Hvorfor går et Thorium-gennembrud så langsomt? | Ingeniøren\nAf Thomas Jam Pedersen 16. maj 2020 kl. 21:25 149\nNysgerrighed er en meget vigtig ting! Hvorfor koster en first class billet fra København til San Francisco ca. 5 gange mere end en monkey class billet? Hvorfor koster en Tesla S ca. 6 gange mere end en folkevogn Up? Den primære årsag i disse prisforskelle er en social status effekt. Hvis man blot skal flytte 100 kg. kød fra A til B, så giver det ingen mening at købe den dyre løsning.\nHestevognen blev opfundet for over 1000 år siden. Den type transport var udbredt og havde flere vigtige funktioner i datidens samfund. Der fandtes også hestevogne som kostede 5+ gange så meget som en anden model på samme tid. Den primære komponent i prisforskellen var også dengang social status.\nDa bilen blev opfundet mente de fremmeste personer i samfundet dengang at bilen ikke ville erstatte hestevognen. 20 år efter at bilen var blevet opfundet blev der stadig investeret flere penge i hestevognsindustrien end i bilindustrien. Denne skepsis kommer altid frem når der er optræk til disruptiv innovation. Det er naturligt og godt, men nogle gange bryder de nye teknologier igennem alligevel.\nJeg har studeret teknologiskift længe nok til at vide, at hvis store dele af befolkningen forstår det, så er det ikke et disruptivt teknologiskifte. Jeg tror selvfølgelig på at thorium salt smelte energi er sådan en disruptiv teknologi. Kun tiden kan besvare om vi får ret.\nDe sidste 2 blogindlæg fra Copenhagen Atomics er blevet vist over 10000 gange og vi er meget glade for alle de positive ord og mails, vi har fået med på vejen. Det er tydeligt for os at flere og flere tror på at thorium salt smelte energi får et gennembrud i fremtiden. I den kommende uge åbner Copenhagen Atomics op for at man kan investere i vores teknologi.\nDenne video fik mig til at skrive dette blog indlæg. Jeg har stor respekt for David Ruzic som har lavet nogle gode videoer om forskellige energiformer og bl.a. radioaktivitet og fusion som er hans eget felt.\nDavid har en Ph.d. i fysik fra Princeton University, så han må betragtes som en af de kloge i samfundet. De fleste ting i videoen ovenfor om thorium er rigtige. Alligevel så misser han nogle af de helt centrale pointer i, hvorfor thorium har potentiale til at disrupte andre energiformer.\nHan nævner rigtigt at der er 3 - 4 gange så meget thorium i verden som uran 238. Men selv hvis der var 10 gange mindre thorium i forhold til U238, så var thorium stadig bedre end U238. Efter 8:10 minutter nævner han at thoriumreaktorer, hvis bygget rigtigt, har en affaldsprofil, som er størrelsesordner bedre end classic nuclear. Han nævner også at U232 gør det mere vanskeligt at bruge en thorium fuel cycle til produktion af atomvåben. Han glemmer en anden meget vigtig egenskab, nemlig den at “onde” mennesker med thorium alene ikke kan skabe en bombe. - Og der laves kun ganske lidt U233 per dag og man brænder hele tiden ca. lige så meget U233 af igen, så thorium salt smelte reaktoren kan konstrueres så den har meget mindre indhold af fissilt brændsels sammenlignet med klassiske atomreaktorer og andre salt smelte reaktorer.\nFra 6:42 minutter nævner han freeze plug, men han glemmer at forklare at det vigtige ikke er en freeze plug. Det vigtige er, at man nemt kan lave flere typer af passiv sikkerhed, som resulterer i at fuel-salten fjernes fra reaktorkernen og kædereaktionen derfor stopper helt af sig selv. Adskillige af de startups som arbejder med saltsmeltereaktorer laver således design uden freeze plug.\nFra 5:10 kommer han tæt på det helt afgørende i, hvorfor en thorium smeltesalts reaktor er helt unik. Fysikken dikterer, at man med thorium kan lave en ‘breeder’-reaktor i termisk spektrum. Dette kan ikke lade sig gøre med uran i termisk spektrum. Dette kan heller ikke lade sig gøre med thorium i en solid-fuel reaktor. Det er absolut nødvendigt, at man fjerner nogle af fissionsprodukterne imens processen kører for at undgå, at de sluger vigtige neutroner fra processen. En saltsmeltereaktor gør det muligt at fjerne de mest neutronslugende af disse fissionsprodukter meget nemt. Thomas Jam holdt et foredrag om, hvordan Copenhagen Atomics har et unik approach til dette i 2015 ved Thorium Energy Conference.\nDette kombineret med tungt vand betyder, at en thorium saltsmeltereaktor kan få en neutronøkonomi, som giver anledning til et paradigmeskift. Vi skal grave langt under 100 gange mindre thorium op af jorden, i forhold til hvor meget uran man skal grave op af jorden til klassiske atomkraftværker og som David i filmen ganske rigtigt siger, så er det affaldsproblem som kommer ud af en thorium saltsmeltereaktor ca. 100 gange mindre end i klassisk atomkraft. Begge dele målt per kWh produceret energi. Desuden er der ikke brug for en kæmpe fabrik og meget energi til at berige U235. Saltsmeltereaktorer som ikke er baseret på thorium har i overvejende grad samme problemer som klassiske atomkraftværker på disse punkter.\nI sport eller andre steder i energibranchen og erhvervslivet, så ville alle falde på halen, hvis en spiller pludselig var dobbelt så god som de andre spillere. Det er ganske humoristisk at David i slutningen af videoen konkludere at thorium saltsmeltereaktorer, som ifølgen ham selv er 100 gange bedre på flere punkter, ikke har nogen stor fremtid.\nMen det bliver bedre endnu: En klassisk atomreaktor skal holdes under kontrol med kontrolstave og en lang række sikkerhedssystemer, samtidig bruger den vand under meget højt tryk for at få en acceptabel effektivitet på 35%, når man konverterer varme til strøm. Alle disse aktive sikkerhedssystemer og de meget dyre komponenter til højt tryk og ekstrem kvalitetskontrol, resulterer i en meget, meget høj pris. Som vi skrev i sidste blogindlæg, så er prisen for papirarbejde og møder og management og forsikringsvurderinger langt hovedparten af prisen for en klassisk atomreaktor. Prisen for jurister og kontrollører er langt højere end prisen for det uran som skal ind i reaktoren.\nEn saltsmeltereaktor virker sådan, at når salten bliver varm, så udvider den sig. Denne udvidelse gør, at kædereaktionen i salten aftager og salten vil dermed afkøles indtil den finder en ligevægt. Denne selvregulering er en meget vigtig egenskab, som gør saltsmeltereaktorer meget sikre og enkle at regulere. Samtidig kører saltsmeltereaktorer ikke ved højt tryk og man kan få fissionsprodukterne ud af salten under drift, hvilket både øger sikkerheden og giver en enormt meget bedre neutronøkonomi. Disse egenskaber gør, at det ikke er utænkeligt, at man vil kunne producere thorium saltsmeltereaktorer meget mindre og lettere end klassisk atomkraft. Vi øjner en mulighed for, at de kan blive 10 gange billigere på lang sigt og mindst 10 gange mindre per kW kapacitet allerede på kort sigt. Desværre forklare David ikke dette koncept med udvildelse af salten. Han siger blot at saltsmelte reaktoren er cool.\nVed konvertering af varme til strøm findes der også en teknologi, som kan blive meget mindre end dampturbinen, som traditionel atomkraft er nødt til at bruge. Når man har varme ved 700 C, så kan man bruge en superkritisk CO2 closed brayton cycle turbine, som kan have virkningsgrader på 50% eller højere og er 100 gange mindre end en tilsvarende dampturbine og op imod 10 gange billigere på sigt. Superkritisk CO2 kræver dog sit helt eget blogindlæg.\nI 1940’erne og 1950’erne, før computeren blev tilgængelig, tog det typisk 1 - 5 år at bygge en ny reaktortype. https://en.wikipedia.org/wiki/B_Reactor https://en.wikipedia.org/wiki/Experimental_Breeder_Reactor_I I dag tager det typisk 10 - 15 år at bygge en kopi af en reaktor, https://en.wikipedia.org/wiki/Olkiluoto_Nuclear_Power_Plant man allerede har bygget før. Hovedsageligt pga. papirarbejde og jurister. I Copenhagen Atomics tror vi på at man med samlebåndsproduktion, vil kunne producere mere end én 100 MW thorium saltsmeltereaktorer om dagen per samlebånd. Der er i hvert fald ikke noget i de fysiske love, som hindrer dette. Det er næsten 3 størrelsesordner hurtigere end klassisk atomkraft. Dette må også forventes at have indflydelse på prisen. En af de næste blogs kommer bl.a. til at handle om priser på atomkraft.\nSumma Summarum, så har thorium saltsmeltereaktorer fra fysikkens side mulighed for 100 gange mindre minedrift, 100 gange mindre affald, 10 gange mindre pris, 10 gange mindre størrelse, 100 gange mindre turbine og 1000 gange hurtigere produktion.\nFor os er ovenstående en “no brainer”. Men det er det tydeligvis ikke for så mange andre. Hvis man er særlig nysgerrig og undrer sig herover, så vil man måske forstå at en vigtig komponent i dette paradoks, sjovt nok også har at gøre med social status.\nKommentarsporet i denne blog vidner blot med alt tydelighed om, at der er mange kræfter som er villige til at sætte alt på spil for at undgå, at ovenstående kommer til at ske. De vil i nogle år endnu, med rette kunne udbasunere at det går meget langsomt med udviklingen af thorium energi. Copenhagen Atomics og vores venner rundt i verden, som arbejder med denne teknologi kan ikke skabe et gennembrud alene. Vi har brug for kunder og investorer. Nøjagtig som de første biler havde brug for kunder. - Der skulle faktisk rigtig mange bilkunder til, før det blev tydeligt at bilen ville vinde over hestevognen. Vi er stadig langt fra det punkt hvor der er mange kunder og investorer. Derfor tager det lang tid. Vores hastighed er primært begrænset af penge, men i Copenhagen Atomics har vi fundet en unik model, som sikre fremdrift trods modstand.\nDisclaimer: I denne blog har jeg valgt at sammenligne Copenhagen Atomics design af thorium saltsmeltereaktor med klassisk atomkraft, som vi kender i dag i vesten. - Men der findes en anden type reaktorer, som generelt går under betegnelsen “fast reactors”. “Fast reactor designs” findes både som “solid fuel” og “molten salt” variationer, og både i thorium, uran og plutonium variationer, hvilket gør diskussionen yderst kompleks. Jeg vil dog her blot nævne to centrale holdepunkter i forhold til “fast reactors”. En “fast reactor” skal typisk bruge 10-20 gange så meget fissile fuel, som en “thermal reactor” per kW kapacitet for at kunne starte. Der er bygget hundredvis af forskellige “thermal reactors” og næsten alle af dem var succesfulde. Der er bygget mindst 20 “fast reactor” i løbet af de sidste 70 år og nærmest ingen af dem var succesfulde. Nogle få af dem har kunnet køre i en længere periode, men ingen “fast reactor” har nogensinde fået kommerciel succes. Jeg synes dog stadig man skal forske i “fast reactors” ligesom jeg synes man skal forske i fusion.\nPS: Til alle die-hard kritikerne, så har jeg ikke skrevet at vores første reaktor vil indfrie alle de muligheder, jeg beskriver her i bloggen. Men ikke desto mindre er det vigtigt at almindelige læsere forstår at fysikken tilbyder disse muligheder.\nGrunden til jeg personligt er gået ind i thorium energi, er fordi jeg kan se at denne teknologi kan få en lige så stor indflydelse på menneskets fremtid som den industrielle revolution. Jeg sætter stor pris på at arbejde med de andre, som også arbejder med denne teknologi. Jeg er klar over, at der er mange, som ikke vil forstå det her før længe efter et gennembrud er sket.\n#1 Poul-Henning Kamp 16. maj 2020 - 21:52 Blogger\n"Kommentarsporet i denne blog vidner blot med alt tydelighed om, at der er mange kræfter som er villige til at sætte alt på spil for at undgå, at ovenstående kommer til at ske."\nNej, kommentarsporet vidner om folk der kan regne på basal fysik, herunder i et vist omfang også helsefysik og som påpeger at det kan eller vil C.A. tyderligvis ikke.\n#2 John Johansen 16. maj 2020 - 22:07\nJeg er sikkert lidt langsom i opfattelsen.\nDét ville ikke være første gang.\nMen, jeg forstår ikke det meste af blogoplægget. Især ikke relevansen i:\n"Nysgerrighed er en meget vigtig ting! Hvorfor koster en first class billet fra København til San Francisco ca. 5 gange mere end en monkey class billet? Hvorfor koster en Tesla S ca. 6 gange mere end en folkevogn Up? Den primære årsag i disse prisforskelle er en social status effekt. Hvis man blot skal flytte 100 kg. kød fra A til B, så giver det ingen mening at købe den dyre løsning.\nDa bilen blev opfundet mente de fremmeste personer i samfundet dengang at bilen ikke ville erstatte hestevognen. 