Mariana Trench Expedition Peers Dybt I Jorden - 2019 | Jorden\nUdgivet I: Jorden • Visninger: 17760\nForskere forsøger et dristigt mariana trench eksperiment. De forsøger at kortlægge klipperne nedenunder for at se, hvordan vandet bevæger sig til jordens indre.\nAt komme til Mariana Trench, det dybeste sted på Jorden, har fanget menneskets fantasi i årtier - endnu mere i de seneste uger med nyheder, at direktør James Cameron er ved at kun tage den anden tur i historien til det mystiske mørke næsten 7 miles (11 kilometer) under havfladen.\nMen nogle forskere forsøger at dykke dybere endnu, omend ved hjælp af teknologi, der er meget forskellig fra Mr. Camerons storslåede maskine. De forsøger at se på den geologiske sminke af jordens insider dybt under Mariana Trench på jagt efter et par stykker til et episk puslespil: Hvordan flytter vand fra jordskorpen til sit indre?\n"Vi ved stadig ikke, hvordan det sker," sagde seismologen Daniel Lizarralde, en associeret forsker ved Woods Hole Oceanographic Institution i Massachusetts.\nEn vulkan på hedenske, en af Marianaøerne. Vulkanaktivitet i nærheden af subduktionszoner rundt om i verden er brændt delvist af vand i mantlen.\nKredit: Heather Realyea.\nForskning tyder på, at vand er det, der tillader jordens kappe, et kolossalt lag så stivt som stål, at forblive viskøst. Og videnskabsfolk ved, at vand kommer ud af vulkaner - en kanal til materiale til overfladeverdenen fra jordens indre - et andet fortegnstegn er der vand i kappen. Det er bare ikke klart, hvordan det kommer helt ned der.\nMariana Trench giver et godt sted at teste et sådant spørgsmål. Det er en subduktionszone, grænsen for to tektoniske plader, hvor en plade langsomt dykning under den anden.\n"Stillehavspladen bøjer og vælter ned i jorden, og som den bøjer det revner," fortalte Lizarralde OurAmazingPlanet.\nNogle forskere antager, at hvis disse revner strækker sig mellem 4 og 6 miles (6 og 10 km), dybt nok til at nå mantlen, kunne de være vandledning for at nå jordens indre, sagde Doug Wiens, en professor i jord og planetarisk videnskab ved Washington University i St. Louis. [Infografisk: Højeste bjerg til dybeste Ocean Trench]\nEt kort over forskningsområdet omkring Mariana Trench. Guam og Challenger Deep ligger lige uden for rammen mod syd. Røde stjerner repræsenterer seismometre, som forbliver på havbunden. De hvide linjer inden for den lilla skygge er revnerne i havbundens videnskabsmænd, der tror, at det kan lade vand komme til mantlen.\nKredit: Lizarralde og Wiens.\nDeep field arbejde\nLizarralde og Wiens, sammen med et hold af andre forskere, afsluttede for nylig nogle af de oprindelige feltarbejde for et projekt med det formål at teste denne hypotese. De udstråler et sensorgarn over en del af Mariana Trench for at lytte til den måde lyden bevæger sig gennem den underliggende sten, som vil give dem mulighed for at konstruere en slags CAT-scanning af områdets geologiske struktur.\nHvis de ser tegn på et bestemt mineral kaldet serpentinit - et mineral skabt, når vand reagerer med et andet mineral, der almindeligvis findes dybt i jorden - kan teamet have sporet det leveringssystem, der sprøjter vand ind i kappen.\nVand kan ikke blot holde en tur til jordens indre ombord på nogen almindelig sten. Hvis klippen er for spinkel, vil knusningstrykket og varmen i jordskorpen i det væsentlige presse ud alt vandet, inden det kommer overalt i nærheden af mantlen. Men serpentinitens krystalstruktur giver en slags hård, mineral kuffert til vandmolekyler, der tillader dem at passere gennem skorpenes varme og tryk, og nå mantlen uskadt.\nNår alle data er kommet ind, siger forskerne i begyndelsen af 2013, at de i sidste ende vil kunne kortlægge en god del af den geologiske sminke under Mariana Trenchto på en dybde på ca. 100 km.\nBegge forskere sagde, at de glæder sig til at se deres resultater og finde ud af, hvad de betyder for at forstå bevægelserne i den indre jord og forskydningen af planetens tektoniske plader.\n"Vi tror, at vand kan være det, der gør det muligt for os at have pladetektonik på jorden," sagde Wiens. Uden pladetektonik ville verden være helt anderledes. "\nBallon Barometer - Videnskabelige Fair Projekter\nHvad Forårsagede Salomonøerne Jordskælv & Tsunami?


