele Liv, ligefra Barndommen af, udførlige Dagbøger, men kun enkelte Brudstykker af disse ere Offentligheden forelagte, naar undtages hans norske Memoirer fra 1814, der for nogle Aar siden ere udgivne i Oversættelse fra Fransk. Man kjender nogle Optegnelser fra 1811, hvoraf man ser, at det allerede dengang var Prindsens høieste Ønske at komme op til Norge som Statholder. Han omtaler her først de Planer, man troede at kjende til Opløsning af Foreningen med Danmark og til at danne en ny med Sverige, og mener, at en Prinds af Kongehuset burde derop «for at skabe et Centralpunkt, om hvilket Folkets Kjærlighed kunde forenes». «Prindsen af Hessen er der nu. Man elsker hans Godmodighed, men man tror at savne Mandighed i hans Karakter og agter ikke hans tydske Omgivning eller hans Stab». «Kongen og mine Venner vide bedst, hvormeget jeg ønsker at opfylde denne Nordmændenes Fordring; jeg ønsker Intet saa varmt som at foretage en Reise til Norge. To Gange i dette Foraar har jeg sagt det til Kongen og bedet ham gjøre det muligt for mig. Men sidste Gang svarede han, at det vel ikke var det passende Øieblik, og at jeg ret havde faaet en Passion for at reise til Norge. Jeg svarede, at den var meget naturlig. Ja det er et meget interessant Land, var hans Svar. Selv at gaat derop for at afløse Prindsen af Hessen var mit Ønske, naar jeg kunde virke Gavn».\nI 1813 gik hans Ønske omsider i Opfyldelse. Paa samme Tid, som Carl Johan gik over til Tydskland for at kjæmpe mod Napoleon, drog Christian Frederik til Norge. I Danmark troede man, at hans Maal var Holsten, men fra Augustenborg dreiede han pludselig mod Nord, og under Navn af Grev Rantzau ilede han til Fladstrand. Strax efter Midnat den 20de Mai gik han ombord i en almindelig Fiskerbaad, der førtes af Løitnant Falsen; hans Adjutanter befandt sig, forklædte som Fiskere, i en anden og hans Bagage i en tredie Fiskerbaad. Baadene løb langs den svenske Kyst i en Afstand fra hverandre, som om de, hver for sig, vare paa Fiskeri. Under en rask Kuling, der næsten blev til en Storm, kom Baadene, uanfægtede af engelske Krydsere, allerede den 21de op til Hvaløerne, hvor Christian Frederik for første Gang betraadte norsk Grund. Paa Kirkeøen traf han Admiral Lutken, tog den lille Flotille i Øiesyn og drog nu gjennem Frederiksstad og Moss til Hovedstaden.\nFor Christiania blev den nærmeste Følge af Prindsens Ankomst den, at Staden i nogle Maaneder i en Grad, man neppe forestiller sig, blev et Sæde for Lystigheder, Baller og Gjestebud. Ligesiden 1807 havde al Virksomhed og Forretning ligesom været rykket ud af de gamle Spor, man var vant til idelig at opleve Overraskelser og bratte Omvexlinger, og en naturlig Følge heraf var, at man tog Verden let og lidet bekymrede sig om den Dag imorgen. Allerede i Prindsen af Hessens Tid havde det letfærdige Liv forarget de faa Alvorligere, men hvad man hidtil havde oplevet, havde lidet at sige imod, hvad der paafulgte. Thi Christian Frederiks Færd i Christiania kom i visse Maader til at ligne Prætendenten Carl Edvards i Edinburgh. Men ved Siden heraf forstod den intelligente og meget arbeidsomme Mand ogsaa at gjøre Indtrykket af en betydelig Personlighed, til hvem man kunde sætte de største Forhaabninger. Og den Ting, at Rigernes Thronfølger tog fast Ophold i Norge, var noget saa nyt og uhørt, at det maatte øve en Fortryllelse over Manges Sind. «Nu mistvivler jeg ingenlunde om Norges Redning», skriver Pavels i sin Dagbog efter et af sine første sammentræf med Prindsen, og han var ikke den eneste, som i Løbet af det næste Aar maatte tilstaa, at «hans Menneskekundskab havde faaet et Ørefigen».\nModtagen paa Egeberg af det gule Korps holdt Prindsen sit Indtog i Christiania om Eftermiddagen den 22de Mai. Høitidelige Ceremonier fandt strax Sted, idet alle Embedsmænd stededes til Kur i Bernt Ankers forrige Palæ, og hertil kom ogsaa de Kom-\nplimenter, som maatte udvexles mellem Prindsen og hans Formand og Frænde, Prinds Friedrich.\nEfterat Christian Frederik havde forsikret, at før skulde hans Haand visne, før han skulde underskrive Norges Afstaaelse, var det en af hans første Tanker at faa foranstaltet en Kur i Palæet ogsaa af Damer. Prindsen var allerede i Tyveaarsalderen bleven gift med en Slægtning, Charlotte Frederike af Mecklenburg-Schwerin, Storhertug Friederich Frantz’s Datter, der havde født ham to Sønner, af hvilke den ældre var død og den yngre siden blev Frederik den syvende. Fra hende var han efter tre Aars Ægteskab bleven separeret og var saaledes som enlig Herre kommen til Christiania. Da han nu lod Damerne tilsige at møde i Palæet i «rôbe de cour», vakte det naturligvis største Forbauselse. «Ikke om Fienden havde staaet udenfor, (heder det i en Dames, Fru Munchs, Optegnelser om hin Tid) kunde der være blevet mere Allarm og Forstyrrelse i Byen. Herrerne vilde ikke lade sine Koner og Døtre slippe ind til den unge og smukke Prinds, og rôbe de cour kjendte Damerne i Christiania ikke til». Endnu mere opholdt man sig over Indbydelsens Form, thi foruden alle Damer af Embedsklassen havde Prindsen ogsaa ladet tilsige øde yngste og smukkeste» Fruentimmer udenfor denne Stand, hvorfor Spottefugle bemærkede, «at han vilde se sig om blandt Landets Døtre i samme Hensigt, som fordum Kong Ahasverus». Imidlertid blev hans Ønske opfyldt, Damerne kom, bleve opstillede i et stort Værelse i Palæet uden Hensyn til Rang eller Stand, Prindsen kom ud, og efter en almindelig Hilsen «associerede» han sig med Stiftamtmandinden, Fru Thygeson, gik med hende Stuen rundt og talte med hver eneste nogle Ord, «undertiden endda ikke faa».\nDen hessiske Prinds forlod nu Norge. Christian Frederik fulgte ham selv til Frederiksstad og saa ham vel ombord i den samme Baad, med hvilken han selv var kommen herop til Landet. Da omfavnede Christian ham med de Ord: «Gid min Afsked fra Norge maa blive som Deres», en smigrende Kompliment. Det gjorde et godt Indtryk, at Thronarvingen viste sin Forgjænger saa megen Agtelse og Opmærksomhed. Prinds Friedrichs Reise blev meget besværlig, og det varede syv Dage, inden han landede i Gilleleie paa Sjelland; Provianten var sluppen op, og han havde intet andet til at oplive sig med end Brændevin og Tobak. I Danmark bemærkede man, at han var bleven korpulent heroppe. Som bekjendt, deltog Prindsen siden med Ære i Felttoget i Slutningen af 1813.\nForuden det dramatiske Selskab, hvori Enevold Falsen engang var Sjælen, var der (omtrent 1809) opstaaet en anden Forening af æsthetisk Tendents i Christiania, det saakaldte musikalske Lyceum. Oprindelig var Planen at «fremme Musiken og at soutinere duelige og overhoved uformuende Artister», men Selskabets Hovedvirksomhed blev at opføre Syngestykker for betalt Entré. Stifteren var udentvivl den senere Statsraad Hans Hagerup Falbe, der (sandsynligvis ved sin berømte Svogers, Christian Colbjørnsens, Indflydelse) i 1809 var kommen herop fra Danmark som Enevold Falsens Eftermand i Justitiarii-Embedet i Stiftsoverretten. Falbe, der stod høiere som Musikus end som Statsmand, gav sig meget af med at komponere. Ellers bestod Lyceets Medlemmer mest af Dilettanter, hvorimellem enkelte skulle have været heldige som Solospillere. Fortræffelig som Anfører var den bekjendte Waldemar Thrane, Elev af den anseede danske Musiker Schall. Forøvrigt var der større Mangel paa gode Mandssangere end paa Instrumentister og syngende Damer. Lyceets Direktører vare i 1813 Paul Thrane, General Nilson, Etatsraad Falbe og Johannes Thrane.