20 år efter at bilen var blevet opfundet blev der stadig investeret flere penge i hestevognsindustrien end i bilindustrien. Denne skepsis kommer altid frem når der er optræk til disruptiv innovation. Det er naturligt og godt, men nogle gange bryder de nye teknologier igennem alligevel."\n#3 Bent Andersen 16. maj 2020 - 23:15\nC. A. Har åbenbart fundet den mest kiksede spindoktor nogensinde. Det fortjener anerkendelse (men ikke nødvendigvis positiv). Magen til vrøvl har jeg sjældent læst.\n#4 Karsten Henneberg 17. maj 2020 - 00:00\nJJ - det er snik-snak .... TJP kommer ikke tættere på et mål med det ...\n#5 Hans Erik Wennerberg 17. maj 2020 - 00:26\nEnig i at den præsenterede vision er "særdeles optimistisk"...\nPå den anden side er det også ok at nogen bruger tid og energi på at udforske teknologier og teknikker der måske på sigt kan bidrage til at nedbringe fossilafbrænding. Der er utallige der gennem tiderne har brændt ud på en håbløs ide, men det er også med til at så ideer som frø.\nHvis man skal nøjes med at se på hvordan vi kan uddrage energi uden af udlede fossil carbon er der pt.: geotermi, solar, vind og hydro + evt. afarter samt nuklear.\nEt forslag til sammenligning mellem alternativer kunne være ydelse/areal hvor man til det forbrugte areal medtager de umidelbare behov: sikkerhedsafstand (evt. bebyggelsesafstand) + affaldsdeponering + råstofudvinding + ...\nJeg er ikke sikker på at det er den rette tråd at stille spørgsmlålet men burde det ikke være muligt at nå frem til nogle praktiske målsætninger for hvordan vores energibehov fremover skal kunne tilfredsstilles?\n#6 Esben Bjerregaard 17. maj 2020 - 00:46\nI dag tager det typisk 10 - 15 år at bygge en kopi af en reaktor, https://en.wikipedia.org/wiki/Olkiluoto_Nu... man allerede har bygget før. Hovedsageligt pga. papirarbejde og jurister\nAha. Olkiluoto Unit 3 er pt 11 år forsinket og gået min 8 mia euro over budget... Man skal ikke have læst meget om projektet for at vide at det ikke er papirarbejde tiden og pengene er brugt på. Det er Iøvrigt også noget af en tilsnigelse at tale om en kopi.\nAtomkraft er svært og dyrt.\n#7 Claus Johannsen 17. maj 2020 - 01:58\nHeld og lykke med at få\nHeld og lykke med at få bygget noget der fungerer! I har virkelig brug for det!\nTilgangen til udfordringerne og kritiske kommentarer lover ikke meget tilbage for fremtidens energiforsyning baseret på et dansk udviklet thorium MSR design.\nHvad med at opdatere jeres hjemmeside med et link til denne blog og et link til jeres og andres MSR design på jeres egen hjemmeside? Eller vil det måske "disrupte" jeres bøn for penge?\nDenne blog er bare endnu en gang bla bla bla. Intet om konkrete løsninger, kun fjerne fremtidsvisioner og alt kritik skudt ned med ordet "disruption". Har I nogenside undersøgt hvor mange fremtidsvisioner der ikke blev til noget? For at blive i et relevant felt, prøv at undersøge hvor mange fantastiske metallegeringer der ikke lige nåede markedet, på trods af deres potentiale!\n#8 Niels Vestergaard Jespersen 17. maj 2020 - 06:07\n#9 Mogens Kjær (1000) 17. maj 2020 - 07:57\nRe: Held og lykke med at få\nLad den næste blog være svar på de kritiske spørgsmål. Det burde trods alt ikke være svært for jer at tilbagevise det meste og affeje resten. I har jo arbejdet med det i årevis.\nDen her gang sniksnak, klynk og beden om investering har den modsatte virkning. I fremstår mindre reelle og mere som en investeringsfælde.\n#10 Torbjørn Søndergaard 17. maj 2020 - 08:36\nDet ville da være\nDet ville da være superdejligt hvis det havde sin rigtighed... Men kan ikke undgå at tænke på hvordan EM-drevet blev snakket frem for få år siden. Når det kommer til at handle mere om hvorvidt folk har ja-hat eller nej-hat på og luftige referencer til fortidens teknologiske udvikling end hvorvidt fysikkens love tilgodeses, bliver jeg i hvert fald skeptisk.\n#11 Thomas Mygind 17. maj 2020 - 08:42\nForhåbninger og ingen teknik\nDeler forhåbningen om at atomkraft i fremtiden kan give billig, sikker og masser energi med få affaldsproblemer.\nMen, det er godt nok sørgeligt at man endnu engang ser et blokindlæg uden teknik. Det er trods alt et ingeniør site, og det havde være passende at fortælle om: - Hvor lille er det mindste reaktorvolumen - Hvor lang tid kan reaktoren køre før der skal bleedes materiale ud og hvordan - Hvad er der af problemer med materialer/neutronstråling og hvordan er det håndteret - Hvordan starter man op og lukker ned - osv.\nDet ville være rigtig godt at få drejet blokindlæggene væk fra forhåbninger og drømme, og over mod tekniske udfordringer og løsninger.\n#12 Kim Horn 17. maj 2020 - 09:07\nKritiske kommentarer kan være irriterende og ubelejlige. Men, hvis man søger støtte (økonomisk eller moralsk) skal man forholde sig til disse spørgsmål (især på et teknisk forum som dette).\nHvis folk spørger til hvordan i løser udfordringer med stråling, så kan svaret være: "det ved vi ikke", "det kigger vi på senere", "vi bygger et delsystem, det må andre tage sig af (det er løst før)" eller "vi har samme udstråling som traditionel kernekraft".\nHvis i ikke har tænkt over det, så er det et useriøst projekt. Hvis i ikke ønsker at give et svar, så får man tanken at i sælger varm luft.\nArtiklen fremmer ikke forståelsen for jeres projekt og heller ikke lysten til at støtte jer. At noget er 1000 gange bedre lyder spændende, men hvad er særligt ved jeres Thorium projekt? Forventer i at levere et komplet system eller en delkomponent? Hvad er jeres tidshorisont? Hvad er jeres største udfordringer? og hvordan vil i prøve at løse dem? Svar på disse sprøgsmål opbygger tillid til jer og jeres projekt.\nHusk: "Sandheden har ben, når det hele er overstået står sandheden tilbage" - så hvis det er der vi ender op, hvorfor så ikke bare starte der.\nJeg er ikke specialist, men synes at de muligheder der med Thorium lyder spændende og er lidt ærgerlig over at der i Danmark er en generel berøringsangst for kernekraft. Generelt er jeg åben for jeres ide/ projekt, men savner svar på konkrete spørgsmål.\n#13 Jens Østergaard 17. maj 2020 - 09:07\n"Grunden til jeg personligt er gået ind i thorium energi, er fordi jeg kan se at denne teknologi kan få en lige så stor indflydelse på menneskets fremtid som den industrielle revolution. Jeg sætter stor pris på at arbejde med de andre, som også arbejder med denne teknologi. Jeg er klar over, at der er mange, som ikke vil forstå det her før længe efter et gennembrud er sket."\nPersonligt tror jeg ikke at Thorium energi har eller får nogen særlig væsentlig plads i menneskehedens historie.\n10 gange billigere på lang sigt end klassiske kernekraft reaktorer betyder jo ikke at thorium reaktorer bliver konkurrencedygtige.\nHvis det er fx er 10 gange billigere end Hinckley Point, så er det jo uinteressant rent økonomisk.\nDet er tvivlsomt om det bliver muligt at producere billigere energi end vi allerede kan med meget gode muligheder for langt billigere energi.\nHvis du meldte ud at det bliver 5øre per kWh, så er det jo bare at regne baglæns og så ved du hvad dit anlæg må koste inklusive myndighedsbehandling, dekommissionering, forsikring og oplagring af fissilt affald.\n5øre per kWh er ca. halvdelen af kommercielle solcelleanlægs billigste pris i dag og ingen er i tvivl om at energi fra solceller falder til mindre end det.\nVindenergi slås med rigtigt mange regulative udfordringer og tariffer osv. men har alligevel direkte kurs imod 5øre per kWh på gode lokalisationer. Prisfaldet er så stabilt at du nærmest kan sætte årstal på begivenheden. Vindmøllerne falder gennemsnitligt 9% årligt per MW og prisen for elektricitet faldt på 20årige kontrakter med gennemsnitligt 14% mellem 2009 og 2017. De bedste lokalisationer når de 5 øre midt i dette årti, hvis det fortsætter - og hvorfor dog ikke.\nDet vil nok være bedre for jer at finde den rigtige niche, og det vil nok være at håndtere fissilt affald - ikke for at producere elektricitet, men for at skille affaldet i brugbare fraktioner med værdi og fraktioner der er egnet til langtidsoplagring.\nEn anden niche som er interessant er at kombinere med ville være at have et varmelager, så det blev muligt at producere non stop med reaktoren, men kun sælge strøm når der ikke er billig strøm fra vedvarende energi.\nDen ide udfordres imidlertid af at de blilligeste langtidsholdbare batterier nu koster $60kWh og $80kWh på pack level - og her er der jo heller ikke nogen som helst tegn på afmatning i prisfaldet.\nI USA er vedvarende energi nu større end kulkraft og det er kernekraft forøvrigt også blevet.\n#14 Michael Mortensen 17. maj 2020 - 09:39\nSlut produktet: Strøm i stik kontakten.\nEr uden social status!\n(bevares nogle få køber lidt vindmølle certifikater og himler op om deres grønne glorie i naiv tro på at de opnår en højere social status)\nSammenligningen med luksusbil vs det mest skrabede vrag holder ikke, da der ikke er tale om samme vare.\nStabil strøm i stikkontakten er samme slutprodukt, uanset hvordan det er produceret. I kan se hvor få vindmølle strøm certifikater der reelt bliver solgt, og hvor billigt de sælges til.\nCA kunne lave et el-handelsselskab med salg til hele EU, hvor i sælger certificeret Akraft strøm med det formål at bygge nye værker.\nMåske til samme overpris som certificeret vindmøllestrøm?\nEller måske de 6x overpris som jeres blogskribent noterer sig omkring biler.\nI kunne også bruge nogle af pengene til at sikre fortsat drift og vedligehold af eksisterende Akraft.\nJeres salgstal vil tydeligt vise om Akraft er noget at satse på ! Får i rigtigt gode salgstal? så skal der nok komme investorer der opfører nye værker, så de kan få deres andel af salget.\n#15 Bo Victor Thomsen 17. maj 2020 - 10:06\nOk, så thorium saltsmeltereaktorer er 100000000000 gange bedre end konventionel kernekraft....\nEr det bedre end allerede eksisterende VE teknologi ? Det er det relle spørgsmål.\nMen held og lykke med arbejdet.\n#16 Kjeld Flarup Christensen 17. maj 2020 - 10:57\nDu fremstiller det som noget positivt at man ikke kan bygge atombomber med Thorium. Men er der ikke også en arkillelhæl, da det vil udelukke visse statslige sponsorer.\n#17 Søren Lund 17. maj 2020 - 11:26\nRe: Slut produktet\nDer må da mindst være en snes ing.dk debattører, som gladeligt ville betale 6x overpris for certificeret Thorium-strøm.\n#18 Jens D Madsen 17. maj 2020 - 13:00\nMåske er terrorister og mafien interesseret i at være sponsor - de er kun interesseret i beskidte bomber.\n#19 Claus Johannsen 17. maj 2020 - 14:01\nJeg må medgive at de sidste 2\nJeg må medgive at de sidste 2 minutter af den postede video lyder meget realistisk og der bliver givet et råd ang. investering i thorium MFS som er værd at følge.\n#20 Kjeld Flarup Christensen 17. maj 2020 - 16:31\nde er kun interesseret i beskidte bomber.\nDe har kun råd til beskidte bomber.\nPadehatten giver altså flere point.\n#21 Per A. Hansen 17. maj 2020 - 16:47\nAha. Olkiluoto Unit 3 er pt 11 år forsinket og gået min 8 mia euro over budget...\n@Esben, Man kan ikke rigtig bruge hverken Tjernobyl eller Olkiluoto til noget. Den sidste er en ny model, hvis store forsinkelser ikke skyldes projektet eller designet, men ganske enkelt at man har anvendt den af danske jernbaner så velkendte Ansaldobrede, hvis dålige arbejde har givet årelange forsinkelser pga. retssager mv. I Kina kunne samme reaktor bygges på normal tid. En af grundene til at projekter med atomenergi forsinkes oh fordyres skyldes bla. den massive modstand som man ser hele kloden rundt, ofte af folk der gerne vil gøre noget for klima og mange andre gode ting, men overser helt at denne velmenende flok er med til at forsinke udfasningen af den fossile energi, er man i tvivl så er der en blog et sted i nærheden hvor man i årevis har haft det som de tprimære mål. Thorium har 2 problemer, man har endnu ikke bygget en prototype, man maler udsigterne alt for lyserøde ud. Alt andet lige er den bedste løsning pt. en PWR, den er gennemprøvet, den kan anvendes i kraftværker, i ubade, hangarskibe, i krydstogtsskibe og containerskibsfarten, det er blot at begynde. Thoriumreaktoren er ikke problemfri som mange antyder, man glemmer helt at fortælle, at thorium skal omdannes til U233, som både han anvendes i a-bomber hvis man gider, men det er ikke et problem, for al brugt brændsel er 100% kontrolleret. Men den dannede plutonium skal hånderes, der er lidt vanskeligere end det man ser i dagens reaktortyper.