Mærke: firmagraphics | Martech Zone\nLinkedIn lancerer demografi på Linkedins websted\nTorsdag, juli 27, 2017 Onsdag juli 26, 2017 Douglas Karr\nLinkedIn bryder ud en fantastisk ny funktion i de næste kommende uger, LinkedIn Website Demografi. Webstedsdemografi bruger data fra LinkedIn's 500+ millioner medlemmer til at give indsigt i din virksomheds besøgende på en måde, der respekterer medlems privatliv. Webstedsdemografi har en letlæselig grænseflade i LinkedIn Campaign Manager og giver dig mulighed for at filtrere dit webstedsmålgruppe efter 8 individuelle professionelle dimensioner, herunder: Jobtitel Branche Jobjobsfunktion Jobfunktion Virksomhedsstørrelse Placering Land Hjemmeside\nDemografi af Martech Zone\nLørdag April 10, 2010 Lørdag juni 27, 2015 Douglas Karr\nDu har måske bemærket, at vi har kørt en Crowdscience-undersøgelse på bloggen i et stykke tid nu. Jeg håber, du har taget dig tid til at besvare undersøgelserne - resultaterne er ret imponerende. Her er nogle højdepunkter: 62.5% af læserne er universitetsuddannede, 21.9% har kandidatgrad 51.6% af læserne er fuldtidsansatte, 32.3% er selvstændige. Størstedelen af læserne er beslutningstagere eller har indflydelse: Læsere kommer fra virksomheder i alle størrelser: Størstedelen\nSaturday, April 10, 2010 Saturday, June 27, 2015


Borgere er velkomne\nDet er vigtigt for Hillerød Kommune, at borgerne ikke føler sig mistænkeliggjorte, når de kommer til det nye rådhus. Derfor tager kommunen udgangspunkt i, at langt de fleste borgere er venligtsindede.\nBorgere på det nye Hillerød Rådhus bliver mødt af en femten meter lang, åben skranke i et stort atrium. Bag ved skranken står seks borde, hvor borgere, som ikke har brug for et særligt diskret rum, bliver betjent.\nDer er flugtruter mellem bordene, og ved hvert bord er der installeret lydløse overfaldsalarmer, som informerer rådhusbetjente og kollegaer i baglandet, når en sagsbehandler føler sig utryg.\nVed den lange disk er der installeret en trykalarm, der informerer politiet direkte.\n- På den måde føler de ansatte sig trygge, samtidig med at vi har skabt et miljø, så også borgerne føler sig godt tilpas, siger afdelingschef i borgerservicecenteret Britt Blichfeld Davidsen\nMobiltelefon som alarm\nIngen borger på Hillerød Rådhus kommer ind i selve storrumskontorerne. Skal en borger have en fortrolig samtale med en sagsbehandler, foregår den i samtalerum tæt ved atriumarealet.\nHer vil der i fremtiden komme til at ligge et apparat på bordet, der ligner en mobiltelefon og fungerer som en alarm. Et enkelt tryk er nok til at tilkalde rådhusbetjentene.\n- Den ser ud som en mobiltelefon, så vi ikke signalerer utryghed overfor borgeren. De fleste borgere vil ikke reagere på en mobiltelefon, men de ville lægge mærke til, at vi for eksempel bar tilkaldeapparater om halsen, siger Britt Blichfeld Davidsen.\nHun understreger, at det kun en ganske lille procentdel af henvendelserne fra borgerne i Hillerød Kommune, der ender i trusler og vold.\n- Men selvfølgelig skal vi sikre både vores ansatte og andre borgere i rådhuset mod dem, der er.\nAldrig ryggen mod væggen\nSamtalerummene har matteret glas mod atriumområdet fra en meter over gulvet.\nNetop for at imødekomme den almindelige borger, er det ikke givet, hvor i samtalerummet sagsbehandleren kommer til at sidde: Derfor er det ikke hensigtsmæssigt at bruge trykknap-alarm i samtalerummene.\n- Det vil virke uhøfligt overfor borgeren at gøre krav på sin ”egen” plads. Det er det samme som at sige, at man ikke stoler på borgeren. Men der er ekstra døre, så medarbejderen aldrig kommer til at sidde med ryggen mod væggen, siger Britt Blichfeld Davidsen.\nNogle rådhusbetjente har grundkursus i konflikthåndtering. Men ikke alle. Og ikke alle kommer til at få det. På rådhuset er man af den opfattelse, at det i langt de fleste tilfælde kan dæmpe eventuelt ophidsede gemytter, at der kommer andre mennesker som for eksempel kollegaer til.\nEt egentligt vagtpersonale ønsker Hillerød Rådhus ikke at bruge.