\nVed Christian Frederiks Ankomst maatte naturligvis dette Lyceum sætte sig i Bevægelse, og der gaves allerede den 28de Mai en koncert i vor Frelsers Kirke, ved hvilken Leilighed Biskop Bech holdt en Tale. Men nogle Dage efter kom en Mand til Byen, som pludselig bragte et nyt Liv i hele det søndenfjeldske Norges musikalske og dramatiske Forlystelser. Det var kongelig Skuespiller og Danebrogsmand Hans Christian Knudsen, en velmenende Enthusiast og, selv om vore Intelligentssedlers begeistrede Referater ere noget overdrevne, en ret heldig scenisk Kunstner. Oprindelig bestemt for Murerprofessionen var Knudsen gaaet til Theatret 1786 og havde tillige forsøgt sig som Poet, fornemmelig i Anledning af 2den April 1801. Allerede før havde han aflagt et Besøg i Norge og der, som han med Stolthed fortalte, vundet sig Venner i Bernt Anker, Enevold Falsen og John Collett. I Danmark havde han i den senere Tid reist omkring i Provindserne i det smukke Øiemed at give Forestillinger til Bedste for faldne Krigeres Efterladte, og var nu kommen til Norge i samme Hensigt. Knudsen, der, ligesom Christian Frederik, havde betraadt norsk Grund paa Hvaløerne, begyndte strax sin Virksomhed med at give en Fest for disse Øers Fiskere og Matroser, «der tilligemed nogle Officerer dannede en Halvcirkel om en Klippe», paa hvilken anbragtes nogle Emblemer til Minde om «Najadens» Faldne.\nI Christiania optraadte Knudsen saavel i det dramatiske Selskab som i Lyceet, og disse to Forestillinger indbragte et Nettobeløb af 5959 Rdlr. D. C., som han strax overleverede Prindsen. Han havde selv udført Jacob Skomagers Rolle i Christianiensernes Yndlingsstykke, Enevold Falsens «Dragedukken», og Theatret var ved den Leilighed dekoreret med Mindestene over faldne Krigere, hvorpaa enkelte mere kjendte Navne, som Sæter, Blix, Drejer, Grotschilling o. fl., vare anbragte; hvidklædte Damer og Børn stode paa begge Sider af Theatret og bekrandsede Mindestenene. Til Slutning blev han fremkaldt efter Prindsens Forlangende. Derpaa drog Knudsen til Drammen og saa videre hen langs Kysten lige til Christianssand, og maaske endnu længere, undertiden i Følge med Prindsen, der samtidig saa sig om langs Kysten. Endelig kom han tilbage til Christiania sent paa Høsten, gav 22de Novbr. i Grændsehaven paany en Forestilling «til Fordel for Enker af Christiania By, hvis Kaar ei svare til deres borgerlige Stilling», og drog saa igjen til Kjøbenhavn, hvor han døde 1816.\n(kilder: Christiania fra Frederik den 5tes Tid (1746–1766).)\nMan vedblev fremdeles at more sig. Prindsen af Hessen havde forbudt den gamle Folkeforlystelse, at brænde Tjæretønder og Blus paa St. Hansaften, fordi sligt i disse urolige Tider maaske kunde forvexles med Krigssignaler. Christian Frederik ophævede igjen dette Forbud, og strax fik man, samtidig med at Menigmand igjen optog sin tilvante Moro, et glimrende St. Hansgilde istand hos Stiftamtmand Thygeson, hvor hele den elegante Verden var samlet om Prindsen. Trediepræsten Nils Wulfsberg (en meget alsidig Mand, efterhaanden Løitnant, Geistlig, Bogtrykker, Journalist, Archivar, Kronprinds Oscars Lærer «i det saakaldte norske Sprog», tilsidst overtoldbetjent i Drammen) kunde med Lethed ryste Viser af Ærmet, og til dette St. Hansgilde havde han forfattet ikke mindre end tretten saadanne. Eieren af Frogner, Morten Anker, vilde ikke staa tilbage for Stiftamtmanden og gav to Dage efter en splendid Fest paa sin Gaard, «hvor Acteur Knudsen dirigerede Lystigheden og gjorde mange Narrestreger». Men alt stod dog tilbage for det Bal, som man gav for Prinds Christian, da han, hjemkommen fra sin Udflugt rundt om i Christianias og tildels i Christianssands Stift, feirede sin Fødselsdag (18de Septbr.). Det var beregnet at skulle koste henved 80,000 Rdlr. N. V., der skulde samles ved Subskription, men der opstod Zubus, og Thygeson tænkte da at lade denne dække ved Ligning blandt Borgerne, ligesom Byskatten; dog herom vilde Prindsen ikke høre og tilskjød selv de manglende 17,000 Rdlr. Man havde til denne Fest (saaledes som ved Høitidelighederne i 1790 i Anledning af Frederik den sjettes Giftermaal og ved flere andre Leiligheder i Christiania) i en Fart opført en stor Træbygning (paa Torvet?), som siden nedreves. Den extemporerede lange Sal beklædtes med Tax, og væggene behængtes med henimod 1000 Lamper. Øverst saaes et Transparent, Prindsens Navnetræk med en «flau» Inskription under, og «paa begge Sider Folk af alle Stænder, der svingede med Hattene og supponeredes at raabe Hurra, hvilket vi i disse Dage næsten have gjort formeget af». Fjorten Dage senere opførte det dramatiske Selskab Stykket «Medbeilerne», og efter Prindsens Sekretærs, Etatsraad v. Holtens, Forslag betjente man sig af Leiligheden til at give Christian Frederik en ny «Surprise». Efter stykket gik Teppet nemlig paa ny op, en Piedestal saaes paa Scenen, og i en Fordybning af denne var den lille Prinds Frederiks Portræt anbragt. Holten holdt en Tale og lykønskede Faderen med Sønnens Fødselsdag. Kort i Forveien havde prindsen besøgt Fladeby, hvor der selvfølgelig var gjort store Tilstelninger og et stort Jagtselskab var samlet.\nMedens man saaledes greb hver Leilighed til Festligheder saa at sige ved Haarene, stod det misligt til med Menigmand. 1812 havde været et skrækkeligt Uaar, men heldigvis blev 1813 et godt Aar. Imidlertid kunde det ikke forslaa til at rette paa Tilstanden, og man behøvede ikke alene Provideringen fra Danmark, der nu forestodes af justitiarius Falbe og (fornemmelig) af Kjøbmand og Justitsraad Paul Thrane i Storgaden, men tildels ogsaa Surrogater. «Man saar», hedder det i et officielt Aktstykke, «i Juni Maaned 1813, ligesom i 1808, hele Skove afklædte for af Barken at skaffe et usundt Fødemiddel; man saa Fjeldbonden komme 14–16 Mile fra til Christiania for at hente de ham anviste 2 Skjepper Blandingskorn, og ofte sank han udmattet ned paa Provideringskommissionens Trappe i det Øieblik, da han skulde modtage denne ringe Hjelp for sig og sin langt fraværende Familie». Overlærer M. R. Flor, bekjendt allerede fra 1808–1809 som den ivrigste blandt de saakaldte «Mosepræster», satte sig paany i Virksomhed. Et talende Vidnesbyrd om Nøden blandt Arbeidsklassen var det, at Brændevinskipperne nu stode forladte og øde. Aviserne indeholdt ogsaa et usædvanligt Antal af Politibekjendtgjørelser om Tyverier og Indbrud. Alene i et eneste Nummer anmeldtes fem meget grove Tyverier i Staden, stedfundne i Løbet af et Par Dage. Og rundt i Byen og dens Omegn udbredtes Rygter, paafaldende lige dem, der endog saa sent som i 1869 dukkede op her i Byen, da det hedte, at Frimurerselskabet gav sig af med at fange unge og fede Mennesker, især fyldige Piger af Almuesklassen, for at slagte dem. To Tyrker, fortaltes der i 1813, opholdt sig i Christiania og betalte en Tønde Guld for en Tønde Menneskekjød, og to Tønder for et lignende Kvantum Menneskeblod. Kammerherre Rosenkrantz, ja endog Prindsen selv, vare Medvidere. De ulykkelige Ofre slagtedes i «Christian Olsens Gaard», og en Bonde, som havde udrevet sin allerede afklædte Datter af Mordernes Klør, var gaaet til Prindsen, men havde fundet en kold Modtagelse. De politiske Forhold bleve imidlertid med hver Dag alvorligere. Den 3die September var Krigen mod Sverige fra dansk Side erklæret. Christian Frederik havde Ordre til at gjøre Indfald fra Norge, men opfyldte ikke denne Befaling. I Danmark var Stemningen hos dem, der kjendte Situationen, alvorlig og bekymret. Der gaves vistnok et tydsksindet Parti, som fandt Koalitionens Tilbud om