\n#22 Bent Andersen 17. maj 2020 - 18:58\nDén var god :)\n#23 Jens Olsen 17. maj 2020 - 19:54\nDu fremstiller det som noget positivt at man ikke kan bygge atombomber med Thorium\nJeg troede at en Thorium reaktor producerede U-233, som bestemt kan bruges til bomber?\n#24 Karsten Henneberg 17. maj 2020 - 20:50\nat man har anvendt den af danske jernbaner så velkendte Ansaldobrede\nPAH - det må du gerne dokumentere!\nI fald du skulle have ret, må det være som underleverandør til Arreva/ Alstom/ Siemens, og derfor uvæsentligt\n#25 Oluf Bagger 17. maj 2020 - 20:51\nThorium har 2 problemer, man har endnu ikke bygget en prototype, man maler udsigterne alt for lyserøde ud. Alt andet lige er den bedste løsning pt. en PWR, den er gennemprøvet, den kan anvendes i kraftværker, i ubade, hangarskibe, i krydstogtsskibe og containerskibsfarten, det er blot at begynde.\nUmiddelbart må jeg give PAH ret - det er svært at se hvad det er for et problem ved mere traditionel akraft molten salt thorium løser.\nUran brændsel er en ubetydelig omkostning ved at drive en reaktor og mængden af affald er ikke nogen deal-breaker så længe man får affald alligevel.\nJeg har svært ved at se en smeltet salt reaktor blive billligere end en trykvandsreaktor så det problem der gør at civil akraft er under afvikling (prisen) bliver ikke addresseret.\n#26 Poul-Henning Kamp 17. maj 2020 - 20:54 Blogger\nDet er et af de mange "hvem omgås sandheden mindst letsindigt" spørgsmål der er ved Thorium reaktorer.\nDem der bruger "intet bombemateriale" argumentet, peger på at der også dannes U-232, som ganske rigtigt er en total gift for atombombers effektivitet, fordi nogle Pa-233 atomer absorberer neutroner inden det når at henfalde til U-233 .\nDet de så ikke nævner er, en MSR, hvis den skal virke, har en meget speciel kemisk fabrik ved siden af, der udskiller alle mulige neutronslugende isotoper fra den rødglødende og højradioaktive saltsmelte.\nHer påpeger andre så, at denne fabrik i teorien også kunne hive en brøkdel af det Pa-233 ud, som er på vej til at henfalde til U-233 og lade det henfalde i fred og ro uden intenst neutron-bombardement, og på den måde stille og roligt lave høste U-233.\nDisse glemmer så til gengæld at nævne at det for det første svarer til at lave åreladning på hovedpulsåren: Pa-233 er livsblodet for en Thorium reaktor, formodentlig er produktionen af netop Pa-233 den begrænsende faktor for den mulige reaktivitet.\nDet andet og mindre spørgsmål er om man sådan bare lige kan hive Pa-233 ud af saltsmelten, men her må vi nok acceptere at lande der vil have atombomber er villige til stort set hvad som helst, så det er næppe noget der stopper dem.\n Hvordan man i praksis løser den opgave er der ingen der ved.\nDer er en masse teoretiske artikler om det, men de ender alle sammen med "Mere forskning bliver nødvendig" og peger alle som en på at der vil blive dannet en masse kemisk affald, fyldt med tungmetaller, radioaktivtet og alskens giftige hjælpestoffer.\nTeoretisk er en Th/U-233-henfaldskæde være "renere" end en U-235 ditto, men selv hvis den var 90% renere ville et stadig være et ufatteligt svineri.\nDet er et seriøst hønen&ægget problem for Thorium MSR reaktorer: Indtil nogen starter en reaktor har man ikke noget "aktiveret" flydende salt at experimentere med, men hvis ikke rense processen er på plads, "forgiftes" reaktoren indenfor timer eller dage af neutronabsorberende isotoper.\n Mig bekendt har ingen reaktor kørt på over 50% Thorium endnu.\nDet skyldes at der skal bruges en masse neutroner til at få startet henfaldskæden.\nC-A og mange andre projekter er meget tavse om hvor de får den første uges neutroner fra, men det er her "waste-burner" aspektet kommer ind i billedet.\nHvis man kan få en stak nogenlunde nyt brugt brændsel fra en Uran-reaktor, får man en masse neutroner med i handlen.\nHvordan de så rent praktisk har tænkt sig at hælde et halvt ton højradioaktivt affald på kredsløbet er der slet ingen der taler om.\n#27 Jens Olsen 17. maj 2020 - 21:20\nDet var også sådan jeg havde forstået processerne omkring det. Processen er ikke umiddelbart let, men kan lade sig gøre. Og hvis Thorium reaktorer skal findes i mange lande i samme antal og lige så lokalt som decentrale kraftvarmeværker idag, så vil jeg gerne vide hvordan man sikrer sig at der ikke udtrækkes U-233 til skumle formål. Eller for den sags skyld ikke på simplere vis udtrækkes materiale til brug i en beskidt bombe?\n#28 Esben Bjerregaard 17. maj 2020 - 21:27\n@Esben, Man kan ikke rigtig bruge hverken Tjernobyl eller Olkiluoto til noget. Den sidste er en ny model, hvis store forsinkelser ikke skyldes projektet eller designet, men ganske enkelt at man har anvendt den af danske jernbaner så velkendte Ansaldobrede, hvis dålige arbejde har givet årelange forsinkelser pga.\nNja. Olkiluoto unit 3 bygges af Framatome tidligere Areva og Siemens. Den finske stat krævede - og fik - en statsgaranti fra den franske stat. Uden den i ryggen var projekter formentligt knækket for mange år siden. Særligt har man kæmpet med microrevner under støbning af reaktorlåget, men der har også været mange andre spændende udfordringer. Hvis man læser lidt om projektet får man ikke indtryk af uendelige inkompetance (som med IC4) men mere at atomkraft bare er dyrt og svært\n...og måske præget af en blind jubeloptimisme?\n#29 Poul-Henning Kamp 17. maj 2020 - 21:30 Blogger\nOg hvis Thorium reaktorer skal findes i mange lande i samme antal og lige så lokalt som decentrale kraftvarmeværker idag,\nDet er så her vi bliver nødt til at tale om den der kemiske fabrik og alt det radioaktive affald den producerer: Jeg synes ikke det lyder som noget nogen vil bryde sig om at have ved siden af fjernvarmeværket ?\n#30 Esben Bjerregaard 17. maj 2020 - 21:36\n...og forsikringer. Det er notorisk dyrt at forsikre a-kraft...\n#31 Jens Olsen 17. maj 2020 - 21:46\nDet er også her jeg fornemmer, at man måske snyder på vægten, ved at gå let hen over dette. Det forekommer mig, at det er mindst lige så teknisk svært som selve reaktoren, og en del mere miljømæssigt problematisk. Det er den slags spørgsmål jeg havde en forventning om, at bloggen ville prøve at besvare. En rimelig forventning synes jeg.\n#32 Kjeld Flarup Christensen 17. maj 2020 - 21:55\nDet er så her vi bliver nødt til at tale om den der kemiske fabrik og alt det radioaktive affald den producerer:\nNu skriver du "alt", men som jeg har forstået på gennemgangen ovenfor at mængden af affald er mindre.\nthoriumreaktorer, hvis bygget rigtigt, har en affaldsprofil, som er størrelsesordner bedre end classic nuclear.\nså er det affaldsproblem som kommer ud af en thorium saltsmeltereaktor ca. 100 gange mindre end i klassisk atomkraft.\n#33 Jens Olsen 17. maj 2020 - 22:13\nDet er vel primært ved deponering at affaldsproblemet er mindre. Problemet med håndteringen kan vel reelt være større, hvis denne skal ske decentralt på mange lokationer.\n#34 Jakob Tolstrup Hansen 17. maj 2020 - 22:29\nDet er da fint med 100 gange mindre affald,\nIndtil videre er der stort ikke nogen løsning på det eksisterende affald på klassisk kernekraft, fordi mængderne ikke fylder det store og kan "håndteres på grunden".\nMan har trods alt lært at slutdeponi i nærmeste skov/strand ikke rigtigt fungerer.\n#35 Thomas Jam Pedersen 17. maj 2020 - 22:35 Blogger\nI denne blog lægger jeg op til at man som ingeniør bør undre sig. Blandt andet over; hvorfor klassisk atomkraft er så dyrt... Når det nu ikke er stål og beton og uran som er dyrt. Hvad er det som er så svært. Når de kunne bygge en 2.5 GW reaktor i 1943 på blot 11 måneder, før de havde computere og CNC osv. Den kørte i 25 år uden nogle ulykker. Der er vist ikke gået mange minutters arbejde med at nå til den konklusion ovenfor. Jeg er enig i at der er noget ved klassisk atomkraft politik som er svært, men jeg tror ikke fysik og mekanik.\n#36 Thomas Jam Pedersen 17. maj 2020 - 22:53 Blogger\nUran brændsel er en ubetydelig omkostning\nJa, jeg er enig. Det er netop pointen. Papir og jurister er blevet så dyrt i løbet af de sidste 40 år, at det er ubetydeligt om man bruger 100 gange mere eller mindre brændsel, minedrift, affald. Men det er jo ikke en naturlov at papir og jurister behøver at være så dyrt. Ja, jeg forventer heller ikke at papir og jurister bliver billigt i Danmark, any time soon. Men det er også ligegyldigt. Danmark skal ikke fordoble vores kraftværkkapacitet de næste 20 år.\n#37 Aslak Stubsgaard 17. maj 2020 - 22:55\nnej absoberer Pa-233 en neutron bliver det Pa-234 og derefter U-234 efter 7 timer. hvis Pa-234 bliver ramt af yderliger en termisk neutron fissionere den med næsten 100% sandsynlighed.\nU-232 dannes primært i en thorium reaktor af (n,2n) reaktioner fra enten Th-232, Pa-233, eller U-233 med hurtige neutroner. https://en.wikipedia.org/wiki/Uranium-232\ndu kan enda besøge https://www.nndc.bnl.gov/exfor/endf00.jsp hvis du vil se neutron tværsnittet for disse reaktioner, som stort set kun er relavante for de hurtige neutroner.\nså selv hvis man fjerne alt dannet Pa-233 fra en thorium brænselssalt vil der dannes U-232 i signifikante mængder i brænselssalten, og eftersom Pa seperation er en kemisk proces vil der også komme Pa-232 fra (n,2n) reaktioner med Pa-232 og Th-232 med i den sepereret Pa. altså ender ud med U-232 i begge 'streams'.\n#38 Esben Bjerregaard 17. maj 2020 - 22:57\nI denne blog lægger jeg op til at man som ingeniør bør undre sig. Blandt andet over; hvorfor klassisk atomkraft er så dyrt\nJamen jeg synes da ikke det er underligt?\nAt man kunne bygge et atomkraftværk i 1943 og ikke opleve en nedsmeltning, beviser absoult intet om den statistiske sikkerhed ved reaktoren.\nStatistisk sikker Atomkraft stiller enorme krav til sikkerhed, afskærming, redundans, terrorsikring, sikring mod naturkatastrofer, affaldshåndtering, svejsning, stålstøbning og meget, meget mere. Jeres løsning opper lige gamet med rødglødende, radioaktivt og stærkt korossivt salt.\nJeg undre mig tilgengæld - som ingeniør - over hvordan I i CA - helt konkret og ikke visioner - vil komme ud over alle de udfordringer.\nNår man læser kommentarsporet her, ser det ikke ud at jeg står alene med den undren. Det kunne være rigtig spændende med et hardcore teknisk indlæg fra jeres side hvor I går i detaljer med jeres løsning... Visionen er ikke svær at forstå.\n#39 Jesper Ørsted 17. maj 2020 - 22:59\nJa, jeg har været inde på det før, men ikke blevet mødt med forståelse: O3 er et prototypeværk og har derfor været dyrere og taget længere tid, både kinesere og sydkoreanere har bevist, at det kan lade sig gøre at bygge både til tiden og indenfor budgettet, måske fordi de bestræber sig på at minimere juristeri og papirnusseri, kineserne har lige færdiggjort 2 EPR reaktorer, samme type som O3 og jeg har beregninger jeg har lagt frem i nærværende forum dokumenteret, at kapacitetsomkostningerne på O3 kommer til at blive lavere pr kWh produceret end for Horns Rev 3: At kernekraft er billigst kan dokumenteres sort på hvidt, jeg har foretaget amortiseringsberegninger på Horns Rev 3 og Olkiluoto 3:\nKapitalomkostninger ved vindkraft og kernekraft: Forudsætning: 12 årlige terminer og 12 årlige rentetilskrivninger.\n#40 Baldur Norddahl 17. maj 2020 - 23:00\nHvad er det som er så svært.\nAt det er radioaktivt og dødsensgiftigt. Det virker som om i fuldstændigt ser bort fra at skidtet bliver stærkt radioaktivt og alt udstyr, rør og hvad har vi, også bliver det. Når først den har været startet, så kravler du ikke lige derind og laver en reparation. Og dertil kan man ikke komme af med de radiaktive og giftige komponenter bagefter. Og her taler jeg ikke om komponenter fra det færdige anlæg, men alt det der bliver til overs i udviklingsfasen.\nEn normal iterativ udviklingscyklus foregår ved at man laver nogle prototyper og lærer lidt af sine fejl og prøver igen indtil at man har noget der er godt. Hvordan kan i være så naive at forestille jer at myndighederne vil tillade det? Hvordan vil i undgå dødsfald og miljøkatastrofer undervejs?\nAt udvikle noget og få det rigtigt i første forsøg er rigtigt seriøst svært, uanset hvad det er man udvikler. For slet ikke at tale om noget der er så komplekst som et reaktordesign.\nKan atommagterne lave en sådan udvikling? Ja. Hvorfor de ikke er lykkedes med det må du hellere svare på. Kan et lille dansk startup med en halv million kr i egenkapital? Må vi andre prøve det i ryger?