\n- Det er vores vurdering, at der er mulighed for, at vagter kan optrappe situationen. En uniformeret person i området med borgerekspedition kan give et signal om manglende tillid til vores borgere, siger Britt Blichfeld Davidsen.\nKursus i røverihåndtering\nDet nye rådhus er i gang med at lave nye beredskabsplaner. En fast ting på programmet for medarbejderne er kurser, hvor de øver sig i hensigtsmæssige måder at optræde på i tilfælde af røveri.\n- Vi har ikke været udsat for røveri, men selv i en øvelse med en fiktiv røver fik en medarbejder det så dårligt, at vedkommende måtte sygemeldes. Ingen ved, hvordan man reagerer i en realistisk situation, så det er vigtigt at øve.\nFor Britt Blichfeld Davidsen er det vigtigt, at borgerne ikke føler, at de kommer til Fort Knox, når de kommer til Hillerød Rådhus.\n- Det er en balance mellem service for borgerne på den ene side og sikkerhed for de ansatte og øvrige besøgende på rådhuset på den anden. Skulle man udelukkende tænke sikkerhed, skulle vi jo kropsvisitere folk i døren. Her må man finde kompromiser. Vi er nødt til at have som udgangspunkt, at langt hovedparten af vores borgere møder os uden problemer.\nSenest revideret den 18. marts 2020


Politikeren & personen\nHelga Charlotte Lund kigger til datteren Victoria, der tager sig en lur i barnevognen\nI vores række af spidskandidat-portrætter til KV 2013 er vi nået til en af dem der ikke i forvejen sidder i Byrådet. Ja faktisk har hendes parti ikke en eneste plads, men det håber Helga Charlotte Lund fra Liberal Alliance at lave om på\nHun stillede op til Folketinget i 2011 for Liberal Alliance, men kom ikke ind. I dag er hun klar til at forsøge sig med kommunalpolitik og Helga Charlotte Lund tror på, at hendes parti får mindst én plads ved det kommende kommunalvalg.\n"Der skal nok være en del skabs-LA'er derude, så jeg tror da, at vi har en god chance", smiler hun, mens hun tager en dyb indånding, efter at have været ude og kigge til datteren Victoria på ni måneder som ligger og sover i barnevognen.\nHelga Charlotte Lund er 39 år gammel, hun har læst Cand. Negot, og pt. er hun på barsel. Men snart skal hun i gang med at føre valgkamp for at sikre sig nok stemmer til en af de eftertragtede pladser i Byrådet.\n"Frihed under ansvar. Der skal mere selvstyre ud til borgerne, og så skal der ske en effektivisering af den offentlige forvaltning. Der skal være færre regler og administrative byrder for erhvervslivet. Det skal ganske enkelt være lettere at have en virksomhed", siger Helga Charlotte Lund, mens vi skynder os videre til de næste spørgsmål, inden datteren vågner og kræver sin mors opmærksomhed.\n"Det handler jo altid om økonomi. Der har tidligere været en del person-fnidder, og det bryder jeg mig ærligt talt ikke om. Jeg håber, det kommer til at handle om politik og ikke om personen.\nHvordan ser fremtiden i Kolding ud med en borgerlig vs. en socialdemokratisk borgmester?\n"Med en borgerlig borgmester tror jeg på, at vi får flere virksomheder til byen. Vi skal ud og promovere os selv noget mere.\nHvis vi får en socialdemokratisk borgmester, så tror jeg, at vi vil få højere skatter, som de vil bruge til mere velfærd.\nTre ting om Kolding\nHelga Charlotte Lund flyttede til Kolding i 2009 i forbindelse med, at hun mødte sin mand Christian. I dag har de to børn sammen, og hun er rigtig glad for at bo tæt på by og natur i deres hus i Drejens. Men der er, ifølge den nybagte spidskandidat, stadig plads til forbedringer i Kolding.\nNævn tre ting der skal gøres bedre/ændres i Kolding\n"Vi skal skabe nogle bedre rammer for erhvervslivet. Vi skal sørge for, at de studerende bliver her når de er færdiguddannet, og så skal vi promovere os endnu bedre som designby.\nNævn tre ting Kolding kan være stolt af.\n"Vores håndboldhold KIF Kolding København, at vi er en designby og at vi har vores universitet.\nBryllupsbilledet af hendes forældre betyder rigtig meget for Helga Lund. Hendes far der døde da hun var 17 år gammel, er hendes store forbillede. "Han døde 14 dage før jeg skulle starte på gymnasiet og det var et hårdt slag. Men han lærte mig, at tage ansvar for mig selv, og at man skal kunne klare sig selv".