Erstatning for Danmark af nordtydske Byer og Landskaber, ifald det godvillig afstod Norge, antageligt, ja lokkende, men dette Parti var et Mindretal. De virkelige Danske indsaa den Fare, som Udvidelsen af Monarkiets tydske Elementer vilde medføre for Nationaliteten. De dømte tildels strengt om den Konge, hvis Uklogskab man maatte tilskrive den fortvivlede Stilling, hvori Staten var geraadet. Man begyndte at tale om, at Frederik den sjette burde redde Norge fra at komme i svensk Vold ved at frasige sig dets Krone og lade Prinds Christian blive selvstændig norsk Konge. Paa denne Maade haabede man, at Koalitionen ligeoverfor ham skulde blive afvæbnet, og naar Danmarks Thronarving blev Norges Konge, vilde der være en nær Udsigt til Landenes Gjenforening. Sandsynligvis har Christian Frederik kjendt denne Plan, men Kongen bragte den ei paa Bane for ham, og han maatte altsaa tie. Derimod traf han paa egen Haand adskillige andre Foranstaltninger. Ved Agent Nielsens Redebonhed til at tjene Staten opdrev han 14,000 Lstrl., hvormed han indkjøbte Klæde o. s. v. til Armeen. Han beskjæftigede sig ogsaa med større Planer og tænkte paa Dannelsen af et Slags særeget Ministerium i Norge, en Regjeringskommission eller et «Regjeringsraad», hvortil han havde udseet Marcus Gjøe Rosenkrantz, Thygeson, (der i 1812 havde fulgt Rosenkrantz i Stiftamtmandsembedet i Christiania), Grev Trampe (Stiftamtmand i Throndhjem), justitiarius Falbe, Carsten Anker, samt – hvad der er ret mærkeligt – Grev H. Wedel-Jarlsberg, men denne Tanke kom ikke til Udførelse. Ud paa Aaret fik Frederik den sjette paany af sine fortrolige Raadgivere det Raad at lade Christian Frederik «pro forma» vælge til Konge af Nordmændene; denne Gang kom Raadet fra den høit anseede Kardorff, «den af alle Generaler udenfor Fyrstestanden, som Kongen havde størst Tillid til og Venskab for». Men han vilde ikke høre paa saadant og skrev til sin Fætter: «At afsondre Norge fra Danmark er altfor farligt og bør aldrig ske. Hvem der forebringer Dem Sligt, fjern dem fra Deres Side».\nMen Livet i vor Hovedstad paavirkedes ikke meget af de alvorlige Tider. Man vedblev med Komedier, Baller og Lystigheder, og Prindsen var som sædvanlig en ivrig Deltager. I December spilledes saaledes Kotzebues «Forplumringerne», og efter endt Forestilling legedes Julelege, i hvilke Christian Frederik endog efter Forlangende af Frøken Bech (Biskopens Datter) satte sig paa Forundringsstolen. Ved samme Tid skulde Lessings berømte Stykke «Emilia Galotti» indstuderes. En af Byens rigeste og mest anseede Damer, John Colletts Enke, ønskede sig Orsinas Rolle, men man fandt, at hendes Alder gjorde hende mindre skikket til at spille ung Pige, og foreslog hende derfor at spille Claudia Galotti, Heltindens Moder. Herover blev hun fornærmet og udfandt nu, at Opførelsen af dette Stykke ikke passede til Tidsomstændighederne, saasom en af Hovedpersonerne, den letsindige Prinds Ettore Gonzaga i Guastalla, altfor meget maatte minde om Christian Frederik. «Emilia Galotti» blev da henlagt og ombyttet med et andet Stykke.\nPengevæsenet var siden Rigsbankforordningen af 5te Januar 1813 i den største Forvirring, idet Staten havde gjort Bankerot og nedsat sine Papirpenge til en Sjettedel af deres Navneværdi. Det hører ikke hid nøiere at omtale al den Forvirring, som denne forøvrigt aldeles uundgaaelige Foranstaltning, der berørte Alles Interesser, maatte medføre. Alt var i Forvirring, den Rige blev pludselig fattig og omvendt. Da denne Papirpengenes Værdi stadig sank, søgte man at omsætte dem, saa snart som muligt; den Slags Penge «lagdes ikke paa Kistebunden». Der fandt saaledes Sted en livlig Handel med Eiendomme, Bygninger opførtes, Reparationer foretoges o. s. v., ved Hjelp af det i Overflod cirkulerende Papir. Hvorledes dette Papir behandledes i hin Tid, da en Pot Melk kunde koste sine 4 à s «Daler», derom har Chr. Lange optegnet en Barndomserindring, som vi her optage. «Vi boede, skriver Lange, hos en Malermester Vanelius, der tillige var Høker. Nu og da holdt han en Slags Dovning, som nu er gaaet af Brug. Der blev\nPortstuerne ved Tøien.\nsat et stort Slagbord frem paa Gulvet; derpaa sattes et stort Fad med Klister, og nu vare alle Husets Folk optagne med at klistre forslidte Pengesedler paa allehaande Makulaturpapir. Man tog det ikke nøie med Sammenklistringen og Udvalget. En Stump af en 8-Skilling klistredes ved Siden af en Ditto af en 16-Skilling, 4-Skilling eller deslige, og saaledes holdt man paa i flere Timer. Naar saa Klistringen var færdig, laa der opstablet paa Bord og Bænke store Hobe af tykke Papirstykker, der næsten saa ud som sønderbrudte Fladbrødslever, og maaske var Kubikfoden deraf ikke værd en Spd. i vore nuværende Penge. Naar alt var tørt, bleve «Kliningerne» beklippede og nedlagte i en Kiste, da Pengeskuffen ikke kunde rumme dem; den var forbeholdt de store Kobberskillinger, som ei gik ud igjen, naar de en enkelt Gang indkom, thi i dem var der dog nogen Valuta. Jeg mindes godt, at jeg stod ved Bordet og fik Lov at tage Seddelfillerne op af en stor Klædeskurv, hvori de laa, og levere dem til Vanelius, hans Kone eller Pigerne, som dels smurte Klister paa Papiret, dels i al Fart sorterede, dels klistrede Summerne sammen. Men det blev en farlig Mængde Penge».\nEfterat have opgivet de Planer, som i 1813 fremkom til Stiftelse af en egen Bank i Norge, besluttede Regjeringen ved et Reskript af 20de Oktober s. A. at tilstede, at der oprettedes en privat Laanekasse. I denne Anledning var det, at Prinds Christian Frederik udstedte en Indbydelse til 72 af Landets mest formuende og indsigtsfulde Mænd til at møde i Christiania for at overveie Sagen. Mødet aabnedes den 15de December. Bergen og Throndhjem havde formelig valgt Deputerede, de øvrige Mødende vare særlig indbudne af Prindsen. Forhandlingerne varede til 5te Januar 1814.\nDe store Begivenheder, som kort efter indtraf, bevirkede, at Mødets Beslutninger bleve betydningsløse. Men hin Sammenkomst var dog ikke uden sin Interesse og Vigtighed. Skjønt vistnok ikke samlede i noget egentlig politisk Øiemed, kom de Mødende dog til at udvexle Meninger om Landets Anliggender i den bevægede Tid, og flere af dem, der her mødtes, kom nogle Maaneder senere til at gjense hverandre paa Eidsvold.\nDet muntre Christiania lod det ikke mangle paa Gjestebud og Fornøielser i denne Juletid, og flere af Gjesterne fra de øvrige Landets Egne bidroge sit til at forhøie Livligheden. Jacob Aall, der deltog i Mødet, nævner saaledes Bergenserne Meyer og Bøschen som Sangere, der gjorde stor Lykke, og omtaler, at der fra Bergen var medbragt Sange forfattede af Lyder Sagen. Juleaften havde man bestemt sig til at feire ved en storartet Tilstelning. «Julen skulde kjøres ind ved Fakkelskin», og derpaa skulde der være Selskab hos Overkrigskommissær Carlsen, der boede i den Gaard paa Hjørnet af Raadhusgaden og Kirkegaden, ligeoverfor «Calmeyergaarden», der indtil for faa Aar siden udmærkedes ved to gamle Træer. Men Fakkelkjørselen faldt bort, fordi Prindsen, som fik en ubeleilig Post eller Kureer, først kom i Selskabet til Carlsen Kl. 9 om Aftenen. I dette Selskab var det, at Prindsen fik – et Ørefigen. Der legedes Pantelege, Prindsen havde maattet give Pant og faaet det arrangeret saaledes, at han dømtes til at kysse den smukkeste af de unge Damer, men hun gav ham et Ørefigen i Stedet. Og saa fortsattes Julen paa samme Maade med Baller og Middagsselskaber i Byen og Omegnen. Nytaarsaften brillant Maskerade. Man glædede sig ved Rygter, som f. Ex. «at Pontecorvo vilde give slip paa Sverige og blive Konge i Westphalen».