\n#41 Jens Haldrup 17. maj 2020 - 23:02\n"Kommentarsporet i denne blog\nDesværre er det nærmere jer, der sætter jeres troværdighed som ingeniører og forskere på spil. Citatet giver mindelser om hende helseguruen som for et par år siden udgav bøger om hvordan man kurerer ADHD med grøntsagsjuice, eller noget i den stil. Kritikken udlagde hun på den måde, at forskerne dirrede af raseri og rystede i bukserne over, at hun havde afsløret deres sammensværgelse\n#42 Thomas Jam Pedersen 17. maj 2020 - 23:04 Blogger\nDet kunne være rigtig spændende med et hardcore teknisk indlæg fra jeres side hvor I går i detaljer med jeres løsning\nDer vil med sikkerhed komme flere og mere tekniske blog indlæg. Men det er ikke mange detaljer man kan få ned på 1500 ord. Vi har år tilbage lavet nogle tekniske blogs. De fik meget færre læsere og meget mindre feedback. Så vores konklusion er at flertallet ønsker noget andet. Det bliver også forstærket af at vi i sidste blog indlæg havde lagt nogle videoer ind, som indholder en hel del teknik. Men man kunne se i kommentar sporet, at kun få havde set indholdet i videoerne. Så vi fortsætter med en blanding af teknik og visioner i forskellige blogs. Vi kan også se at hovedparten af die-hard kritikerne forsat ikke forstår visionen. De prøver igen og igen at forklare hvorfor vores 5 hjulede hestevogn ikke har en chance for succes. Prøv evt. at klik på link nr. 2 i bloggen?\n#43 Aslak Stubsgaard 17. maj 2020 - 23:04\nDet de så ikke nævner er, en MSR, hvis den skal virke, har en meget speciel kemisk fabrik ved siden af, der udskiller alle mulige neutronslugende isotoper fra den rødglødende og højradioaktive saltsmelte.  Hvordan man i praksis løser den opgave er der ingen der ved.\nkemisk fabrik er ikke strægt nødvendig, hvilke CA også skrev om i et nu gammelt blogindlæg https://ing.dk/blog/hot-dansk-thoriumforsk...\nmen ornl havde nu rimelig godt styr på protactinium ekstraktion med bismuth reducktion, i slutningen af deres oprindelige msr program, til det punkt at man ikke længe havde brug for en 'blanket salt'. flibe energy arbejder videre ned af denne vej.\nder er i øvrigt ikke nogen der siger 'fabrikken' skal være 'uden for' reaktoren eller tilgænglig.\n#44 Thomas Jam Pedersen 17. maj 2020 - 23:13 Blogger\nRe: Forhåbninger og ingen teknik\n#45 Poul-Henning Kamp 17. maj 2020 - 23:14 Blogger\nNår de kunne bygge en 2.5 GW reaktor i 1943 på blot 11 måneder, før de havde computere og CNC osv.\nProblemet er ikke at lave en reaktor med en kædereaktion.\nProblemet er at lave en sikker og økonomisk reaktor med en kædereaktion.\nHanford's B reaktor er ikke ligefrem et eksempel til efterfølgelse, hverken for sikkerhed men da absolut slet ikke for økonomi...\n#46 Poul-Henning Kamp 17. maj 2020 - 23:17 Blogger\nså selv hvis man fjerne alt dannet Pa-233 fra en thorium brænselssalt vil der dannes U-232 i signifikante mængder i brænselssalten,\nDu missede pointen:\nDet er det Pa-233 man fjerner fra saltsmelten der bliver til bombeklart U-233, når manr lader det henfalde udenfor reaktorens neutronstråling.\n#47 Aslak Stubsgaard 17. maj 2020 - 23:19\nrigtig, en kilde til fissibelt materiale er strengt nødvendigt for at starte en ren thorium reaktor. men da størstedelen af brugt brændsel stadig er U-238 og en lille del der er fissibelt uran, og dermed ikke bare sådan til at kemisk skille fra hinanden, så er det transuraniderne man er intereseret i\ni forhold til reprocessering så er dette en velkendt teknologi som f.eks. frankrig gør i stor stil til fremstillingen af 'MOX fuel'. mange af disse processor involvere allerede brændselet på en salt form og omdannelsen til fluoride og optyndingen med f.eks. thorium og lithium fluorid er vel studeret.\n#48 Poul-Henning Kamp 17. maj 2020 - 23:19 Blogger\nProblemet med den kemiske fabrik er primært at den skal fjerne mellem en tredjedel og halvdelen af det periodiske system fra saltsmelten.\nSidst jeg læste om det, var der tale om hen ved 20 forskellige kemiske processer omkring 40 råstof-reagenser og omkring 75-100 process-trin, hvoraf de fleste havde en affalds-fraktion.\n#49 Poul-Henning Kamp 17. maj 2020 - 23:21 Blogger\nJa, jeg har været inde på det før, men ikke blevet mødt med forståelse: O3 er et prototypeværk\nDet hænger måske sammen med at FRAMATOME og Siemens i modsætning til dine påstande gjorde rigtig meget ud af at sælge det som et serieproduceret standarddesign ?\n#50 Poul-Henning Kamp 17. maj 2020 - 23:25 Blogger\nkemisk fabrik er ikke strægt nødvendig\nJo, med den størrelse reaktor C-A "visualiserer" for alverden er der ingen vej udenom, de har ikke en jordisk chance for at holde den kritisk hvis de ikke renser saltsmelten meget aggressivt.\nDet bliver nemmere jo større reaktoren bliver, for det giver større og større neutron-margin. (Det er jo bla.a derfor konventionel atomkraft er havnet i GW størrelse reaktorer: Det giver bedre "burn-up".)\n#51 Aslak Stubsgaard 17. maj 2020 - 23:25\nnej, man kan ikke fjerne rent Pa-233. man kan fjerne Pa som altid vil indeholde både Pa-232 og Pa-233 og dermed ultimativt U-232 blandet med U-233 i din 'off steam'\n#52 Thomas Jam Pedersen 17. maj 2020 - 23:26 Blogger\nSjovt at du lige skulle nævne det. Varmt salt ved 700C + et meget billigt lager er heller ikke den samme vare som f.eks. vindmøllestrøm om natten hvis det blæser.\nMin pointe er at thorium saltsmelte energi ikke er i konkurrence med vind og sol på kort sigt. Der er markeder hvor kunderne er villige til at betale op imod 5 gange så meget for energien, fordi thorium saltsmelte energi kan installeres steder, hvor vind og sol ikke er et reelt alternativ. Sådan er det næsten altid med disruptive tech. De starter i en niche indtil R&D er betalt og prisen er kommet ned.\n#53 Karsten Henneberg 17. maj 2020 - 23:28\nAt kernekraft er billigst kan dokumenteres sort på hvidt,\nJesper - du klappede i sidst, da jeg forelagde dig, at O&M er 0,20 DKK/ KWh.\n#54 Poul-Henning Kamp 17. maj 2020 - 23:30 Blogger\nad 1: MOX fuel ser ud til at være på vej ud igen, jeg har ikke helt dannet mig overblik over hvorfor, men det ligner at det simpelthen er for dyrt i forhold til nyt uran.\nad 2: Ja, og disse processer sviner også ad h! til.\nDen store forskel på MOX produktion og en MSR reaktor, er at input til MOX er brugt brændsel der har kølet og halveret i op til 25 år, mens man ved MSR skal gør det med "varmt", i begge betydninger, salt uden nævneværdig afkøling.\nI kemiske formler ser det måske nogenlunde ens ud, i virkeligheden er det noget helt, helt andet.\n#55 Poul-Henning Kamp 17. maj 2020 - 23:35 Blogger\nSom jeg skrev er argumentet at man kan fjerne Pa-233.\nTaget i betragtning at det altsammen er teoretiske påstande fra folk der aldrig har været i nærheden af brugt thorium-brændsel, er det i min optik et ubesvaret spørgsmål hvad der kan og hvad der ikke kan lade sig gøre.\nIAEA's helt klare melding er at enhver reaktor man kan hive ting ind og ud af under drift er en "proliferation-risk" og de har MSR reaktorer relativt højt på listen, netop fordi ingen aner (eller hvis de ved: ingen siger) hvad der kan og ikke kan udskilles med flow-kemi på saltsmelten.\nRent juridisk er det ikke indlysende at en MSR reaktor lovligt kan bygges under EURATOM/IAEA rules.\n#56 Aslak Stubsgaard 17. maj 2020 - 23:36\nnej, 'aggressivt' rensning er kun nødvendigt for en 'breeder'. du kan bestem laver en lav berriget uran / grafit modereret 'burner' uden at fjerne selv Xe og køre i mange år, ala ornl's 'denatured molten salt reactor' eller hvad terrestrial energy har planer for med imsr\n#57 Aslak Stubsgaard 17. maj 2020 - 23:42\nkorrekt, alle fissionsreaktorer, fusionsreaktorer, og neutronspallationskilder har proliferationsrisiko!\n#58 Poul-Henning Kamp 17. maj 2020 - 23:45 Blogger\nJa, der er rigtig mange teoretiske MSR designs, fælles for dem alle er at de ikke har været bygget og kun ganske få af dem har været igennem en kompetent computer-simulering for at se om de overhovedet har en chance for at virke.\nC-A powerpointer en meget, meget lille reaktorgeometri og der er ikke en jordisk chance for at de kan holde neutroner nok indenbords hvis de ikke renser saltet meget aggressivt.\nPS: Burde du forresten ikke præsenterer dig selv ? Det er dig der er "CTO" i C-A, er det ikke ?\n#59 Karsten Henneberg 17. maj 2020 - 23:48\nDer vil med sikkerhed komme flere og mere tekniske blog indlæg. Men det er ikke mange detaljer man kan få ned på 1500 ord\nTJP - det er forbudt at spamme en tråd med flere enslydende svar\n#60 Jens Olsen 17. maj 2020 - 23:56\nfordi thorium saltsmelte energi kan installeres steder, hvor vind og sol ikke er et reelt alternativ\nAltså der hvor solen aldrig skinner og det aldrig blæser?\n#61 Palle Bo Jensen 18. maj 2020 - 00:17\nJeg tror nok det blæser indimellem hos de fleste, prøv med gule ærter.\n#62 Oluf Bagger 18. maj 2020 - 06:19\nTragedien ved civil atomkraft er at det blev udviklet dengang elektrisk strøm var dyrt. Det skulle konkurrere mod kul udvundet af mænd i Nordengland med hakke skovl og spade eller olie hentet ud af ørkenen i tønder på kamelryg.\nAtomkraft gav løftet om at kunne producere elektricitet renere og billigere men stadig til en el-pris der var ti gange så høj som den vi har i dag.\nDe første værker kunne bygges hurtigt fordi de godt måtte være dyre og fordi man ikke nødvendigvis slog krølle på sig selv for at forberede dem for at være simple og billige at vedligeholde.\nDer er et ubønhørligt krav i vores verden at alting skal blive fem procent billigere hvert år. Man har ikke fundet en måde at gøre det for A-kraft og det er grunden til at det ikke rigtigt spiller i dag.\n#63 Thomas Jam Pedersen 18. maj 2020 - 06:37 Blogger\nDer er et ubønhørligt krav i vores verden at alting skal blive fem procent billigere hvert år.\n?? Ikke i DJØF land...\n#64 Oluf Bagger 18. maj 2020 - 08:13\nDen kommentar forstår jeg ikke.\nElproduktion i et liberaliseret europæisk marked er i den grad det private erhvervsliv og der gælder samme krav til effektivisering som man har i landbrug, fiskeri og industri.\nDa akraftindustrien blev skabt blev din mælk malket med håndkraft. Nu kan du købe 10 liter mælk i et supermarked inklusiv moms for en minimums timeløn efter skat.\n#65 Poul-Henning Kamp 18. maj 2020 - 11:20 Blogger\nHvad ved C-A om neutroner ?\nEn af de ting en investor normalt vil lede efter er om der er nogen der faktisk har forstand på hvad de foretager sig, enten qua en relevant uddannelse, eller tidligere erfaring.\nIfølge undersiden "TEAM" på C-A's hjemmeside, har Aslak en Msc i teoretisk fysik.\nHan ligner ikke en der er gammel nok til at have taget DTU kursus C4001 "reaktorfysik" og C4003 "Reaktorfysiske øvelser" inden de forsvandt fra studiehåndbogen for snart 20 år siden.\nHvem os C-A ved faktisk noget om atomreaktorer ?\n#66 Kristian Glejbøl 18. maj 2020 - 11:46\nRe: Hvad ved C-A om neutroner ?\nTragedien ved civil atomkraft er at det blev udviklet dengang elektrisk strøm var dyrt. Det skulle konkurrere mod kul udvundet af mænd i Nordengland\nCalder Hall blev vel primært bygget for kunne producere Pu til UK's atomvåbenprogram. Calder Hall laver i øvrigt ikke megen strøm sammenlignet med en modene havvindmøllepark.\nAnyways: Th-produceret strøm er (hvis det kan gøres billigt) et relativt hurtigt quick-fix til at trække os ud af vores CO2 afhængighed. Havde verdenen satset lidt mere på Th og lidt mindre på fusion havde verdene måske set anderledes ud (men ikke nødvendigvis bedre).\nSelvom jeg har alderen ved jeg ved heller ikke noget om reaktorfysik. Hvis CA kan bruge en hånd til at hjælpe dem videre stiller jeg mig gerne til rådighed. Jeg kan godt lide deres ambitioner.\n#67 Frithiof Andreas Jensen 18. maj 2020 - 12:19\nMen allerede der ville en seriøs statslig aktør springe uden om hele balladen med at håndtere radioaktivt smeltet salt og i stedet for anvende et "Accelerator Driven System (ADS)" på normale nukleare materialer, som man kan håndtere med de sädvanlige, kendte, problemer, I Dag.\nEt ADS anvender generelt en proton-accelerator häftet på berigelsesprocessen som leverer neutroner (hvis spektrum man kan tune med accelleratoren) ved Spallation. Man kan også anvende elektron-beams med en photo-nuclear process (electron -> gamma -> spallation). Det er ikke så effektivt, men en elektron-accelerator er noget billigere og måske ikke "på en liste af ting man af gode grunde holder godt øje med".\nEn proton accelerator på 1-2 MW er bedre forstået, formodentligt billigere, og den kan bygges lige nu, I Dag, end en udefineret process som i teorien kan hive isotoper ud af radioaktivt, smeltet, salt (d.v.s lige indtil der skal byttes en pumpe eller en varmeveksler).