\nOm få måneder går valgkampen for alvor i gang. Løfter og forslag fra både den ene og den anden side af den politiske bane vil blive luftet flittigt. Og Helga Lund har tænkt sig at leve op til sine løfter til borgerne og holde hvad hun lover i løbet af valgkampen.\n"Jeg håber selvfølgelig rigtig meget på, at jeg får en plads i Byrådet. Jeg vil gerne gøre en forskel, og jeg vil holde fast i det, jeg siger. Der er alt for mange politikere der siger ét og gør noget andet. Jeg vil forsøge at gøre som mit politiske forbillede Kirsten Jacobsen. Hun var ligeglad med hvad andre mente og sagde om hende. Det hun lovede, det holdt hun. Hun kæmpede borgerne sag, og det har jeg også tænkt mig at gøre".\nHvordan har du det med at være spidskandidat for jeres parti?\n"Det har jeg det rigtig godt med. Tanken skal lige bundfælde sig, og jeg skal lige vænne mig til at være eksponeret i en eller anden grad. Men jeg tager en dag af gangen, og man må tage tingene som de kommer, både i det politiske og i det private liv".\nMen selvom Helga Charlotte Lund først lige er blevet valgt som forreste kvinde for Liberal Alliance, så ligger det hende ikke fjernt at engagere sig.\n"Jeg gik ind i studenterpolitik da jeg læste på Syddansk Universitet. Jeg var blandt andet formand for sammenslutningen af negotstuderende og i studienævnet. Der fandt jeg ud af, at man jo rent faktisk kan gøre en forskel og få ændret noget", smiler hun.\nNår Helga Charlotte Lund ikke lige bruger tiden på sine to børn + to bonusbørn, så går hun rigtig meget op i, hvad familien spiser og omgiver sig med.\nStort set alt hvad der bliver indkøbt er økologisk.\n"Jeg har levet økologisk siden jeg var 22 år gammel. Jeg vil gerne have en ordentlig kvalitet på bordet. Men det er et personligt valg, ikke et politisk slutter hun.\nJeg vil gerne gøre en forskel, og jeg vil holde fast i det, jeg siger.\nDer har tidligere været en del person-fnidder, og det bryder jeg mig ærligt talt ikke om.\nHelga Charlotte Lund mødte sin mand på nettet da hun var 36 år gammel. De flyttede sammen stort set med det samme, og da de havde kendt hinanden i 3 ½ måned blev hun gravid.\nHun har i en årrække været medlem af Det Radikale Venstre, inden hun i 2010 meldte sig ud for at gå over til Liberal Alliance.\nHun er den eneste ud af knap 20 fætre og kusiner der har valgt den akademiske vej - i hendes familie er der tradition for at være butiks- eller håndværksuddannet.


EAN opkrævning med forskellige afsendere - e-conomic forum\nVi benytter economic og er meget tilfredse. I forbindelse med opkrævning arbejder vi med forskellig layout, da vores selskab har flere binavne med hver deres visuelle identitet. Muligheden for at præsentere os overfor vores kunder ved opkrævning med specifik identitet, vha. differentieret layout, er en stor styrke ved economic!\nDog oplever vi ved EAN opkrævning at economic er begrænset til udelukkende at have een afsender identitet. Det er den identitet som optræder i systemet under Indstillinger -> Stamoplysninger. Vi synes det er MEGET ærgerligt at economic ikke konsekvent har håndhævet muligheden for at præsentere sig differentieret overfor sine kunder. Det ville være fantastisk hvis economic kunne lave sådan tilpasning, som bevirker at det bliver muligt at have flere afsender identiteter ved EAN opkrævning.\nHåber der er andre som står og savner den omtalte facilitet, og dermed kan tilslutte sig vores interesse i at economic arbejder på, at understøtte mere end een afsender identitet ved EAN opkrævning?\nBedste hilsener fra en glad economic bruger,\nJeg kan godt forstå, at dette ville give god mening for dig og dine virksomheder.\nDe fleste vil dog i dit tilfælde have oprettet flere aftaler når det drejer sig om flere selskaber, for på den måde, at kunne administrerere dem bedre.\nHvis dette skulle implementeres vill det kræve, at der blev oprettet flere forskellige stamoplysninger, hvilke ville være til stor forvirring for mange andre brugere.\nDet ville simpelthen blive for kompleks, hvis vi implementerede dette.\nAlternativt vil jeg anbefale dig, at læse om e-conomic's integrationer til fakturering, måske det kan hjælpe.