\nHenimod Nytaar var der en stor Sammenkomst hos Byens fornemste Embedsmand, den rige Stiftamtmand Thygeson, hvor de fleste af Byens fremmede Gjester vare indbudne. Flere af dem, hvoriblandt Bergensere, Thrøndere, Kjøbmænd og Brugseiere fra\n(kilder: Oslo Bispegaard i dens ældre Skikkelse. (Opført 1623 paa Dominikanerklostrets Grund.))\nØst- og Vestlandet havde grupperet sig sammen for at meddele hverandre de Efterretninger, som En eller Anden ad privat Vei havde vidst at forskaffe sig. Da fremtraadte Thygeson blandt sine Gjester og forkyndte med en glad Mine, at han havde en god Efterretning at meddele dem; «dog maa der gjøres et stort Offer, Throndhjems Stift skal forenes med Sverige». Men denne «gode» Efterretning gjorde intet godt Indtryk, og flere af de Tilstedeværende, fornemmelig Bergenserne, erklærede med høi Røst, at heller maatte hele Norge forenes med Sverige end saaledes sønderlemmes.\nMødet gik ikke hen uden en Episode, hvis sande Sammenhæng den Dag idag ikke er ganske opklaret. Efterat fem Direktører for Banken vare valgte, nemlig først Stiftamtmand Thygeson og Carsten Anker, hvis Valg skyldtes Prinds Christian Frederiks personlige Ønske, dernæst Grev Wedel (dengang fraværende i Danmark), Thomas Johannesen Heftye og Agent Jacob Nielsen, samledes man den 5te Januar 1814 til Taffel hos Prindsen. Her, fortælles det,\n(kilder: Saxegaarden i Oslo. (Kjendt under dette Navn siden Middelalderen).)\nhavde tjenstvillige Aander ladet henlægge Sedler under endel af Gjesternes Kuverter med den Paaskrift: «Idag udraabes Prindsen til Norges Konge». Men det kom ikke videre, især, har der været paastaaet, fordi Rosenkrantz sønderrev sin Seddel, hvorefter de øvrige Forsamlede skulle have fulgt hans Exempel. Jacob Aall har imidlertid oplyst, at han og hans forsamlede Venner ikke fandt nogen saadan Seddel, men fortæller derimod, at der, dengang Forsamlingen adskiltes med et «Leve Prinds Christian Frederik», hørtes en enkelt Stemme, som raabte «Leve Kong Christian», men – «det ansaaes ikke passende at undersøge, hvorfra denne Stemme kom».\nAaret 1813 havde ogsaa været mærkeligt af den Grund, at Christiania Universitet da var traadt i Virksomhed. Sex Lærere havde nemlig begyndt sin Virksomhed, Professorerne Niels Treschow, Georg Sverdrup, Jens Rathke, Rasmussen og L. Stoud Platou samt Lektor S. B. Hersleb. De tre førstnævnte havde været Lærere\nVed Moderuniversitetet i Kjøbenhavn, hvor de, især den førstnævnte, ved Afskeden havde mødt mange og smukke Beviser paa sine Tilhøreres Hengivenhed. I Christiania modtoges de med aabne Arme, «saaledes fandt Sverdrup ved sin Ankomst sin Bolig complet meubleret lige indtil 4 Børne-Senge».\nDen første examen artium paabegyndtes i Kathedralskolens Lokale den 25de Juni, og\nS. B. Hersleb.\nCensuren for de skriftlige\nPrøver faldt, skjønt Opgaverne vare ikke mindre end elleve, og flere altsaa besvaredes paa samme Dag, allerede inden Maanedens Udgang, den 30te Juni. Den 1ste Juli holdtes mundtlig Examen, og den 3die Juli foretog Treschow som Rektor Immatrikulationen efter at have holdt en latinsk Tale. Sytten unge Mennesker havde meldt sig og samtlige bestaaet Examen. Af disse vare 7 (dimitterede fra-Chri-\n(kilder: Georg Sverdrup.)\nstianias, 5 fra Throndhjems og 5 fra Christianssands Kathedralskole. Den eneste Dimittend fra Bergens Skole havde foretrukket at gaa til Kjøbenhavn, og ingen Privatist havde indstillet sig. Mellem disse første sytten er Hans Riddervold den, hvis Navn er blevet mest bekjendt. Tre. Maaneder senere, den 2den Oktober, stiftede de unge Studenter det endnu bestaaende norske Studentersamfund.\nJacobus Rosted, Rektor ved Christiania Kathedralskole 1803–1832.\nForelæsningerne holdtes i den første Tid i Raadmand Moestues Gaard (paa den Tomt, hvor den nuværende Post- og Telegraf-Gaard ligger).\nEt Brev fra Hersleb vil bedst sætte os ind i de primitive Tilstande ved det nyfødte Universitet:\n«Christiania 26 November 1813.\n– – Jeg kommer næsten ikke til Nogen, uden til Sverdrup og Treschow og har meget at bestille, men finder min Syssel usigelig interessant og er hjertelig glad ved at kunne leve blot for mit Yndlings-Studium. Stod det saa godt til med Fædrelandet, som med mig, var jeg lykkelig.\n(kilder: Løkken »Frydenlund« ved Ulevoldsveien. (Prof. Sverdrups Alderdomshjem, senere tilhørende Kjøbmand A. Christensen).)\nJeg læser over Amos, Dommernes Bog. Indledning til det hebraiske Sprog og theologisk Encyclopædi og har to Studenter, som høre mig – den første og fjerde Forelæsning har jeg ogsaa 3 Candidater som Tilhørere af. Professor Platou har over Norges Historie et meget talrigt Auditorium. Treschow vil vist ogsaa faa mange, naar han begynder sine Forelæsninger over Philosophemerne i den nordiske Mythologi, hvilke han endnu ei har begyndt. Rathke hører jeg med megen Fornøielse over Geologien; det er ret en Glæde at bestige med ham snart Nordkaps steile Klipper, snart Ruslands Bjerge, snart Madeiras høie Basaltstøtter. Det maa være herligt at have vandret saa vidt omkring. Hvor tungt vi føle savnet af vore Bøger, behøver jeg ei at sige Dem. Jeg har syv Bøger med mig! Selv mine Excerpter fra Kongens Bibliothek o. s. v. ligger i Kjøbenhavn. Skolens meget gode Bibliothek er vor eneste Trøst.\nNaar De seer Bonnevie, da hils ham ret meget og ret venlig fra mig. Hans Nora til Svea har ubeskrivelig glædet mig. Jeg forelæste den for mine Tilhørere den samme Dag, da jeg havde endt Forelæsningen, thi den var, som tonede den fra mit Inderste».\nMere end et Tegn tyder imidlertid paa, at det nye Universitet neppe vilde have kommet til at svare til Forventningerne eller overhoved blevet af større Betydning, dersom ikke den store politiske Revolution saasnart havde fundet Sted. De mangfoldige Fordele, som det Kjøbenhavnske Moderuniversitet selvfølgelig besad og maatte besidde fremfor den nye Stiftelse i Norge, vilde i Længden med Nødvendighed have trukket baade de bedste Lærere og de dygtigste Studerende bort fra Christiania. For mangfoldige af de sidste var Reisen til Kjøbenhavn ligesaa let som til Christiania eller endog lettere, og Adgangen til at vinde en videre Synskreds og til at knytte fordelagtige Forbindelser var selvfølgelig størst i Rigernes fælles Hovedstad. Den i Regelen forstandige og nøgterne Iagttager af Datidens Forhold, Pavels, har indseet dette, og man vil jevnlig i hans Dagbøger finde Ytringer, der tyde paa ringe Forventninger om Universitetets Fremtid under de dengang endnu bestaaende Forhold. Disse Betragtninger kunne endnu have praktisk Betydning, naar der, som af og til i de sidste Aar er skeet, er blevet skrevet og talt om Muligheden af et nyt Universitet i Norge, navnlig om et vestlandsk, saakaldet «Menigheds-Universitet» i Bergen, Planer, der dog vistnok altid ville vise sig at være utopiske.\n↑ Se Wegeners Aktmæssige Bidrag til Danmarks Historie i det 19de Aarh. I. Kbhvn. 1851.\n↑ Kong Christian VIII.s Dagbog fra Regenttiden i Norge, udg. af A. Ahnfelt Kbhvn. 1883.\n↑ Overreisen er skildret af Prindsens Ledsager, den norskfødte Officer Ludvig Frederik Brock, hvis Erindringer om denne Tid ere meddelte af F. Schiern i Dansk historisk Tidsskrift, 5. R. III.\n↑ Hun døde i Rom 1840 som Katholik.\n↑ L. Engelstoft til Thorlacius i hans udvalgte Skrifter, III. S. 371.