\nADS er blevet et emne inden for 'proliferation' fordi man I Dag (ikke engang, måske) får ganske meget accelerator for pengene. Tidligere dyre og upålidelige systemer som High Power RF begynder at blive baseret på halvledere, de fleste komponenter og systemer der indgår i en accelerator er noget man anvender industrielt til helt legale formål.\nEn skummel stat kunne bygge en 1-3 GeV forskningsreaktor under et universitet uden at det ville se underligt ud og derefter anvende den til produktion af bombemateriale. ADS er en meget renere process end den normale vej til beriget U-235, U-233 eller Pu-239. Derfor behöver man ikke en hel masse centrifuger eller horribel kemi, som har en tendens til at blive set af folk.\n#68 Oluf Bagger 18. maj 2020 - 12:34\nArgumentet med at strøm var dyrere for 60 år siden var ikke at pege fingre af et specifikt anlæg i UK fra den tid. Det var en dvælen ved at når nu en kWh er blevet ca 5% billigere i nutidskroner om året siden år 1900 så er den markedssituation de eksisterende værker blev bygget til i 60’erne og 70’erne forskellig fra hvad der giver mening nu.\nDet er ikke et spørgsmål om at man ikke længere kan bygge værker som man gjorde for 50 år siden men om at man ikke har råd til at gøre det for pengene kommer aldrig hjem igen.\nDer er ikke noget der tyder på at Thorium er billigere end traditionelle værker og traditionelle værker kan ikke konkurrere.\nEn børnetegning af et atomkraftværk er normalt to køletårne og en firkant. Køletårne bliver mest brugt på værker der ikke ligger ud til kysten men de er ikoniske nok til at komme med på tegningerne. Det der i virkeligheden karakteriserer et atomkraftværk når man ser det på Google Earth er den kæmpe parkeringsplads der altid er udenfor. En størrelse der ville være et Ikea varehus værdigt. Det er til alle de medarbejdere og konsulenter der skal til for at holde værket kørende. Det er det, og ikke prisen på Uran, der er hovedårsagen til at det ikke kan løbe rundt.\n#69 Poul-Henning Kamp 18. maj 2020 - 12:42 Blogger\nDet er til alle de medarbejdere og konsulenter der skal til for at holde værket kørende.\nOg her løber man så ind i det absolut mest uintelligente argument af dem alle: "Hvad skal de med alle de medarbejdere, der sker jo aldrig noget ?"\nPræcis som vi hørte det med Y2K og nu hører det om Covid19 :-(\n#70 Jan A Nielsen 18. maj 2020 - 12:44\nHvor moderne :-). Jeg husker, da kursus 4001 hed Atom- og kernefysik (tror faktisk nummeret var det samme, bare uden C, da der kun blev uddannet civilingeniører på DtH). Jeg husker også et 11-tal...\n#71 Poul-Henning Kamp 18. maj 2020 - 12:57 Blogger\nJeg husker, da kursus 4001 hed Atom- og kernefysik\nKan du give en kort beskrivelse af hvad kurset gik ud på ?\n#72 Jens Olsen 18. maj 2020 - 13:01\nJeg husker, da kursus 4001 hed Atom- og kernefysik (tror faktisk nummeret var det samme, bare uden C, da der kun blev uddannet civilingeniører på DtH). Jeg husker også et 11-tal...\nuha da ja, det fik jeg faktisk også 11 i....for mange år siden. Sikke vi ka':)\n#73 Jens Olsen 18. maj 2020 - 13:04\nPræcis som vi hørte det med Y2K og\nJamen der skete jo heller ikke noget! Efter at jeg og millioner af andre havde tilrettet ufattelige mængder kode altså :)\n#74 Oluf Bagger 18. maj 2020 - 13:10\nAtom- og Kernefysik var 1201 fra Fysisk Laboratorium III og ikke det samme som 4001 Reaktorfysik fra Afdelingen for Elektrofysik.\n#75 Tom Paamand 18. maj 2020 - 13:21\nDTUs studiehåndbog fra år 2000 viser vejen til P.L. Ølgaards "Forelæsningsnoter til 10471 Reaktorfysik"\nJeg kan for sjældent lade være med liiige at smide de relevante ord i et søgefelt - og undrer mig over dem som lader være :).\n#76 Poul-Henning Kamp 18. maj 2020 - 13:25 Blogger\nJep, dem har jeg læst for mange år siden.\nMen jeg er også gammel nok til at vide at der kan være himmelvid forskel på hvad et kursus handler om og hvad det skriftlige materiale handler om.\n#77 Knud Nielsen 18. maj 2020 - 13:39\nNeutron flux - losses in equipment, not actinides\nC-A powerpointer en meget, meget lille reaktorgeometri og der er ikke en jordisk chance for at de kan holde neutroner nok indenbords hvis de ikke renser saltet meget aggressivt." And\nDet er absolut nødvendigt, at man fjerner nogle af fissionsprodukterne imens processen kører for at undgå, at de sluger vigtige neutroner fra processen. En saltsmeltereaktor gør det muligt at fjerne de mest neutronslugende af disse fissionsprodukter meget nemt"\nHow would an apparatus, with zero neutron flux leakage affect outcomes?\nEg: maintaining an "above" one result?\n#78 Oluf Bagger 18. maj 2020 - 14:26\nDe forelaesningsnoter var dog ikke fra "Atom og Kernefysik" men netop fra 4001 Reaktorfysik. Og nok kun et enkelt haefte ud af flere.\nAtom- og Kernefysik som var det kursus der blev naevnt brugte "Introduktion til Atom- og Kernefysik" fra Polyteknisk Forlag.\n#79 Martin Veicherts 18. maj 2020 - 14:33\nHej Jan - det var to meget forskellige kurser - jeg har haft dem begge (uden 11'ere dog :-/).\n#80 Poul-Henning Kamp 18. maj 2020 - 14:58 Blogger\nRe: Neutron flux - losses in equipment, not actinides\nMiracles always do wonders ?\n#81 Jan A Nielsen 18. maj 2020 - 15:59\nNemt: Atom og kernefysik.\n#82 Jan A Nielsen 18. maj 2020 - 16:02\nJeg er sikker på, du har ret. Hvem kan huske forskel på 4001 og 1201 efter 43-44 år? Jeg kunne åbenbart ikke.\n#83 Jan A Nielsen 18. maj 2020 - 16:03\nJa, det viste sig jo at være totalt spildt arbejde - der var jo slet ingen risiko, når man først havde rettet koderne.\n#84 Jan A Nielsen 18. maj 2020 - 16:05\nUha da ja, det fik jeg faktisk også 11 i....for mange år siden.\nEller også var det et nemt kursus med en flink opgaveretter :-)\nJeg husker, at jeg var overrasket over karakteren (og ikke fordi, jeg havde forventet 13).\n#85 Nicolai Lindskov Knudsen 19. maj 2020 - 03:15\nDer vil med sikkerhed komme flere og mere tekniske blog indlæg. Men det er ikke mange detaljer man kan få ned på 1500 ord.\nSå man skriver en blog (eller mange) i et ingeniørforum, lægger op til at få (kritiske) spørgsmål/diskussion og vil derefter ikke besvare spørgsmålene, eller gå ind i en teknisk diskussion, pga. begrænsninger i svarstørrelse og manglende "popularitet" af det tekniske?\nUden at jeg har nogen stærke følelser hverken for eller imod det omdiskuterede koncept, så lyder det lidt useriøst.\n#86 Knud Nielsen 19. maj 2020 - 14:12\nSure. Humour me though - give an account of a zero loss configuration in the apparatus?\n#87 Jesper Ørsted 19. maj 2020 - 16:03\nPrøv du at forsikre en vandkraftdæmning!\n#88 Jesper Ørsted 19. maj 2020 - 16:15\nHvis man ikke skiller FP fra Pa-233/U-233, bortset fra Xe-135 og evt. andre neutrongifte, så vil der være en stærk proliferationsresistens. Der er flere PHWR/Candu-modeller, hvor man kan udskifte brændslet under kørsel. Mig bekendt kører de helt lovligt og IAEA-godkendt i Canada.\n#89 Poul-Henning Kamp 19. maj 2020 - 17:15 Blogger\nMig bekendt kører de helt lovligt og IAEA-godkendt i Canada.\nDu overså både "kan bygges" og "EURATOM/IAEA" ?\n#90 Hans Christian Fog 20. maj 2020 - 16:21\nTeknologiskifte er nok så\nTeknologiskifte er nok så meget sagt, når vi har haft atomkraft i adskillige årtier allerede.\nEneste grund til at kæmpe yderligere for den teknologi, skulle være at man på sigt ikke kan udfase de konventionel energiformer hurtigt nok til at udbalancere den globale opvarming.\nBilen versus hestevognen var et kæmpespring inden for transport, som muliggjorde at den brede befolkning kunne erhverve sig dette transportmiddel. Forureningsmæssigt var det desværre det modsatte og det vi lider under den dag idag.\nDerfor er Thorium energi heller ikke det som står i første række af nye energikilder, da de "grønne" og vedvarende energikilder allerede er så langt at man for flere formers vedkommende ikke behøver statstilskud længere.\nVi har endelig nået det punkt hvor vi nu i princippet "kun" behøver at bygge flere vindmølleparker og bygge huse med solcellepaneler eller deciderede tag med indbyggede solceller.\nThorium energi er nok derfor at betragte som en af de mere konventionelle energikilder og har derfor ikke nyhedens interesse længere. Bevares - det er bedre end klassisk atomkraft, men kræver stadig atombrændsel for at fungere.\nVedvarende energikilder behøver kun energi fra solen og vinden samt bølgerne og udgør en væsentligt renere cyklus end de traditionelle energikilder.\nTror ikke vi behøver en større afhandling af hvorfor Thorium energi derfor ikke er så populært.\nGrøn energi er vejen frem og vi er allerede godt på vej.\n#91 Niels Peter Jensen 20. maj 2020 - 16:40\nEr der nogen der kan forklare mig, som formentlig er af en anden social status, hvad der forhindrer Copenhagen Atomics i at få udviklet konceptet, få en investor, finde en site og sælge billig Thorium energi?\n#92 Kim Bygum 20. maj 2020 - 18:11\nRe: Hvorfor går et Thorium-gennembrud så langsomt?\n#93 Karsten Henneberg 20. maj 2020 - 18:14\nKim - reality er at Kina har haft 200 forskere ansat de sidste10-20 år på MSR uden at det er kommet til et gennembrud! - Det er reality ...\n#94 Lars Christoffersen 20. maj 2020 - 23:09\nReality er at sol, vind og batterier (i form af roof top solar og egne batterier) allerede mange steder i verden kan lave energien billigere end den kan transporteres over nettet. Selvom energiselskaberne så giver energien bort gratis, vil den efter transport ikke være billigere. Det sammen med at en moderne elbil kan holde en alm husholdning kørende i et par dage gør at Thorium ingen fremtid har. Som i nul. Vi ser allerede nu Tesla søge om at blive engeri leverandør i england, formentlig i et setup hvor du kan få bilen billigere eller køre gratis, hvis de må bruge dit batteri. Og ja, de kan allerede tale med deres over 1 million biler. Så det er formentlig bare en software opdatering.\n#96 Jens Arne Hansen 21. maj 2020 - 01:22\nRe: Teknologiskifte er nok så\nThorium handler om videnskab og højteknologi, noget vi næsten havde glemt her i Niels Bohrs hjemland!\nDet er interessant at da smålandbruget forsvandt og bondedrengene kom på universitetet så fulgte billedet af den lille vindmølle der pumpede vand op af bækken til koen med. Men nu uddannede man sig så man blev i stand til at bygge sin vindmølle i monsterstørrelse, og man skabte sig en forestilling om at den var blevet til højteknologi som skulle redde verden! Desværre kneb det med udsynet og med at forstå proportionerne, efter 40 års ensidig satsning på vindmøller er de stadig næsten usynlige i verdens energimix! Så de belæste bondedrenge ser desværre ikke ud til at kunne redde verden med deres medbragte mølle, tværtimod ser det ud til at de er kommet til at gå i vejen for udviklingen af de teknologier der formår at gøre en forskel, som f. eks. thorium, og dermed medvirke til at verdens energiforsyning i mange år endnu vil være baseret på fossile brændsler!\n#97 Knud Nielsen 21. maj 2020 - 01:45\nJ A H: oh dear oh dear. Can it really be, that 'bondedrenge' like me, have stopped the development of a thorium reactor? LOL - so my neutron coating, which stops leakage towards infinity, is somehow restrictive to thorium development? (!!!)\n#98 Anders Jakobsen 21. maj 2020 - 09:08\nDa bøndernes børn fik mulighed for at tage lange naturvidenskabelig uddannelse, så fejler de på grund af en iboende..."bondskhed".\nVindmøller udgør og vil aldrig udgør mere end en usynlig andel af elproduktionen...\n...men har alligevel forhindret at vi i Danmark har udviklet Thoriumbaseret atomkraft...\n...og sat en stopper for at det noget sted på kloden kunne udvikles.\nEller sagt på en anden måde: Det er et faktum at den nordsjællandske og københavnske ungdom fra fødslen ikke bare er bedst..."udstyret" til at lede verden i udviklingen af den eneste korrekte teknologi til produktion af el, de er faktisk DE ENESTE i verden der er i stand til det. Og det eneste der holder disse genier tilbage er alle de bønder der fylder op på DTU i deres overalls og mudder på støvlerne, så de ikke kan komme til.\nDet må simpelthen være træls at bo i et land, hvor verdens tekniske wunderkinds bor sammen med og holdes tilbage af alle de enfoldige mennesker med halm som hjerner.