Information om projekt ved Glattrup Bæk\nSkive Vand og Skive Kommune samarbejder om et projekt ved Glattrup Bæk, hvor man ønsker at kombinere separatkloakering af området med en restaurering af vandløbet.\nProjektet har til formål at regulere regnvandet fra boligområdet og kasernen samtidig med at forskønne området ved Glattrup Bæk.\nBaggrunden for projektet er mange års problemer med oversvømmelser og jordskred ved vandløbet, som skyldes store mængder regnvand, der ledes direkte ud i Glattrup Bæk. Samtidig har området i dag ikke megen glæde af vandløbet, da det ligger dybt i terræn tilgroet i krat og træer.\nProjektet omhandler den smalle ådal omkring Glattrup Bæk fra Ringvej Syd til Thorsvej.\nAnlæg af nye regnvandssøer, som skal forsinke regnvandet, inden det ledes til Glattrup Bæk.\nOmlægning af vandløbet, så Glattrup Bæk føres ud i det grønne område mod øst.\nNye stier og rekreative anlæg, for eksempel borde/bænke.\nStatus og næste skridt\nI foråret 2016 er der udarbejdet en skitse af projektet med et foreløbigt budget. Gennemførelse af projektet er afhængig af byrådets prioritering. Forvaltningen har indstillet, at projektet indgår i budgetforhandlingerne i efteråret 2017.\nHvis byrådet bevilger penge til projektet, skal det herefter planlægges i detaljer, og der skal ske en myndighedsbehandling. Det endelige projekt vil blive sendt i høring hos berørte parter, som får mulighed for at komme med bemærkninger til projektet.


Hvem passer tumling? - Børn 1-3 år - Babyklar\nStarted by mille1981, February 1, 2015\nVi er simpelthen SÅ presset herhjemme pt. Selv min mand der ellers er stærk længes efter fred, ro og tid.\nJeg har lige været en uge på ferie, tog derefter to sygedage. Vi har sindsyg travlt på job (er i en afdeling på 4,5 mand, pt er vi 3, den ene har været der en måned og samtidig har vi årsregnskaber og en obligatorisk uddannelse som LEAN-projektleder). Min chef er endnu mere presset end mig, så der er ikke meget aflastning at hente der.\nOg nu er Noah syg (igen). Jeg blev ringet hjem fredag, D tager i morgen men jeg er simpelthen lost med tirsdag. Ingen af os har umiddelbart mulighed for at holde fri.\nMin far er på ferie, min mor arbejder og mine svigerforældre har ikke kræfterne til det.\nHvem har I udover det, der kan passe syge børn? Jeg overvejer virkelig en barnepige (selvfølgelig ikke til på tirsdag, han skal jo kende hende først), mens synes også bare han er så lille i forhold til at få en helt fremmed til at passe ham. Men hvor ville det være rart at kunne ringe til en eller anden men god samvittighed.\nHvordan jonglerer I med sygdom?\nJeg håber virkelig hans mave er i orden i morgen tidlig, så tirsdag ikke bliver et problem...\nPyha, det er ikke nemt..\nVi har ikke selv problemet. Først og fremmest fordi vi nok aldrig er ude for, at en af os ikke kan blive hjemme fra job. Men min mor hjælper, hvis vi har brug for det.\nEn barnepige synes jeg ikke er helt dumt. Vi har snakket om det, hvis jeg fortsætter med skiftende arbejdstider, og min mor begynder at arbejde igen, kan det ind imellem blive nødvendigt med betalt pasning. Ej, vi har måske nogle venner, som kunne være klar på det. Men det er svært sådan noget..\nJeg kan heldigvis arbejde hjemme og indhenter så noget om aftenen etc. Men vi har f.eks fået vores genbodatter på 17 som babysitter- hun er guld værd og stoler på hende 100%\nJeg ville søge efter en ældre dame der måske ikke har børnebørn endnu eller i det hele taget har interesse i børn og måske mangler lidt at lave en gang i mellem? Tænk på at de jo lærer hinanden at kende, så er det jo ikke en fremmed mere men en fantastisk mulighed for dit barn at få en (ung eller gammel) ny "ven" :)\nMin veninde som er alene med 2 børn på 1 og 6 har en babysitter som vist er pædagog stud. Mormor er meget hjælpsom men kan selvfølgelig ikke altid og så træder babysitteren til.\nVi har min svigerinde, som har Noahs helt jaevnaldrene faetter, og hun har f.eks. haft Noah her i formiddag, fordi jeg havde yogatime og M skulle arbejde i restauranten. Vi har haft faetteren en times tid her sen eftermiddag.