\n↑ Mauritz Hansen sigter til Falbe (naturligvis uden Navns Nævnelse) i Novellen «Forlovelserne», (Saml. Noveller, 4, S. 254), hvor det heder: «Hille Død og Pine, det er jo ikke min Sats for Oboen, raabte en aldrende Herre i Statsmandens Uniform og styrtede ind fra Whistbordet. Han blev i stum Forbauselse over det formastelige Angreb paa sit Kunstverk staaende lænet til Døren med sammenslyngede Arme, men raabte snart efter: Bravo, Bravo. De Omstaaende fornam den høivelbaarne Tonedigters Bifald og glædede sig over, at de nu vare visse paa, hvilket Parti, Lovtaler eller Skuldertræk, var det rigtige».\n↑ L. Roverud, «Et Blik paa Musikens Tilstand i Norges, Chra. 1815, en Hovedkilde til Byens musikalske Historie. Roverud (død 1850 ved ulykkelig Hændelse), der senere erhvervede sig Fortjenester navnlig af Kirkesangen, fælder en meget streng, men neppe ubeføiet, Dom over de musikalske Forhold i Norge ved den Tid; Lyceet, hvoraf han ikke synes at have været Medlem, undgaar heller ikke hans Kritik. I 1813 indbød han til Oprettelse af et «musikalsk Samfund», om hvilket vi ikke have nogen Besked. «De fleste af Christianias Indbyggere, der have nogenlunde Evne, (siger R.), lade sine Børn lære Musik, Døtrene spille paa Pianoforte, Sønnerne derimod mindre paa Violin og Fløite, hvilken man af Blæse-Instrumenter kjender bedst, fordi de øvrige spilles næsten alene og det høist maadeligt af Hautboister». R. gaar i sin Ivrighed saavidt, at han finder det at «være stor Skade», at Latinskolens Disciple (siden 1799) ikke længere maatte synge i Kirkerne, og klager over, at man istedenfor denne Skoles af den duelige Kantor Flintenberg oplærte Elever nu maatte hore Vaisenhusbørnenes «surrende Skraal». Ligeledes opholder han sig over, at «den militære Musik intetsteds i Landet er maadeligere end i Christiania», samt at en «kompetent Mand havde erklæret Undervisning i Sang ved Borgerskolen for umulig». Derimod roser han Statsminister Peder Ankers Foranstaltninger til at lade Arbeiderbørn ved Bærums Jernverk oplære i Musik, og omtaler, at disse havde baaret forbausende gode Frugter.\n↑ I Drammen var Begeistringen overstrømmende. Her gaves ogsaa en særlig Fest for de Bergenhusiske Soldater, som der vare indkvarterede. Ved den Leilighed holdt ogsaa Sognepræsten en Tale fra Scenen. («Intell.-Sedl.– 16de Juli).\n↑ Efter hans Død udkom «Kgl. Skuespiller og Dannebrogsmand H. C. Knudsens Minde med hans Portræt og Biographi» af K. L. Rahbek.\n↑ Som saadan grundlagde han «Morgenbladet».\n↑ Nyerups Udtryk i Literaturlexicon.\n↑ Fra denne Tid haves et interessant Brev fra Christian Frederik til Frøken Betsy Sneedorff (siden Generalinde Anker), der dog ikke kan have naaet frem, men maa være opsnappet, da det findes i Handlingar ur v. Brinckmannska Archivet, II, S. 102.\n↑ Udførlig Beskrivelse af disse festligheder findes hos A. Collett, En gammel Christiania-Slægt, S. 225 flg.\n↑ Officiel dansk Beretning (af 1822) om Norges Providering under Krigen. (Udg. af Const. Flood). Chra. 1890. S. 20.\n↑ Disse Oplysninger, saavelsom andre, skyldes Skriftet: «Kampen om Norge 1813–1814», 1–2, Kbhvn. 1871, af C. Th. Sørensen.\n↑ Et Exempel fra Christiania skal her finde Plads, fordi det angaar en bekjendt offentlig Eiendom og i sin Tid vakte megen Opsigt. Regjeringen kjøbte den 11te December 1812, altsaa paa en Tid, da Principerne for den nye Forordning allerede vare opgjorte, den tidligere adelige Sædegaard Tøien af Eieren, Justitsraad og Magistrats-Præsident i Christiania Johan Lausen Bull, for at anvende den til Bedste for Universitetet; man havde nemlig tænkt sig, at dettes Bygninger med Embedsboliger for Professorerne skulde opføres der. Kjøbesummen var 170.000 Rdlr. D. Cour., hvilken Sum sælgeren nu maatte modtage i næsten aldeles værdiløse Papirpenge. Enkelte Privatmænd, der havde faaet et Nys om Forordningen, førend den udkom, forstode at betjene sig deraf, f. Ex. en af Prindsen af Hessens Adjutanter, der skyndte sig at kjøbe en stor Gaard i Christiania.\n↑ I Providerings-Anliggender. I Christiania gik Rygtet om, at Greven skulde være død paa Hjemreisen.\n↑ H. Wergelands Konstitutionshistorie.\n↑ Udvalg af Laurids Engelstofts Skrifter, III, S. 368.\n↑ Cand. juris og Godseier Carl Gulbranson, hvis Fader siden eiede Gaarden, bevarer endnu en Vinduesrude, hvori en Student har indridset de Ord: «Hic primum in Norvegia examen philosophicum habitum est».\n↑ Den store kongelige Gave til det vordende Universitetsbibliothek kom, som bekjendt, ikke op til Norge førend efter Rigernes Adskillelse, og Universitetet havde foreløbig ingen Bogsamling.\n↑ Cand. theol. og Løitnant Bonnevie (senere Sognepræst til Kongsberg og tilsidst Øiestad), en enthusiastisk patriot og Svenskehader, havde just udgivet et Digt med saadan Titel. Det begyndte saaledes:\n«Vanslægtet Søsterland! ufrie Dverges Hjem,\nJeg nævner dem med Gru, en skjændsel for sin Stamme».\n↑ Breve til P. Hjort, I, S. 15 flg.\n↑ Cfr. «Morgenbladet» 1882 No. 15, 69 og 163 samt 1883 No. 54 og 60.\nHentet fra «https://no.wikisource.org/w/index.php?title=Det_gamle_Christiania/20&oldid=190643»


Mange generationers køkkener har været indrettet med Alessi. Den italienske designerfabrik har siden grundlæggelsen i 1921 specialiseret sig i at fremstille moderne, kvalitetssikre køkkengenstande, og det er med succes. Det kendte Alessi design indebærer blandt andet den lækre serie Alessi Cactus, som med sit unikke design har gjort den kendt i hele verden. Til Alessi Cactus serien er særligt de mønstrede frugtskåle et stort hit. Med en Alessi skål vil man ikke gå galt i byen.\nAlessi design til det moderne eller klassiske hjem\nUanset om hjemmet er klassisk eller moderne indrettet, vil Alessi altid passe ind. De har specialiseret sig i gamle klassikere, der med deres moderne og rene stil bliver tidsløse køkkenartikler, der passer ind i ethvert hjem. Alessi glas er altid en klassiker der med deres traditionelle facon bringer fortiden og nutiden sammen. I produktkataloget findes også Alessis stolthed, Alessi kedlen, mens man også finder Alessis topsællert: elkedlen. En Alessi elkedel vil man kunne kende fra lang afstand. Den gamle elkedel der sættes på komfuret, er Alessis topsællert og er tit det folk vil kendetegne som Alessi design. Alessi kedlen og elkedlen er produkter, som verden elsker, og som Alessi med god grund er stolte af.\nmarts 29, 2018 admin\nHejsa alle sammen! Sommeren er kommet her til Danmark, og det er det bedste der er sket indtil videre dette år. Hold fest hvor er det fedt!\nHvis der er nogen af jer derude, som sidder og kigger rundt omkring på nettet, for at finde et smart kviklån, så find dem her. Det er en side som jeg lige er faldet over her til morges, og den er ret så smart sat op, og derfor tænkte jeg at det kunne være interessant for nogen af jer derude. Hvis du ikke er interesseret i de her kviklån, så kan du bare skippe til mit næste indlæg. Det bliver også et kort et det her, for alt det der er værd at vide omkring de her lån kan du hurtigt og nemt finde på den side, som jeg har linket til, så er det bare med at komme ind og læse alt det du kan, hvis du vil vide mere om det.\nLige siden at det er blevet muligt at tage lån over nettet er det kun blevet nemmere og hurtigere at tage disse lån. Det er nu den dag i dag muligt at ansøge et lån over nettet og modtage pengene på sin konto samme dag. Hvis man sammenligner det med et ‘normalt’ banklån, så er det altså en noget nemmere og hurtigere proces.