\n#99 Allan Slot 23. maj 2020 - 16:48\nThorium Lobbyist - Journalist\nMarkedskommunikation og politisk styreform er markant anderledes i år 2020 end det var for 500 eller 1000 år siden. Man kan med fordel have en lobbyist ansat som kan påvirke politikere og embedsmænd således at de får øjenene op for de nye tiltag og opfindelser. Ligeledes kan man med fordel have en journalist ansat som spindoktor, således at man får de rigtige informationer ud på en saglig korrekt måde, på rette tidspunkt, som samtidig er forståelig for dem som ikke selv har en uddannelse inden for dette område. A-kraft er jo et følsomt område fordi det kan misbruges så grueligt, så beslutningstagere skal være trygge - virkelig trygge. Jeg tror ikke en "disruptiv-teknologiskifte-information" er måden at skabe tryg information på. Lad de to andre jobfunktioner om hvorledes thorium teknologi gøres spiselig for vort samfung idag. Jeg vil dog gerne rose for de gode billedlige sammenligninger bloggen ovenfor giver, samt de faktor eksempler der oplyses om, så det går helt i den rigtige retning.\nHvis det virkelig bliver muligt at bygge disse små thorium anlæg, som kan placeres sikkert i et industriområde, så er det jo bare om at få startet de første pilot-anlæg. Det bliver vildt spændende med denne form for decentralt kraftvarme, hvor el-energi så skal fortrænge al afbrænding af kul, olie og gas fra jordens undergrund. God fornøjelse - der skal nok være investorer der vil tro på denne teknologi inden for få år - bare fortsæt.\n#100 Oluf Bagger 24. maj 2020 - 12:49\nHvordan vil i isolere Pa233 indtil det er henfaldet til Ur233?\nIdeen med jeres formeringsreaktor er at den skal transmutere Thorium Th til Protactin Pa ved neutronindfangning og at Pa så skal henfalde til Uran 233 ved betahenfald. Ur233 er kernebrændslet i reaktoren og det er afgørende at Pa233 får lov at henfalde uden først at indfange endnu en neutron da det ellers bliver til Ur234 der ikke kan bruges til brændsel.\nPa233 har en halveringstid på en lille måned og har et hæderligt virkningstværsnit for indfangning af neutroner så hvordan er det tanken at beskytte Pa233 mod neutroner indtil det er henfaldet?\nJeg formoder ikke saltet i det normale kredsløb er ude af reaktorkernen i flere halveringstider så planen formoder jeg er kemisk at udskille Pa233 løbende og så have det til at henfalde uden for reaktoren indtil det igen kan tilsættes saltsmelten som Ur233 for at indgå i kædereaktionen.\nHvordan vil i lave den løbende ekstraktion og hvor kraftigt skærmet/kølet regner i med henfaldsprodukterne skal være?\n#101 Oluf Bagger 24. maj 2020 - 17:03\nRe: Hvordan vil i isolere Pa233 indtil det er ...\nDet her havde jeg egentlig forventet at CA ville svare på på en halv time. Det er trods alt deres primære brændstofcyklus det drejer sig om.\nHvis ikke det her er løst på et niveau hvor det giver mening ved en tavle så er hele visualiseringen kun til pynt.\n#102 Aage P Kürstein 24. november 2020 - 10:38\nHvad d'Herrer Ingeniører\nHvad d'Herrer Ingeniører umiddelbart lader til at have overset er et væsentligt affaldsproblem: varme. Alle reaktorer bygger på fremstilling af varme, og det er vist ikke lige det, vor overopvarmede klode har brug for, vel? Så hvis ikke overskudsvarmen indgår i den lokale varmeforsyning, som det sker f.eks ved Fyns-værket, så er det et problem. Sol og måne skaber til gengæld rimeligt med energi i vore bælter, der vil kunne udnyttes. I Strangford Lough har man udnyttet energien siden munkenes tidevandsmølle får år 800, Senest producerede SeaGen i sit 7-årige virke 7 GWt. Det er dog en post. Lillebælt kunne nok producere det samme, årligt. Landsbydegnen\n#103 Bjarke Mønnike 24. november 2020 - 10:51\nRe: Hvad d'Herrer Ingeniører\nTak for oplysningen. Her er mere\nBemærk at der er korn i spanden der hældes kværnen (med en snor forbundet til munkens fod :) )\n#104 Kjeld Flarup Christensen 24. november 2020 - 13:18\nAlle reaktorer bygger på fremstilling af varme, og det er vist ikke lige det, vor overopvarmede klode har brug for, vel?\nDer er vist nogle mekanismer du ikke har forstået. Det er ikke den varme afbrænding af fossile brændsler der er problemet, men den drivhuseffekt den udledte CO2 skaber.\n#105 Jesper Ørsted 24. november 2020 - 16:02\nVarmen reaktorerne producerer omdannes til kinetisk energi i turbinen via et trykfald og den kinetiske energi omdannes til elektricitet via elektromagnetisme, så på udgangssiden af lavtryksturbinen er der vakuum og der løber vand ud med en temperatur på 20-30°C. Det kan så efterfølgende bruges til at holde drivhuse frostfrie om vinteren.\n#106 Oluf Bagger 24. november 2020 - 16:11\nSå længe CA endnu ikke har fundet ud af hvordan de skal omdanne Thorium til Uran har det lunkne vand nok desværre lange udsigter.\n#107 Jesper Ørsted 24. november 2020 - 16:22\nTaler du om Californien, Canada eller et eller andet andet? Under alle omstændigheder er processen velkendt: Th-232 bombarderes med neutroner i reaktoren, hvilket omdanner det til Th-233, som hurtigt henfalder til Pa-233, som med en halveringstid på ca. 30 dage henfalder og bliver til U-233. 85% spaltes i reaktoen, 15% indfanger en neutron og bliver til U-234, som e fter at have indfanget en neutron til bliver til U-235 og 85% af de spaltes, dvs. ca. 97,75% af uranen spaltes.\n#108 Oluf Bagger 24. november 2020 - 17:07\nCA kort for Copenhagen Atomics. Jeg formoder det er tråden under deres blog vi befinder os i.\nSom du skriver er processen velkendt men den forudsætter at Protactin ikke når at indfange endnu en neutron før henfaldet til Uran233. Derfor spørgsmålet i maj til CA hvordan de planlagde at holde Pa233 fra at lave neutronindfangning. Der var helt tavst i seks måneder.\n#109 Jesper Ørsted 24. november 2020 - 20:24\nMed MSR bliver den nydannede Pa-233 automatisk fjernet ved saltdestillation for at undgå dannelse af Pa-234. Skulle der blive dannet noget af det, så henfalder det og bliver til U-234, som med indfangning af en ekstra neutron går hen og bliver til U-235, som kan spaltes.\n#110 Oluf Bagger 24. november 2020 - 20:54\nDu har helt ret Saltdestillation eller lignende vil helt sikkert være nødvendigt - det var bare ikke vist i de tidligere principskitser og jeg undrede mig lidt over at CA ikke kommenterede på det.\nPa233 og Ur234 er begge to dårligt nyt for neutronøkonomien så de skal fjernes fra smelten. Ur234 er svær at fjerne så den skal helst slet ikke dannes.\n#111 Oluf Bagger 24. november 2020 - 21:05\nI øvrigt. Når du nævner Saltdestillation og smeltet salt hvilken temperatur sker det ved og hvilke fraktioner kan man skulle ad?\nRent Thorium koger først ved over 4000C - hvordan reagerer saltet?\n#112 Jesper Ørsted 24. november 2020 - 21:10\nOluf, du aner ikke hvad du taler om. Thorium, Uran og FP er opløst i floursalte og opløst i floursalte er smeltepunket meget lavere. Der findes ikke frit Th i reaktoren.\n#113 Oluf Bagger 24. november 2020 - 21:56\nDu har ingen grund til at være uforskammet. Jeg spørger jo netop hvordan destillationen virker, ved hvilke temperaturer og i hvilke fraktioner. Jeg nævner at det netop er salt og ikke metal og det var strengt taget også det jeg spurgte om for et halvt år siden.\nHvis du eller CA kender svaret hvorfor vil i så ikke dele det?\nDet er i øvrigt kogepunktet der er interessant med mindre man vil eksperimentere med smeltezoneseperation.\n#114 Niels Abildgaard 25. november 2020 - 05:36\nDer kan tænkes mindst to grunde:\nDe har en god ide som så måske er noget værd. I så fald er der ikke den ringeste grund til at advisere det snotfokælede ,bedrevidende,VE-troende lag af nyttige idioter,der flokkes her.\nDe har ikke nogen ide,men håber på et mirakkel , ligesom VE tumperne gør det med lagring.\nDet gør så CA sympatisk at de ikke nasser på offentlige kasser mens de venter på frelseren.\n#115 Oluf Bagger 25. november 2020 - 07:31\nCA udvikler dette her for AFP (andre folks penge). Vi kan kun håbe at dem der finansierer dem ved noget vi ikke gør - ellers ser de nok ikke deres penge igen.\nThorium og MSR bliver solgt som noget der virker lige straks og som kan bygges småt og billigt. Kan det det?\n#116 Per A. Hansen 25. november 2020 - 12:32\nSå hvis ikke overskudsvarmen indgår i den lokale varmeforsyning, som det sker f.eks ved Fyns-værket, så er det et problem\nAage, jeg taler ikke ingeniørernes sag, men du tager lidt fejl på et par punkter!.\nFynsværker m.fl. anvender ikke "spildvarme" til fjernvarme, de snupper noget varmt vand fra mellemtryksdelen til at producere varmt vand til fjernvarmen med, d.v.s. det går ud over elproduktionen! Den egentlige "spildvarme" stammer fra afkølingen af dampen så den fortætter igen, herved stiger temperaturen i kølevandet hvis temperatur stiger ca. 6 grader. Kølevand med ca. 6 grader over havvand eller flodvand kan ikke bruges til noget.\nAt kloden er "overopvarmet" må vist siges at være noget fra medierne, for det er en kendsgerning at klodens temperatur faktisk er lavere end normalt siden sidste Istid!\nJa, kloden var varmere i Vikingetiden, den minoiske periode, bronzealderen etc. Hvordan klarede isbjørne, koralrev, klodens befolkning sig i varmeperioderne? Svaret er - fint. Kultur, viden og kunst blomstrede op.\nFaktisk var ogå 1930-erne varmere end nu, isen smelte i stor stil i Arktis, aviserne skrev dengang "Smelter Nordpolen"? Svaret var dengang, NEJ. Fortsæt gerne trygt med at se TV.\n#117 Per A. Hansen 25. november 2020 - 12:46\n@Oluf, hvorfor tror du ikke det? Det er der ingen større problemer med, der er nemlig flere metoder til at drive en thoriumreaktor på. 1. Man kan omdnne thorium til U-233 ved bestråling fortløbende. Det kan ske ved bestråling under gang. 2. Man kan omdanne thorium til Uran ved bestråling og derefter fremstille brændsel af U-233.\nDet er altså ikke så ligetil at anvende thorium til brændsel, processen giver anledning til stærk stråling, uran-233 er mere radioaktiv end uran-235, at det desuden kan anvendes til bombeformål nævnes som regel ikke. Med god grund, for risikoen for bombefremstilling må siges at være nul, der er 100% kontrol med al brændsel. Men hvorfor dog ikke anvende de velafprøvede uranreaktorer? Der er nok uran til ind i næste Istid på kloden, især når man tager hul på de ca. 1500 gange så store reserver af uran i havet? Det kan udvindes med lavteknologi.\nNopget andet er, at udvikling af modulære reaktorer burde øges ganske meget, det er fremtidens reaktortype. gerne med både uran-235 og thorium/uran-233.\n#118 Kristian Glejbøl 25. november 2020 - 16:41\nFaktisk var ogå 1930-erne varmere end nu\nKun i dit parallelunivers...... https://climate.nasa.gov/vital-signs/globa...\nEnten lyver du eller også mangler du basale kompetancer. Begge dele diskvalificer dig fra debatten.\nGå nu hjem - de voksne gider ikke at lege mere....\n#119 Oluf Bagger 25. november 2020 - 16:56\nJeg er lidt forvirret over dit indlaeg. Du skriver at der ingen stoerre problemer er i at transmutere Thorium til Uran men at det ikke er saa ligetil. Og saa adderer du at der ingen stoerre gevinst er i at gaa efter Thorium da det jo ikke er manglen paa Uran der er problemet.\nDet er det svaert at vaere uenig i.\nCA siger de vil lave en breeder-reaktor. Hver U233 fission giver ~2.3 neutroner. Der skal bruges en neutron til reaktionen Th->Pa og en til spaltning af U233 saa der er kun ~0.3 neutroner tilbage at spilde af. Dvs der er ikke overskud til at danne Pa234 eller U235 og heller ikke til at noget kan tabes ved absorbtion i fissionsprodukter.\nCA bliver noedt til at finde en metode til at rense saltet loebende hvis det skal kunne lade sig goere.\n#120 Bjarke Mønnike 25. november 2020 - 17:04\nNu er det fanden mig nok!\nFør end du kan rykke op i anden klasse Kristian G.\nSå er der lidt hjemmearbejde med at rekaptulere pensum\nNår du er lige så fræk ,at have din egen mavefornemmelse om hvad der op og ned....overlad det Mette F......og kom igang med at blive tør bag ørerene.\nDu skulle om nogen vide noget om klimaet, men du er ikke uvidende alene.\nEt klip fra linket ""Selv 40 år senere, hvor klimatologer havde observeret en betydelig stigning i temperaturen i perioden fra 1920 til 1940, var toneangivende forskere og forskningsledere ikke synderligt interesserede i klimaproblematikken. "\nJa det står der guddøde mig.\nSå Inddrøm du er et moppedyr og sig undskyld til Per som det mindste.\n#121 Bjarke Mønnike 25. november 2020 - 17:11\nDu har ret i at det ikke var så varmt som nu i 1930-40\nMen temperaturen var også stigende indtil de kold år i 1940erne og igen efter WW2 til nu.\nHvis du ikke kan lide Per's indlæg så lad være med at læse dem\n#122 Flemming Rasmussen 25. november 2020 - 19:06\nRe: Voksne hvem?