\nTirsdag aften skal vi maaske have svigermor til at vaere her hos Noah, mens jeg har yogatime, for M er bortrejst. Jeg ved ikke... Noah har det med at staa ud af sin seng nogle aftener og saa tager det ekstra tid at putte og en ret beslutsom mor eller babbo. Jeg ved ikke, om jeg synes, det er det vaerd at Noah maaske er vaagen til jeg kommer hjem kl, 22, men det maa jeg se, alt efter hvordan det gaar imorgen og sa aholder jeg ham maaske fra at sove lur tirsdag, saa han er stangtraet, midmindre jeg aflyser. Det er fordi, jeg ikke helt stoler paa hendes ro og orden... Men hun er jo bare ikke hverken mig eller M, saa maaske jeg bare skal komme over det :rolleyes\nEllers er vi ved at faa anskaffet os en barnepige, som ellers har vaeret Maria fra DK over sommeren til og med oktober. Der bor en soed familie, hvor den yngste datter altid har vaeret soed at vise Noah deres skildpadder og katten Roger. Hun kommer ned i VS hver dag kl. 10 og er der en lille time som paedagogmedhjaelper. Noah er meget glad for hende og baade M og jeg tror, hun vil vaere en god barnepige og hun vil gerne. Nu har svigermor meldt sig, hun kan jo sjaeldent, saa det er svaert at sige nej, vi vil hellere have Katy...\nMen ja, jeg ville finde en babysitter... Det kan vaere en hvilken som helst person, som er i jeres netvaerk, men I skal jo stole paa vedkommende og min erfaring er, at det er godt, hvis dem, der hedder Noah, allerede har et kendskab til vedkommende ;)\nFørst et stort kram. Jeg ved fra en kollega, hvor presset man kan blive ved sygdom igen og igen, hvis man ikke umiddelbart liige har en der kan tage over.\nVi er heldige, at Silke Elia meget sjældent er syg. Men derudover kan min mor og svigermor kommer indenfor 1 times tid (min mor er visiteret til et flexjob, men har intet og min svigermor er selvstændig/hjemmegående husmor) og så har jeg min søster på 22 her i byen, som studerer og gerne tager en fridag, hvis det er muligt (før august arbejdede hun fuldtid i Bilka og byttede bare en vagt, hvis Silke Elia var syg). Det er virkelig guld værd!\nJeg ville også forsøge med en barnepige :)\nVi har min storebror til at komme og passe hvis det går helt galt, han har nattearbejde.\nSå han har altid fri om de par timer om eftermiddagen, hvor det er nødvendigt med en barnepige..\nI nogle kommuner findes en bedstemor-ordning man kan tilmelde sig. Kender ikke så meget til det, men det er sådan en reserve-bedste ordning som ældre kvinder melder sig til og så kam børnefamilier få deres hjælp.\nJeg har en fantastisk arbejdsplads. Jeg har barns 1.og 2.sygedag. Sidst Vega var syg, var hun så dårlig, at vi vitterlig ikke kunne få hende passet af andre på 3.,4.og 5.dagen. Min mand var hjemme en dag, og de to andre dage gav mit arbejde mig fri, min leder sagde "vi kalder det bare noget andet". Altså nu har vi virkelig også været meget ramt de sidste 6 mdr, og det har der været en grund til, så der har heldigvis været stor forståelse fra arbejdspladserne.\nAlle vores forældre arbejder fuld tid og bor i øvrigt på den anden side af Storebælt, så det er problematisk. :(\nVores eneste rigtige mulighed er svigermor i den anden ende af landet. Den kan bruges til længerevarende sygdom men ikke til mange små. Heldigvis har juniors helbred holdt ret godt stand i vinter, og så har både min mand og jeg mulighed for at arbejde hjemme - derudover har jeg gemt noget ferie til nødsituationer.\nJeg tænker, at en babysitter lyder som en god ide :)\n1000 tak for kram og gode ideer. Tænker jeg må overbevise manden om en barnepige er nødvendigt.\nKender I noget til siden Care.dk? Et sted man kan søge efter barnepiger. Synes umiddelbart det ser ok ud, men altid rart at høre andres erfaringer...\n7-9-13, så har maven og humøret været godt i dag, så vi satser på vs i morgen :yay


Politianmeldelse tog hårdt på Rasmus Erichsen - sn.dk - Forsiden - Midt-Sydsjælland - Slagelse\nRasmus Erichsen med den nye leder af Madoasen i Vordingborg Betina Sediek.\nFoto: J. C. Borre Larsen\nArtiklen: Politianmeldelse tog hårdt på Rasmus Erichsen\nPolitianmeldelse tog hårdt på Rasmus Erichsen\nSlagelse - 31. juli 2018 kl. 06:14\nAf J.C. Borre Larsen og Helge Wedel\nHan har modtaget masser af hæder og priser for sin store uegennyttige indsats med at bekæmpe madspild ved at uddele mad, der er udløbet på dato, til fattige og andre værdigt trængende.\nMen i forrige weekend blev stifteren af Stop Spild Lokalt Rasmus Erichsen fra Korsør meldt til politiet for identitetstyveri.\nLæs også: Stop Spild-stifter meldt til politiet: Nu trækkes politi-anmeldelse tilbage\nPolitianmeldelsen tog hårdt på Rasmus Erichsen.