\nHvis du selv er interesseret i at kigge på mulighederne for disse hurtige lån, så tjek dine muligher her. På denne side er det blevet gjort endnu nemmere at finde det rigtig lån, da du slipper for selv at kigge rundt på nettet for at finde et lån, som er magen til det man selv er på udkig efter. Du kan på siden hurtigt og nemt danne dig et overblik over de mange muligheder, da det er sat op – nemt og overskueligt. Det er smart.\nDu kan også selv tage et hurtigt kig rundt omkring på nettet. Det er ikke svært at finde frem til god information, hvis man bare søger lidt rundt.\nVil du med på date?\nJeg er for nyligt blevet single, og det er jo ikke så godt, men altså, det skal nok komme til at køre igen. For det er ikke noget, som kom som et chok, men altså, sådan er det nu engang. Jeg glæder mig dog til at komme ud på datingmarkedet igen, og hvis du er en sød pige i alderen 20-30 år, så er du interessant for mig, og du må meget gerne smide mig en besked, hvis det er noget, som du har lyst til. Du kan bare kommentere i kommentarfeltet herunder, ellers kan du prøve at finde mig på Facebook. Jeg håber, at du er klar på en date.\nEllers går det nu meget godt. Jeg tænker, at jeg lige vil skrive lidt om min hverdag, så du kan danne dig et indtryk af, hvem jeg er, før du skriver til mig. Jeg arbejder til daglig i en kiosk, imens jeg uddanner mig til webintegrator, og det er rigtig spændende, synes jeg. Det kan godt være, at det lyder lidt nørdet, men det er det egentlig også, skulle jeg hilse at sige. Jeg håber dog, at du kan bære over med det. Ellers kan jeg rigtig godt lide Pink Floyd og Rolling Stones og sådan noget musik fra dengang, hvor en spade var en spade, og en bas var en bas – og sådan noget, hehe.\nMen hav det nu godt. Og jeg håber da på, at vi ses derude – eller at jeg lyder som noget, så du skriver til mig for at arrangere en date?\nVi benytter os af PLC styring\nJeg er utroligt glad lige for tiden, for det hele kører virkelig for mig – både på det private plan, men så sandelig også på det karrieremæssige. Vi er nemlig begyndt at benytte os af PLC styring i virksomheden, og det har betydet, at vi kan udvide en del. Det er jeg rigtig glad for, for det betyder jo, at vi har fat i den lange ende. Der kommer dog til at være ret lang tid, hvor vi skal arbejde i virksomheden, og det bliver nogle sene nattetimer det næste lange stykke tid. Og det glæder jeg mig altså til.\nEllers så sker der ikke så meget lige for tiden. Jeg arbejder lidt med nogle forskellige ting, og dem er jeg rigtig glad for, at jeg laver. I min fritid spiller jeg tennis, nu hvor vejret igen er til det, men det må jeg nok sløjfe det næste stykke tid.\nTror jeg vil have mig en pizza til aften, for der er åbnet et nyt sted, hvor de laver vildt godt pizzaer, og der tror jeg altså, at jeg kommer til at handle en del her det næste stykke tid. For jeg har jo knap nok tid til at lave aftensmad, for det er ikke noget, som jeg synes er vigtigt ifht. at få alle mine projekter ud af verden. Og jeg ved, at det vil være det tunge arbejde værd engang ude i fremtiden. Det kan jeg altså godt love jer for.\nKan I ellers have det godt? Og held og lykke med de ting, som I går og foretager jeg.\nHey! Hvordan går det med jer? Her går det glimrende.\nDer er ikke længe til at det er fyraften i dag, og så er det snart fredag. Vi har sådan noget firmadag i morgen, hvor vi bare skal hygge hele dagen. Det bliver så fedt. Jeg håber også på at hende den søde fra regnskabs-afdelingen kommer og ser lige så sød ud som altid. Det kan være at jeg skal prøve at bryde isen med en af de sjove jokes, som jeg har læst på nettet. Den kan I lige få en anden dag, hvis det virker.\nNå, men jeg kunne også godt tænke mig noget nyt lækkert tøj her i dag, så jeg kan se rigtig skarp ud i morgen. Har kigget på nogle små lån, som man kan tage på nettet (få lån på dagen nå). Det kunne i hvert fald bare være rigtig lækkert. Har ikke lige prøvet det før, så er ikke helt sikker på hvor hurtigt det kan gå. Hvis ikke jeg kan få det i løbet af i dag, så behøver jeg det ikke rigtigt. Det er kun for at imponerer hende fra regnskab. Vi ses!\nMangler kreativ murer i Fredericia\nI forbindelse med opførelse af en rygeovn ved mit sommerhus, mangler jeg en dygtig murer fra Fredericia eller omegn. Det er et krav, at du er lokal, da jeg har ualmindelig dårlige erfaringer med at hente arbejdskraft langvejs fra. Jeg har særlige planer med rygeovnen, der skal mures i nogle helt særlige brændte sten, som jeg har været heldig at skaffe fra et andet bygeprojekt. Derudover må du gerne være lidt ”kunstnerisk” anlagt. Det skal nemlig ikke blot være traditionelt murerarbejde. Jeg forestiller mig, at vi kan eksperimentere lidt med en alternativ forbandt, og jeg vil også gerne have, at der hist og her stikker sten ud, som man ser det på visse ældre huse. Det er jo et sommerhusområde, så rygeovnen skal helst passe ind, både i forhold til sommerhuset og området som helhed. Du er velkommen til at give tilbud, jeg forventer at få 2-3 tilbud hjem, for jeg vælger.\nJeg har fået mig et badeværelse\nJeg er så glad lige nu, for jeg har nemlig fået mig et nyt badeværelse, og det gør mig så glad indeni, for det andet var simpelthen så småt, og det fungerede ikke for en familie, som os. Vi har nemlig fire børn, og det er alligevel en god del, så sådan er det. Det er nemlig sådan, at nogle gange bliver man nødt til at børste tænder, imens en er i bad, og det går ikke – det fungerer i hvert fald ikke helt optimalt. Derfor er vi meget glade for vores nye badeværelse på Fyn, hvor vi bor. Det er et dejligt sted, og det er også derfor, at vi ikke solgte huset, men istedet fik lavet os et nyt badeværelse. Og det er jo simpelthen bare for fedt, kan man sige. Nu slipper vi for alle de hektiske morgener, som vi allerhelst vil være foruden. Det er en ting, som er helt sikkert.\nTror jeg går mig en lang tur nu her, for jeg skal virkelig lige tænke over nogle emner, som jeg ikke har nået at tænke igennem, her mens jeg var på arbejde. Jeg er lige kommet hjem, så derfor vil jeg gå over til Brugsen og handle lidt ind, selvom den ligger langt væk, og det ville være meget nemmere at tage bilen – men jeg har brug for lidt frisk luft og det er jo helt fantastisk vejr, selvom det godt nok er ved at være mørkt nu her. Det har været en rigtig god og flot dag 🙂\nHegn og Stakit, Hus og have\nHeysan alle i haveglade mennesker herinde på bloggen ! Jep i må da være haveglade siden at i er trykket ind på min overskrift, ikke sandt ? 🙂\nDet er godt i har gjort det for det er heldigvis også det som det hele handler om – Vi skal til at kigge nærmere på de mange gode stakit der bliver tilbudt rundt omkring på byggemarkeder og på nettet – jeg har fundet et godt sted det hedder Lemming Hegn som jeg synes har et godt udvalg – men de er jo ikke de eneste – forresten er det et genialt navn, hvis nogen af jer kender det gode gamle klassiske spil LEMMINGS ?\nDet er jeg sikker på i gør og hold da op hvor har jeg fået mange timer til at gå med det spil, det er super underholdene !\nMen vi skal jo have sat det stakit op i haven men jeg er altså ikke typen der kan finde ud af sådanne opgaver så det jeg nok skal høre nogen om er om der er en butik som også tilbyder at montere dem ?\nDet kunne hverfald være en god ting for mig, men det er ikke verdens undergang hvis ikke jag kan få det monteret for jeg har heldigvis nogle gode naboer der bare kan det der – så kan vi jo holde en grill-fest som tak for hjælpen, er det ikke en god idé ?\nHehe min kone ved at jeg er god til at få en fest op at stå i hvilken som helst lejlighed så det kommer nok ikke bag på hende.