\nBare fordi KG i den grad "tørrer gulv op" med Per A, er der vel ingen grund til at kalde ham et moppedyr.\nHvis du derimod mener, at KG driller Per A, er termen mobbe:\nHvad temperatur angår: Vi har nu den absolut højeste globale temperatur siden seneste istid. At påstå andet er simpelthen usandt, så dit korstog er fuldstændigt forfejlet.\n#123 Kristian Glejbøl 25. november 2020 - 19:34\nRe: Kristian ...Undskyld!\nKristian ...Undskyld! Du har ret i at det ikke var så varmt som nu i 1930-40\nAlt forladt 🤭, jeg kom op i det røde felt.\nPer A's indlæg trigger i den grad den del af mit inmunsystem der reagerer imod data-ignorance og løgnagtighed. Middelalderen starter den dag flertallet sætter mavefornemmelser og prefabrikerede løgne højere end data og videnskab.\n#124 Aage P Kürstein 25. november 2020 - 22:07\nUndskyld mig, men jeg omtaler reaktorer, altså thermonukleare værker. Men de færreste kraftvarmeværker er 100% effektive, der er altså en del spildvarme, CO2 holder så ganske rigtigt på varmen i drivhuseffekten. Og jeg er også klar over, at det er småpenge ift solens indstråling.\n#125 Bjarke Mønnike 25. november 2020 - 23:06\nSå er vi vist vendt tilbage til middelalderen\nMed den politiske Minkelering der fortiden forgår, hvor alt der kan gå galt går galt.\n#126 Kristian Glejbøl 25. november 2020 - 23:12\nMen de færreste kraftvarmeværker er 100% effektive, der er altså en del spildvarme, CO2 holder så ganske rigtigt på varmen i drivhuseffekten\nAl produceret termisk energi fra en reaktor ender som varme før eller siden.\nGennemsnitlig solindstråling i Danmark = 1500 W/m2. Danmarks areal = 44000km2\nGennemsnitlig solindstråling i Danmark = 66 TW.\nEt par GW fra eller til spiller ingen rolle what so ever.\nTil gengæld: øger du isoleringsevnen af atmosfæren med blot et par %, så er opvarmningseffekten i TW klassen.\nHvis du er i tvivl om effekten, så check overfladetemperatuen på Venus (Venus atmosfære er næsten ren CO2)\n#127 søren ploug 26. november 2020 - 00:29\nSå vidt jeg ved, er solindstrålingen i DK ca 1000 kWh/m2/år - svarende til ca 1 GWh/km2/år => ca 44 TWh/år for hele Danmark.\nI øvrigt er jeg helt enig i, at et par GWh fra eller til ikke betyder noget.\n#128 Hans Henrik Hansen 26. november 2020 - 00:44\nUndskyld mig, men jeg omtaler reaktorer, altså thermonukleare værker\ninteressant! Eksisterer de?? ;)\n#129 Kristian Glejbøl 26. november 2020 - 08:30\nSå vidt jeg ved, er solindstrålingen i DK ca 1000 kWh/m2/år\nDu taler energi, jeg taler effekt (Wh eller W). Du har vist i øvrigt glemt en faktor 1000 i dine beregninger 😉.\nDet skal ikke skille os ad - vi er enige i grundsubstansen, nemlig at den producerede energi fra 1, 2 eller 10 kraftværker er uden praktisk betydning for atmosfærens temperatur\n#130 Flemming Rasmussen 26. november 2020 - 09:36\nnemlig at den producerede energi fra 1, 2 eller 10 kraftværker er uden praktisk betydning for atmosfærens temperatur\nDen har været oppe at vende herinde tidligere - hvor en anden debattør mente, at AGW nærmere skyldtes den direkte effekt af vores afbrændinger end CO2. ;o))\n#131 Per A. Hansen 26. november 2020 - 10:02\n@Kristian, jeg har de basale kompetencer i orden. Herunder at det basalt er forkert at regne løs på metans klimaeffekt 70-80 år efter den et totalt atomiseret, du kan end ikke svare på, hvilke stoffer der dannes som kan løfte drivhuseffekten op på 23-82 gange større end CO2! Jeg har som altid referencerne i orden, dem plejer du at ignorere!\nVil du have flere, så sig til. Hvem der har diskvalificeret sig fra debatterne skal jeg ikke udtale mig om, men jeg bruger hellere tid på at læse på stoffet , det gælder her, der gælder andre steder. Vedrørende det varme Grønland så har man flere gange dyrket korn og grønsger udendørs, det skete f.eks. 1930-erne og i Vikingetiden. Men leg/regn blot videre med klimamodeller længe efter de er atomiserede. Hvis det er voksenleg, så er jeg glad for at være barn. Kom nu ind i debatten, Kristian, at ignorere forskers målinger er ikke en farbar vej. Det gælder klimagassernes absorption, det gælder CO2s spredning på kloden etc. Så, hvem er det nu lige, der leger klimaleg?\n#132 Per A. Hansen 26. november 2020 - 10:08\n@Glejbøl, det er ikke CO2, der sørger for varmen på Venus, skal vi ikke lige se lidt på Lambert-Beerloven? CO2s drivhuseffekt er stærkt overvurderet, i fortiden var det ikke CO2, der styrede klodens temperatur, men derimod temperaturen, der styrede CO2-indholdet. Altså ifølge iskerneforskningen.\nEn betydende faktor for varmen er bla. den dels er nærmere Solen end vi er, og at den dels ikke rigtig kan slippe af med varmen, det optiske vindue er åbenbart for lille til denne opgave.\n#133 Per A. Hansen 26. november 2020 - 10:27\n@Flemming, uanset hvor mange forskers resultater du bliver udsat for, så er du på klimaområdet totalt argumentresistent. Det gælder CO2s fordeling på kloden, som du modsat forskerne mener sker ved blæst på tværs af ækvator. Jeg skal gerne igen, igen, poste alment accepterede forskningsresultater vedrørende klodens klimatiske forhold siden sidste Istid, jeg ser væk fra varmeperioden for ca. 8000 år siden som skyldes orbitale forhold! Varmeperioderne er 1. Romertiden 2. Bronzealderen. 3. Den minoiske periode 4. Vikingetiden.\nI Vikingetiden dyrkede man f.eks. jordbær på Grønland, uanset hvor mange gange nogle benægter denne kendsgerning, f.eks. har Videnskab.dk er artikel om fænomenet: Her et par videnskabelige forskningsresultater: http://www.klimaloegnen.dk/1/2012-22-der-h... https://snm.ku.dk/snmnyheder/alle_nyheder/... https://www.dropbox.com/s/2s8wkdanyl926uh/...\nVi du have flere, så sig til. Eller spring dem over som sædvanlig, eller kom med nogle selv, du har ikke kommet med en eneste reference fra forskere, men en gang skal jo være den første.\n#135 Per A. Hansen 26. november 2020 - 10:31\nDet kan så efterfølgende bruges til at holde drivhuse frostfrie om vinteren.\n@Jesper, det er korrekt, vi har prøvet det med drivhusene i Danmark. Problemet er at et atomkraftværk af nogenlunde størrelse udleder 10-20 tons lunkent vand pr. sekund, det kræver enormt store drivhuse med kilometervis af varmerør. Måske er det bedre med varmepumper? Men til vamre i stuen, nej den går ikke.\n#134 Søren Lund 26. november 2020 - 10:37\nLige for at få det på plads:\nSolens strålingseffekt mod atmosfæren er i gennemsnit 1366 W/m^22 (varierende nogle få W med solaktivitet). Af disse når ca 1000 W/m^22 havets overflade, når solen står vinkelret over overfladen på en skyfri dag.\nMed et tværsnitsareal på 127.587.894.513.086 m^2, indstråles altså 174.285 TW i gennemsnit, eller 1.527.782.870 TWh/y.\nTil sammenligning var den samlede elproduktion 27.005 TWh i 2019, svarende til en gennemsnitseffekt på 3,08 TW.\n76% af elproduktionen kom fra termiske elkraftværker. Hvis vi antager at disse havde en gennemsnitlig el-virkningsgrad på 38%, genererede de altså 8,1 TW i snit, svarende til 0,0046% af solens indstråling til atmosfæren, eller 0,0063% af solens indstråling ved havets overflade.\nFunfact: Kunne vi omsætte bare 10% af al solindstråling til el, ville det dække verdens aktuelle elforbrug 5.659 gange.\nHvad skal vi overhovedet med overkomplicerede, brændselsafhængige, affaldsproducerende elgeneratorer, når 0,1% af solens indstråling, omsat med 10% elvirkningsgrad, er nok til at dække verdens elforbrug 5-6 gange?\n#135 Peter Larsen 26. november 2020 - 10:54\n@Glejbøl, det er ikke CO2, der sørger for varmen på Venus, skal vi ikke lige se lidt på Lambert-Beerloven?\nJa, for det optiske vindue er lukket pga. Venus atmosfærens høje indhold af CO2.\nPer A Hansen fortsætter med at udstille sin absoluttte inkompetance ved at modsige sig selv.\n#136 Allan Stampe Kristiansen 26. november 2020 - 11:06\nPer kan du ikke holde dine link til din latterlige dropbox væk fra sitet her. Hvis du må ty til hjemmefabrikeret dokumentation så er du længere ude end langt væk.\n#137 Flemming Rasmussen 26. november 2020 - 11:16\ngør dig selv den tjeneste ikke at forsøge dialog - det er umuligt - - -\nVi er mange, der har forsøgt - det fører kun til fornyet spamming med mere faktaforladt vrøvl. Undgå for enhver pris at trykke svar på nogen af hans indlæg, så er der en chance for, at han ikke kommer igen (et stykke tid)\nDet er jo let nok at se på tomlerne, hvad valør hans "indlæg" har for folk med teknisk indsigt.\n#138 Oluf Bagger 26. november 2020 - 11:29\nDet gælder CO2s fordeling på kloden, som du modsat forskerne mener sker ved blæst på tværs af ækvator.\nHvis ikke der sker opblanding af atmosfæren mellem den nordlige og den sydlige halvkugle så skal man huske at huse bygget på ækvator skal have vinduer både på nord- og på syd-siden. Ellers vil udåndingsluft langsomt kvæle den der sætter sig på den gale side af ækvator. :-)\n#139 Dan Jensen 26. november 2020 - 11:31\n3 sætninger senere:\nMen hey, jeg lærte noget nyt idag:\nLambert-Beer og den logaritmiske afhængighed for CO2 gælder kun for et begrænset område af tryk og koncentration.\nEller lidt anderledes: Lambart-Beer gælder naturligvis, men involvere et par konstanter der ikke længere er konstante hvis man bevæger sig væk fra jordens nuværende tryk og koncentration.\n(Hint: Venus er ikke i dette område...)\nYdermere gør skyerne på Venus at 97.5% af solindstrålingen aldrig når overfladen. Men der er stadig temmelig varmt.. - så skyer redder dig ikke nødvendigvis.\nVi er dog ret sikre på at vi ikke kan komme i en Venus run-away situation på jorden selvom vi så brændte al olie og kul af. Det ville kræve yderligere kulstof fra karbonaterne ...\n#140 Flemming Rasmussen 26. november 2020 - 11:59\nNu tog jeg mig faktisk tid til at kigge på de fem links, der (ovenfor) blev postet som "bevis" for, at den globale temperatur i nutiden er lavere end gennemsnittet siden seneste istid.\nDe fire af dem omhandler kun Grønland. Et af dissse handler udelukkende om, at man havde fundet billeder fra nogle flyvninger, der blev lavet i 30'erne og siger intet om klima/temperatur dengang/nu.\nDet eneste link, der handler om globale temperaturer er et dropbox billede (uden kildeangivelse) der (angiveligt) viser den globale temperatur i den holocæne periode - frem til et ikke nærmere defineret NU - og med en ikke nærmere defineret baseline for anomalien.\nKigger man på kurven, er det dog indlysende at hele den andropogene globale opvarmning ikke er inkluderet. Hvis man sammenligner med andre historiske kurver for globale temperaturer - f.eks. Berkeley der går 170 år tilbage, eller denne der går 2000 år tilbage (men dog stopper i 2004 og derfor mangler den seneste 0.5 grader), er det indlysende, at Pers kurve stopper omkring 1920 - og altså ikke inkluderer den ca. 1.0 grads opvarmning, der har været siden. Tilføjer man den til kurven, falder hele præmissen til jorden med et brag.\nAt nogen tror, de med den slags uvidenskabelig kildeløse tegneserier kan deltage i en teknisk debat, er mig en gåde.\nProblemet med dette post-faktuelle samfund er dog, at netop den slags humbug jo fint kan bruges som "argumenter" af folk, der har en specifik agaenda over for folk, som helst vil leve med en "convenient truth" (Per er jo tilsyneladende faldet pladask for det) - og det bekymrer mig. At alle vi ingeniører sagtens kan se, det ikke holder vand, hjælper jo ikke, hvis vi ikke kan sandsynliggøre dette over for et bredt flertal.\n#141 Kristian Glejbøl 26. november 2020 - 12:13\nProblemet med dette post-faktuelle samfund er dog, at netop den slags humbug jo fint kan bruges som "argumenter" af folk, der har en specifik agaenda over for folk, som helst vil leve med en "convenient truth"\nNemlig +1 😊\n#142 Søren Lund 26. november 2020 - 12:19\nVi er dog ret sikre på at vi ikke kan komme i en Venus run-away situation på jorden selvom vi så brændte al olie og kul af.\nIkke ligefrem termisk runaway, som på Venus, men hvis vi afbrænder alle kendte forekomster af kul, olie og naturgas, som kan udvindes med kendte teknologier, vil temperaturen stige med ca 25° i snit ved overfladen (30° ved polerne), og være praktisk ubeboelig for mennesker.\nMennesker vil teoretisk kunne leve i højtbeliggende bjergegne, såfremt de er konstant beskyttede mod UV-lys (koncentration af vanddampe i stratosfæren vil fjerne ozonlaget).\nFolk der antager at forbruget af fossile brændstoffer vil fortsætte så længe de er tilgængelige, har et ambivalent forhold til fysik.\n#143 Jens Østergaard 26. november 2020 - 15:13\nBegynder du nu forfra igen efter at have været sat så grundigt til vægs igen igen og igen med dine tåbelige misforståelser.