\n- Alle så mig lige pludselig som en svindler, og jeg røg på forsiden af avisen (Sjællandskes Vordingborg-udgave, red.). Det tog ret hårdt på mig. Jeg er glad for, at det er kommet frem, hvad der egentlig er foregået, og at jeg ikke har gjort noget forkert, siger Rasmus Erichsen til Sjællandskes udgave i Vordingborg. Han tilføjer, at han har det mærkeligt med at blive anmeldt, når hans eneste formål er at hjælpe en masse mennesker i nød,\nAnmelderen er 43-årige Christina Præst Lorentzen fra Lundby ved Vordingborg. Hun var at den opfattelse, at Rasmus Erichsen ulovligt havde rettet oplysninger i CVR-registret til Stop Spild Lokalt (Vordingborg).\nHun mente, at foreningen tilhørte hende, men nu har hun trukket anmeldelsen tilbage. Det bekræfter Sydsjællands og Lolland-Falsters Politi.\nSjællandske ville gerne have haft en kommentar fra Christina Præst Lorentzen, men hun har ikke ønsket at udtale sig. I en mail til Rasmus Erichsen skriver hun:\n»Erhvervsstyrelsen har hjulpet os med at finde rundt i forvirringen«, »Rasmus Erichsen har ikke gjort noget ulovligt«.\nChristina Præst Lorentzen har tidligere været leder af Stop Spild Lokalt Vordingborgs Madoasen, hvor maden uddeles fra på samme måde, som det sker i Korsør fra huset i byparken.\nRasmus Erichsen forklarer, at han som ejer af det landsdækkende Stop Spild Lokalt-koncept besluttede at give Vordingborg-afdelingen et selvstændigt CVR-nummer.\n- Den 25. januar opretter jeg Stop Spild Lokalt (Vordingborg) og får som ejer det pågældende CVR-nummer. Erhvervsstyrelsen anbefaler, at jeg indsætter Christina om kontaktperson, da hun er daglig leder af Madoasen i Vordingborg, siger Rasmus Erichsen.\nMen Christina Præst Lorentzen har hidtil fastholdt, at Stop Spild Lokalt (Vordingborg) tilhørte hende.\nNy leder af Madoasen i Vordingborg i stedet for Christina Præst Lorentzen er Betina Sediek.


Din næste ferie kunne blive camping på Fyn - Dansktatovørlaug\nLeder du efter et dejligt, oplevelsesrigt sted i Danmark, hvor du kan tage på campingferie med din familie? På Fyn ligger der en naturskøn perle, nemlig Camp Hverringe, tæt på Kerteminde og kun et stenkast væk fra hav og strand. Med store, grønne arealer, frisk luft og masser af aktivitetsmuligheder, er dette et perfekt sted at medbringe børn eller blot dine nærmeste.\nLæs meget mere om campingpladsen, og de mange forskellige oplevelser og tilbud, lige her!\nCamping badeland for både børn og voksne\nCamp Hverringe på Fyn har i sommermånederne et stort Camping Badeland, hvor man kan tilbringe mange, sjove timer. Der er både mindre bassiner og samt pool og tilhørende café. Man er sikret en skøn oplevelse, både store som små. Læn dig tilbage og få noget at drikke, mens ungerne pjasker i de 3 bassiner af forskellig dybde, eller find dit indre legebarn frem, og pjask rundt i poolen og prøv de forskellige rutsjebaner.\nMan behøves ikke at tage med et fly til syden for at kunne dase ved poolen eller slippe vandhunden i dig løs. Ude godt men hjemme bedst, og på smukke Fyn kan man ikke undgå at føle sig i hjemlige omgivelser. Når hyggen i camping badelandet når sin ende, kan man spise ved pool-caféen, eller blot trække sig tilbage til campingpladsen. Kun en køretur væk fra større byer som Nyborg og Odense, hvor man kan tage ind og spise, shoppe eller gå på museum.\nForm dit ophold efter dine behov\nUd over camping badelandet er de forskellige områder på pladsen også noget for sig. Du kan slå dit telt op på en af de forskellige pladser, og hvis du vælger en A+- eller A-plads, er du sikret at bo tæt på stranden eller endda med udsigt til havet. Du kan også vælge en plads tæt på legeplads og hoppeborg.\nHvis du har en autocamper eller en campingvogn, er der særlige pladser til dette. Du kan også leje en hytte eller et safaritelt, for en helt særlig og mere luksuriøs oplevelse. TV, strøm, internet og ren hygge i fynske omgivelser.\nBestil din sommerferieoplevelse nu!\nMed strand, hav, badeland og natur, har denne campingplads til hele. Giv dig selv og dine nærmeste oplevelsen af ægte, dansk sommer. En ferie på Fyn er alt hvad man skal bruge, når hverdagen skal sættes på pause for en stund. Book din ferie på Camp Hverringes hjemmeside, og glæd dig til en fantastisk tur fyldt med sjove aktiviteter og tiltrængt afslapning.