Thomas Skov siger sit faste job op i Danmarks Radio\nOnsdag, 16. august 2017 - 18:36\nThomas Skov sammen med hustruen Emilie Gershøj Bruhn og datteren Ellen. Fotoet har et par år på bagen, så Ellen er mere selvkørende i dag.\nTV-værten, Thomas Skov, dropper den faste løncheck fra DR\nThomas Skov, der er både TV-vært, radiovært og forfatter kaster sig ud fra femmeter-vippen og dropper den faste løncheck fra Danmarks Radio.\nHan har sagt sin faste stilling op, fortæller han i et blog-indlæg.\nHan har senest været vært på radioprogrammet 'Direktørtid’ på P1. Her har Danmarks Radios lyttere og seere kunnet stille spørgsmål om DR til Danmarks Radios direktører, og Thomas Skovs rolle har så været at skulle få nogle fornuftige svar fra ledelsen sendt ud i æteren.\nDermed har han haft en mere seriøs rolle, end DR-brugerne har været vant til at se ham i.\nMed det overraskende farvel kapper han dermed navlestrengen til det sted, der har lært ham op rent journalistisk, efter at han begyndte på DR som praktikant på P3 i 2008.\nThomas Skov har ikke noget nyt job på hånden\nMen han går ikke ud til et nyt fast job et andet sted - derimod skal han bruge mere tid på egne projekter, der blandt andet omfatter en kommende turné med komikeren Geo.\n- Det er vanvittigt angstprovokerende, for jeg har ikke sagt op fordi jeg skal starte et andet sted. Jeg har sagt op fordi jeg har brug for at få luftforandring og bestemme mere over min tid selv. Nu vil jeg bruge mere tid sammen med Ellen, skriver han om datteren, hvis første skridt han ikke fik at se, fordi han var til OL i Rio for DR.\nHan vil stadig freelance for DR.\n- DR er uden tvivl den bedste arbejdsplads, jeg nogensinde har haft. Jeg er bestemt ikke færdig med at lave tv. Og jeg vil stadig lave radio, men for nu har jeg brug for at ryste lidt op i det hele og få hovedet løftet op fra sovepuden, som sådan et fast job kan være. Og jeg vil stadig ses med DR i ny og næ, bare ikke hver dag længere, skriver Thomas Skov.\nThomas Skov blev landskendt da han var praktikant på P3 og senere blev ansat af Anders Lund Madsen, der blandt andet fik ham til at løbe om kap med daværende statsminister Anders Fogh og fremvise et skilt med sætningen ”Juhuu Lisa Lents, du gør mig våd” under en direkte omgang ”Vild med Dans”.\nBesøget i ”Vild med Dans”-studiet fra Thomas Skov var et forsøg på at skaffe flere seere til Anders Lund Madsens ”Det Store Talkshow” på DR, så den høje, humoristiske praktikant og hans skilt var ikke ligefrem velkomne hos TV 2. Postyret resulterede i, at Thomas Skov blev smidt ud af studiet og måtte flygte i en taxa.\nSiden episoden med det lumre skilt har Thomas Skov slået sit navn fast som morsom og ironisk provokatør i DR-regi, og har således været vært for flere programmer på DR3, som ”Verdens bedste TV-program”, ”Thomas Skovs Sportsprogram” og ”Kridhvid i Kina” med Emil Thorup som medvært.\nThomas mødte sin kone, Emilie Gershøj Bruhn, da han begyndte i praktik hos DR, og i 2014 blev parret gift. Brylluppet fandt sted i Vor Frue Kirke i København og efterfølgende fejrede parret deres kærlighed på en romantisk bryllupsrejse til New Zealand.\nI 2015 havde den sjove mand endnu en lykkelig begivenhed at dele på sin Facebook-profil.\n- Vi skal være forældre, skrev Thomas Skov efterfulgt af et lille hjerte, og lille Ellen skal nu til at se mere til sin far.\nSidste år købte den 31-årige kendis og konen hus i Humleby i København til otte millioner kroner, så uanset, at der ikke flyder en lind strøm af penge ind på kontoen fra DR hver måned, så skal der hives nogle knaster hjem for at betale for enderækkehuset, der rummer 140 kvadratmeter bolig og 49 kvadratmeter kælder.


Billige Danmark Andreas Cornelius landholds Trøjer til mænd og kvinder og børn\nDanmark Andreas Cornelius fodboldtrøjer fabrikssalg\nleverandører Danmark Andreas Cornelius tøj engros køb tilbud\nKøb Danmark Andreas Cornelius fodboldtrøjer og fodboldsæt på udsalg online\nDesign jeres Danmark Andreas Cornelius sæt\nDanmark Andreas Cornelius fodboldtrøjer .\nDanmark Andreas Cornelius Tøj til bedste pris.\nBillige Outlet Danmark Andreas Cornelius tøj\nBillige Danmark Andreas Cornelius landholds Trøjer til mænd og kvinder og børn\nHvilket har gjort det noget af en overraskelse at finde ud af, at både AC Milan og Roma har set et skridt for ham, ifølge rapporter i Italien. Republikken Irlands stjerne kunne trække på en Danmark fodboldtrøjer af de berømte skjorter i Serie A næste sæson, hvis der sker et træk.\nSharpe var beregnet til at være en del af den gyldne generation på Old Trafford, en relativt konsistent tilstedeværelse i Sir Alex Fergusons tidlige ledere. Men i 1996 var han ude af holdet, skadet og gik videre til Leeds United.\nDanmark Andreas Cornelius trøje\nHan kæmpede der, efter at manager Howard Wilkinson blev fyret, kun en måned efter at han ankom, og efter Sharpes 'sår-sæson, overtog David O' Leary. Han blev Danmark Andreas Cornelius trøje i efteråret 1998, bisarr, til Sampdoria for at slutte sig til David Platt. Sharpe klarede kun tre ligakampe der i en halv sæson og blev sendt tilbage til Leeds.\nMen der var en alvorlig overraskelse i England, da en flytning til Ankaragucu i Tyrkiet i 2009 førte til den slags scener, der var forbeholdt The Beatles i 1960'erne. Omkring 3.000 fans dukkede op og holdt skilte med sætninger som 'Hænder i luften, Vassell er her!' Danmark fodboldtrøjer børn 'Du er mere end en spiller, vi er mere end en klub!'.\nEfter at han landede, fulgte omkring 50 busser og 250 biler ham fra lufthavnen til sit hotel. Og han havde ikke engang underskrevet endnu. Efter den velkomst spillede han 22 gange og scorede fire mål, før han satte kurs mod Leicester.\nDanmark Andreas Cornelius trøje børn\nDet er værd at huske, at Inter Milan i 2000 var en big deal Danmark Andreas Cornelius trøje børn snarere end de snirkende ryster i det meste af det sidste årti. Så da Keane, en ung fremadstormende angriber for Coventry City flyttede dit, var det et utroligt chok.\nDe betalte 13 millioner pund for at tage ham til San Siro efter en sæson på 12 mål i 31 kampe for Sky Blues. Men manageren, der signerede ham, Marcelo Lippi, blev fyret, og hans erstatning Marco Tardelli vurderede ikke Keane særlig.\nBarton markerede sig ved en afgørende Danmark fodboldsæt i Premier League-historien, idet QPR tabte mod Manchester City i 'Aguero-spillet'. QPR og FA var rystede, og han fik et forbud på 12 kampe og blev frataget sit kaptajn.\nFleetwood forsøgte at underskrive ham på lån, hvilket QPR nægtede, og i stedet gik han til lån til Marseille på deadline-dagen. Det var et overraskende træk, og det tog et stykke tid for hans debut, men i forhold til de fleste på denne liste Danmark fodboldtøj han en succes.\nHan spillede 25 gange og hjalp dem faktisk til en andenplads og kvalifikation til Champions League næste sæson. Selvom han ikke spillede i det, vendte han i stedet tilbage til QPR i mesterskabet.\nDanmark Andreas Cornelius Hjemme trøjer/børntrøjer\nDe snappede ham op, da hans kontrakt udløb. Han blev en bærebjælke i siden og havde endda tid til at blive ven med Muammar Gaddafis tredje søn Al-Saadi Gaddafi. I et interview i 2011 sagde Bothroyd: 'Han var altid Danmark Andreas Cornelius Hjemme trøjer/børntrøjer mod mig. Jeg har aldrig mødt hans brødre eller hans far, de må være helt forskellige. ”\nBothroyd indsamlede skjorter fra Gianluigi Buffon, Edgar Davids og Paolo Maldini, men var hjemlengde og flyttede tilbage på lån i 2004 før en permanent skifte til Charlton i 2005 efter kun 26 spil for Perugia.\nDanmark Andreas Cornelius Udebane trøjer/børntrøjer\nDet kunne have været fornavnet eller hårklipperne, men da Bentley brød igennem blev han set på som en efterfølger for David Beckham. Hans fortryllelse ved Blackburn gjorde ikke meget for at lindre hypen, og heller Danmark Andreas Cornelius Udebane trøjer/børntrøjer hans store flytte til Spurs.\nTil at begynde med lykkedes han der, men i september 2012 var han blevet udlånt to gange. Så det var ingen overraskelse, da han foretog endnu en midlertidig skifte, skønt destinationen var - Rostov i Rusland.