\nKan du dog for pokker ikke tage og læse hvad mange velmenende mennesker har skrevet til dig?\nEller selv forsøge at læse dig frem til, hvordan Methans klimaeffekt beregnes.\nDu har ikke mirakuløst opdaget et kæmpe hul i klimaforskernes modeller, men derimod et mindre overraskende hul i din egen viden.\n#144 Per A. Hansen 28. november 2020 - 10:40\na, for det optiske vindue er lukket pga. Venus atmosfærens høje indhold af CO2.\n@Peter, prøv nu lige at læse indlægget ordentligt, du forstår det vis tikke helt? Jeg har f.eks. ikke skrevet at det optiske vindue er lukket! Tværtimod. Problemet er, at kun bølgelængder i det optiske vindue kan passere gennem til verdenrummet. CO2s absorbtionsspektrum (som jeg gentagne gange har postet, men det bliver ignoreret)! Her kan man se, at kun en lille del af CO2s aktivitet kan sende varmeståling ud i rummet!\nDet høje CO2-indhold har naturligvis ingen som helt indflydelse på evt. lukning af det optiske vindue, det står der kun i dit eget indlæg.\nMen godt forsøg, du finder nok engang et eller andet du kan sætte fingeren på. Du kunne f.eks. hjælpe Glejbøl med at finde et par klimagasser, der kan hjælpe metan til at præstere en GWP-værdi over 100 år på 23 til 82 gange så stor som CO2. Metan er jo atomiseret totalt efter ca. 20-30 år. Hverken 1- eller 2-atomige stoffer har klimaeffekt. Det kunne jo tyde ppå, at formlen man beregner efter ikke dækker over 100 år for metans vedkommende. Prøv med et faktacheck!\nKom bare med forslag, hverken Kristian eller Dan m.fl. har nogen. Og hvad med at beregne hovr meget CO2 der blæser frisk over ækvator igennem Hadleycellerne? Der er nok at tage fat på, i stedet for at radbrække mine indlæg!\n#145 Per A. Hansen 28. november 2020 - 11:01\ner A's indlæg trigger i den grad den del af mit inmunsystem der reagerer imod data-ignorance og løgnagtighed. Middelalderen starter den dag flertallet sætter mavefornemmelser og prefabrikerede løgne højere end data og videnskab.\n@Kristian, angående løgnagtighed, så er der andre end mig, der driver denne sportsgren, ofte fordi vedkommende ikke rigtig har sat sig ind i sagerne.\nJeg har leveret dokumentation på varmeperioderne siden sidste Istid, fint nok at du og andre benægter disse kendsgerninger, men hvorfor leverer du og Dan så ikke denne dokumentation. Jeg henviser til geologerne, der via forskning har fundet, at vi lever i en koldere tid end normalt siden sidste Istid, den oplysning bliver benægtet af dig og andre, det må være jeres egen sag, men spørgsmålet er om I så er klædt ordentligt på til at deltage i debatten? (ifølge din egen bemærkning om min person).\nJeg bemærker at herven du eller Dan er i stand til at forklare, hvordan metan kan virke som klimagas 80-90 år efter den er spaltet op i atomer. At I er komepetente til at løse en formel over 100 år er jeg ikke i tvivl om, men I kan helt klat end ikke komme med forslag til, hvad der så er, der giver den enorme klimagaseffet, som formlen leverer? Der er intet ud over de 2 vandmolekyle- og et enkelt CO2 molekyle tilbage efter 10-20 år, og de forsvinder jo. Der er noget, der ikke passer, I er ikke i stand til at komme med en forklaring. Den har jeg, det er "Kejserens nye Klimaklæder", det er højst varm luft. Måske derfor ignorer i begge totalt de faktiske forhold, som man ser i klimagassernes absorbtion i varmebølgeområdet, her ses endda meget klart, at metans absorbtion er meget beskeden, kun ca. 30% af energien kan de klare, og dem har de ca. 500-1000 gange flere vandmolekyler forlængst taget sig af.\nHer er en variant af klimagassernes egenskab, som Kristian og Dan ignorerer totalt!\n#146 Jens D Madsen 28. november 2020 - 13:15\nJeg er lidt i tvivl - skal dit indlæg forstås sådan, at du ikke mener CO2 er et problem?\n#147 Bo Christensen 28. november 2020 - 13:17\nKære Per A. Hansen,\nSom jeg tror, at det er blevet nævnt før, ville det være en stor fordel for dine bidrag til debatten, hvis du satte kildeangivelse på de ting, du har fundet og lagret hos dig selv.\nDet modspil, du gang på gang efterspørger, er vanskeligt at give på et kvalificeret grundlag, når det ikke er muligt at se, hvor dine illustrationer kommer fra, og dermed sætte sig ind i forudsætninger, baggrund m.m.\n#148 Flemming Rasmussen 28. november 2020 - 13:50\nJeg har leveret dokumentation på varmeperioderne siden sidste Istid,\nNej du har ikke - ud af de fem forskellige links, du spammede af i seneste om dette, var ET af dem omhandlende den globale temperatur i holocæn. Af denne (stadig kildeløse = ikke gyldig som dokumentation) fremgik det tydeligt, at der havde været varmeperioder siden seneste istid. Det fremgik dog lige så tydeligt, at grafen er et cherrypick, der behændigt undlader temperaturstigningen de seneste ca. 100 år. Hvis man sammenholder "din" kurve med de to jeg nævner her , fremgår det - særdeles tydeligt - at vi lever i en periode der i global temperatur langt overgår noget, vi har set siden seneste istid. - og vel og mærke med en kurve, der peger imod himlen!\nI øvrigt kan jeg kun bakke 100% op om Bo's indlæg ovenfor - ingen teknisk funderede personer kan tage dine "referencer" alvorligt, så længe det kun er kildeløse "tegneserier" på din DropBox.\nMit råd til dig er stadig: Sæt dig ind i, hvordan saglig videnskabelig debat foregår - eller slå dine folder på sites, hvor den slags ikke er så vigtigt. Herinde kan ingen tage dig blot en smule alvorligt, hvilket fremgår utvetydigt af tomlerne.\n#149 Dan Jensen 28. november 2020 - 16:58\nNu tog jeg mig så tid til at se præcis hvor mange pixels den såkaldte 'dokumentation' bruger til at vise den berømte 8um absorptionslinie. Det er, venligt sat, 10...\nFor de interesserede kan man så her finde et lidt mere udpenslet absorptionspektrum for dette område. Med en visning af et endnu mere snævert område omkring 7.7um. Bemærk de absolut ikke-overlappende spektrallinier.\nJeg slog for sjov spektrallinierne op i HITRAN. For isotopen 12CH4, der udgør 98,8% af CH4 i atmosfæren, fandt jeg 21598 linier mellem 7um og 8.5um.\nDe ti pixels er hvad vi normalt vil kalde kraftigt undersamplet.\nJeg forventer ikke at du på nogen måde er i stand til at forstå betydningen af ovenstående.\nOg kan du så ikke godt stikke din påstand om at jeg har ignoreret din såkaldte dokumentation væk? Jeg har skam set på det. Og efter at latterkramperne fortog sig meget pædagogisk forklaret hvorfor dine eksempler er misvisende, irelevante og/eller misforståede fra din side.


Fælles forældremyndighed over 5-årig ophævet, og forældremyndigheden tillagt F, hos hvem han havde bopæl. Uenighed blandt andet om skolevalg, TFA 2016/139 ØLD - Landsforeningen Børn og Samvær\nFælles forældremyndighed over 5-årig ophævet, og forældremyndigheden tillagt F, hos hvem han havde bopæl. Uenighed blandt andet om skolevalg, TFA 2016/139 ØLD\nEfter forældreansvarslovens § 11 kan retten kun ophæve den fælles forældremyndighed, hvis der er holdepunkter for at antage, at forældrene ikke kan samarbejde om barnets forhold til barnets bedste. Rettens afgørelse skal ifølge lovens § 4 træffes ud fra, hvad der er bedst for barnet.\nEfter de foreliggende oplysninger – navnlig parternes forklaringer – finder retten, at parternes uoverensstemmelser ikke er af en sådan alvorlig karakter, at der er grund til at tro, at de ikke kan samarbejde om B’s forhold til B’s bedste. Derfor finder retten ikke grundlag for at ophæve den fælles forældremyndighed over B.\nB har siden samlivsophævelsen i december 2013 haft bopæl hos F. Herefter og efter en samlet vurdering – navnlig parternes forklaringer – finder retten, at det er bedst for B, at han fortsat har bopæl hos F.\nIngen af parter betaler sagsomkosninger til den anden part eller til statskassen.\nEfter de foreliggende oplysninger har landsretten fundet, at sagen er tilstrækkelig oplyst til, at der kan træffes afgørelse, hvorfor retten ikke har fundet grundlag for at imødekomme en anmodning fra M om foretagelse af en børnesagkyndig undersøgelse.\nLandsretten lægger til grund, at der har været en lang række uoverensstemmelser mellem parterne, som kun i begrænset omfang har kunnet samarbejde om B. Landsretten lægger endvidere til grund, at B er påvirket af disse uoverensstemmelser.\nParterne har for landsretten supplerende forklaret, at de ikke er enige om, hvilken skole B skal tilmeldes.\nEfter en samlet vurdering finder landsretten det ikke realistisk, at parterne fremover vil kunne etablere et egentlig samarbejde omkring B og hans fremtidige forhold. Under disse omstændigheder findes det bedst for B, at den fælles forældremyndighed ophæves.\nUnder hensyn til, at B siden samværsophævelsen i det væsentligste har opholdt sig hos faderen, der har bopæl tæt på hans børnehave, hvor han trives, er det bedst for B, at forældremyndigheden tillægges faderen.


F�rende hospital i forskning af diabetes og fedme - Lorry\tVi bruger cookies!\nSt�le fastholder: Realistisk set er vi ude af guldkamp\n23 er f�ngslet efter hashaktion i J�gersborggade\nHyldest til Niels-Henning �rsted Pedersen\nOplev cosplay p� Nationalmuseet 06/3\n10 mio. til Fremtidens Museum\nSyrien misser frist for �del�ggelse af kemiske anl�g\n28-�rig knallertk�rer er d�d efter trafikulykke\nGentofte Hospital vil i fremtiden v�re landets f�rende hospital i forskning af diabetes og fedme. Faciliteterne er blevet tre-doblet, og Gentofte kan nu prale af, at v�re det hospital i Danmark der har den st�rste forskningsenhed med patientfors�g. Der var derfor gl�de og lyk�nsninger, da de stolte forskere viste deres nye afdeling frem.\tV�lg udsendelsesdato


Landsholdsprofil dropper udlandet og forlænger med KIF - TV 2\nLandsholdsprofil dropper udlandet og forlænger med KIF\n26. apr. 2013, 11:27\nRikke Poulsen i aktion for landsholdet mod Norge Foto: Scanpix\nRikke Poulsen er en af de bærende kræfter på det KIF Vejen-hold, der overraskede mangt og mange ved at være tæt på at nå DM-semifinalerne.\nHoldet var på randen af fallit og stort set uden spillere til den kommende sæson, men nu er flere brikker faldet på plads, og det gør, at Rikke Poulsen har valgt at forlænge kontrakten med klubben med to år.\n-Jeg synes, at jeg peronligt har haft et godt år i KIF Vejen. Som hold har vi gjort det godt, men jeg ville også gerne sikre mig, at det bliver et godt hold, jeg skal spille på næste år, og at der er styr på økonomien. Jeg har ventet på, at der skulle komme afgørelser på nogle ting, og jeg har mærket meget efter, om det skulle være Vejen eller udlandet, siger Rikke Poulsen til tv2.dk.\nIfølge tv2.dk’s oplysninger bliver træneren i den kommende sæson den tidligere herrelandsholdsspiller Jesper Jensen, og selvom Rikke Poulsen ikke vil bekræfte den information, så bekræfter hun, at hun har fået indikationer om, hvem der skal styre tropperne fra sidelinjen i den kommende sæson.\n-Jeg har fået en indikation om, hvordan tingene ser ud. Jeg har fået at vide, at jeg er meget ønsket i klubben. Det er vigtigt for mig, at en kommende træner ser noget i mig. Det kan godt være, at det trækker ud, men jeg stoler på, at det er sådan, det ser ud, siger hun, og afslører, at hun var tæt på at kvitte den danske liga.\n-Jeg har gået med store overvejelser om udlandet. Der er ligaer rundt om i verden, der rører på sig. Det kunne jeg godt tænke mig inden jeg stopper en gang om mange år.\nNyegaard: Viborg reagerer på egen inkompetence\nTvis tværer Viborg ud - KIF blev sorteper


Bonsai og skåle i skyggen | Gartnerens Have\nMed de varme dage vi har lige nu, er det en stor fordel at sørge for skygge midt på dagen for især de hurtigt udtørrede små bonsai. Enten via skyggenet f.eks., eller hvis bonsaiene kan stilles i løbende skygge fra store træer i haven. Jeg tjekker flere gange dagligt om der er noget der skal vandes, da træerne udtørrer forskelligt selvom de har samme størrelse. Pga. forskelle i løvmængden, og på hvor meget hver plantetype fordamper.\nDet er ikke uden betydning hvilket materiale skålen er lavet af. De tyndere japansk producerede skåle er lavet af en lertype der køler rødderne mere af, end skåle lavet af andre tykkere lertyper. Derfor skal man undgå skåle med der er for kraftige, da de ikke giver rødderne samme mulighed for at køles af på varme dage.\nI naturen har træernes rødder en stabil temperatur i jorden, og bliver ikke hedet op som de gør i en bonsaiskål. Derfor er det vigtigt at bruge de rigtige skåle, så temperaturudsvingene ikke bliver for store.