4. maj i solskin og gaveregn - lokaltindblik.dk\n4. maj i solskin og gaveregn\nDe blå spejdere i Farsø fik forbindelse med 4. maj paraden støtte til nyt stråtag.\nSøanlægget i Farsø viste sig fra sin smukkeste side, da de blå spejdere i Farsø fredag aften markerede 4. maj med den traditionelle mindeparade ved spejderhuset og mindelunden.\nOmkring 100 mennesker overværede paraden og mindehøjtideligheden, hvor den unge byrådspolitiker Peter Harbo (V) hold en flot tale, som efterfølgende fik mange rosende ord med på vejen. Peter Harbo formåede at flette minder fra sin egen spejdertid som blå spejder i Farsø sammen med det vigtige budskab om, at den som ikke lærer af historien, kommer til at gentage den.\n“Vi skal aldrig igen opleve en 9. april. Tag hjem i aften og send en tak til de mennesker, som for 73 år siden var skyld i, at vi i dag kan nyde friheden i vores fantastiske land. Og tænd gerne et levende lys i vinduet”, lød budskabet fra Peter Harbo.\nUmiddelbart efter mindeparaden fik 3 gildebrødre fra Sct. Georgs Gildet 8. Gilde i Aalborg lejlighed til at få ordet. De havde modtaget en ansøgning fra Farsø.gruppen om støtte til nyt stråtag på spejderhuset. Et ønske, som 8. gilde hurtigt valgte at støtte med 5.000 kr., og da de aalborgensiske gilder få dage før havde været samlet til fælles gildemøde, blev der lagt yderligere 1.000 kr. i, så man kunne overrække en check på 6.000 kr. til tagprojektet.\nOg gaveregnen stoppede ikke her, for i forbindelse med det efterfølgende kaffebord kunne HP Sauer så bidrage med 10.784 kr. fra Portalgruppen under Lokalhistorisk Forening for Farsø og Omegn.\nFlere af de fremmødte havde også hørt om tagprojektet, og havde taget en kuvert med penge med, således at spejderne efterfølgende kunne konstatere, at en flot 4. maj parade blev kronet med i alt 22.784 kr. til det nye tag. Med kommunalt tilskud til projektet er der nu 117.000 kr. på kontoen, så man er godt på vej mod de 200.000 kr., som projektet kommer til at koste.


Chile vs Danmark odds og spilforslag - Nu starter VM i Herrehåndbold\nHjem»Nyheder»Chile vs Danmark odds og spilforslag: Nu starter V..\nChile vs Danmark odds og spilforslag: Nu starter VM i Herrehåndbold 2019\nVM i håndbold for mænd starter torsdag d. 10. januar, hvor Danmark tager imod Chile i Royal Arena i København kl. 20.15 i Mikkel Hansen og Cos første kamp ved VM. Læs optakt og se odds på Chile vs Danmark i åbningskampen ved VM i Herrehåndbold 2019 her.\nDer er lagt i kakkelovnen til en underholdende åbningskamp mellem Danmark og Chile ved VM i herrehåndbold 2019. I hvert fald hvis man kan lide at se en komfortabel storsejr til Danmark, uden nogen nævneværdig trussel fra modstanderne. For det bliver kampbilledet her, spår vi, i vores optakt med odds og spilforslag til Chile – Danmark.\nTilbud: Få odds 60.00 på Danmark som verdensmestre hos Betfair\nI denne optakt til Chile – Danmark ved VM i herrehåndbold, har vi set på odds hos bookmakeren Unibet, og kommer med vores spilforslag til de bedste odds på Danmark mod Chile. Læs med forneden, eller gå til Unibet og se alle odds på kampen med det samme.\nSe odds på Chile – Danmark hos Unibet >>\nChile – Danmark: Odds og spilforslag\nScreenshot af Unibets odds på Chile vs Danmark. Klik på billedet for at gå til Unibet. Indeholder henvisningslink.\nHos bookmakeren Unibet er der sat flere odds på Chile – Danmark, og her er det mest bemærkelsesværdige velnok, at 1-tallet på Chile giver odds 67.00, mens en sejr til Danmark uden handicap slet ikke kan spilles hos nogle bookmakere. Hos Unibet, og i markedet generelt, er der lige nu handicap -15,5 mål på Danmark, hvilket betyder, at Danmark skal vinde med 16 overskydende mål (eller flere), for at oddset går hjem.\nSom vores spilforslag til Chile – Danmark spiller vi på to spil, nemlig Danmark -15,5 mål til odds 1.81, men også Over 35,5 mål af Danmark til odds 1.91. Vi forventer nemlig en sand håndboldfest og en opvisning foran hjemmepublikummet i Royal Arena, mod de stærkt undertippede chilenere.\nLæs mere om hvorfor i vores optakt til Chile mod Danmark forneden, eller spring til Unibet, og spil på kampen nu. Du finder odds under Håndbold i menuen, hvor du også finder vinderspil på VM. Her giver Danmark f.eks. odds 3.25 som topfavorit til verdensmesterskabet netop nu, forfulgt af Frankrig til odds 3.60 og Tyskland til odds 6.50.\nOptakt til Chile vs Danmark\nDanmark åbner VM med en kamp mod Chile, som må være det dårligste hold i puljen. Chilenerne kom med som det helt tynde øl ved VM via en tredjeplads i PAN America, hvor Grønland blev besejret med 36-39 i playoff-kampen. Vi har lave forventninger på vegne af Chile ved dette VM, da holdet heller ikke har spillet en eneste registreret træningskamp frem mod VM 2019.\nDanmark har derimod været i aktion i to testkampe på denne side af nytår, hvor modstanderen begge gange var Ungarn. Den første kamp, d. 3. januar, blev vundet i overlegen stil af Danmark med 33-19, men i den anden kamp, d. 6. januar, tabte Danmark skuffende med 25-28. I testkamp nr. 2 mod Ungarn var Mikkel Hansen fraværende, da han netop er blevet far, og det kunne mærkes på banen. Danmark var bagud med otte mål ved pausen, og generelt lignede kampen mere løs træning for danskerne, som aldrig kom op i gear.\nNederlaget rykker dog ikke en tøddel ved vores tro på, at Danmark er blandt de stærkeste hold ved VM 2019 i Herrehåndbold, og på hjemmebane forhåbentligt spiller sig helt i finalen, og vinder historiens første guldmedaljer ved VM i herrehåndbold. Den danske VM 2019 trup ser rigtig solid ud, og vi forventer en storsejr til Danmark mod Chile i den første kamp. Med andre ord: VM bør åbne med en dansk målfest, så tun ind på TV2 og se med, når det går løs i åbningskampen ved VM i herrehåndbold mellem Chile og Danmark, torsdag d. 10. januar kl. 20.15.\nLivestream Chile – Danmark: Se VM i håndbold på nettet\nDR og TV2 har rettighederne til at vise VM i Herrehåndbold 2019 i Danmark. Kampen mellem Chile og Danmark vises på TV2, og kan ses med livestream via TV2 Play.\nSe det fulde TV- og Livestream Program for VM 2019 i herrehåndbold her.