Vejledning til Interbook - PDF Free Download\nDownload "Vejledning til Interbook"\n1 Idræt og Fritid Vejledning til Interbook Furesø Kommune Stiager Værløse Oplag: 200 Udgivet: Redaktion: Idræt og Fritid VEJLEDNING TIL INTERBOOK 28\n2 Indholdsfortegnelse Hjælpefunktion 3... Login 3 Skift kodeord 4 Startside.4 Søg ledige tider..7 Enkeltsøgning 7 Avanceret søgning.11 Blanketter. 14 Maillister.. 14 Foreningsregister. 15 Foreningsoplysninger..18 Vis bookinger Supervisorliste/mine anlæg.. 25 VEJLEDNING TIL INTERBOOK 2 DOBBELTKLIK HER OG SKRIV SIDEFODSTEKST 27\n3 Klik på Udskriv for at udskrive listen Det kan i forbindelse med en booking være rart at kunne skrive notater til de enkelte bookinger, som en lille huskeseddel. Det kan eks. være at der skal sættes stole til et foredrag. Vinger man af i feltet Opret egen tekst, er der mulighed for at skrive en tekst til de enkelte bookinger. Hjælpefunktion Der er mulighed for at få en mere detaljeret hjælp til InterBook. På sider hvor der øverste til højre vises et? vil der være hjælp til den pågældende side og selve emnet. Klik på? Login Brugernavn og adgangskode oprettes og udleveres i Idræts- og Fritidsforvaltningen. Åben din internetbrowser og gå ind på adressen Du kan med fordel tilføje adressen i Foretrukne så du let kan finde den frem fra gang til gang. På startsiden i nederste venstre hjørne klikker du på Log på. Herefter indtaster du Brugernavn og Kodeord Klik på Log på VEJLEDNING TIL INTERBOOK 26 DOBBELTKLIK HER OG SKRIV SIDEFODSTEKST 3\n4 Skift kodeord Vi råder brugeren til med det samme at gå ind og skifte kodeordet Mine anlæg Dette punkt giver mulighed for at vise/udskrive en liste over brugen af et objekt/lokale. Listen kan hjælpe til med at skabe et godt overblik over hvornår objektet/lokaleet benyttes og af hvem. Udfyld søgekriterierne ved at klikke på den lille pil til højre i hvert felt. Klik på Søg Klik på Skift kode Der skal IKKE indtastes Supervisor. Som vist på eksemplet her under, vises der nu en liste med alle de foreninger, der har booket sig ind på objektet i den pågældende dag eller uge. Yderst til venstre ud for hver linie står der et S eller et E, disse bogstaver står for S = sæsontid, E = enkelt tid. Her taster du det nuværende kodeord Indtast det nye kodeord Gentag det nye kodeord Klik på OK Kodeordet er nu skiftet. VEJLEDNING TIL INTERBOOK 4 DOBBELTKLIK HER OG SKRIV SIDEFODSTEKST 25\n5 Afbooking Hvis du ønsker at afbooke en tid, kan der afbookes ved at trykke på det røde X ud for hver enkelt linie. Startside Efter du er logget på, ser Startsiden således ud. I højre side af startsiden er der mulighed for at Idræts- og Fritidsforvaltningen kan placere nyheder eller oplysninger til brugere af Interbook. I venstre side er der nu kommet flere menupunkter at vælge i mellem. VEJLEDNING TIL INTERBOOK 24 DOBBELTKLIK HER OG SKRIV SIDEFODSTEKST 5\n6 Vis bookinger Vis bookinger, giver et overblik over foreningens aktuelle bookinger. Det betyder, at man let og hurtigt kan se om man har booket til sæson tider og enkelte arrangementer, datoer og tider for bookingerne. Yderst til venstre ud for hver linie står der et S eller et E, disse bogstaver står for S = sæson tid, E = enkelt tid. I venstre side ud for hver enkelt linie er der et I og et B. I et viser informationer om bookingen og B et viser selve bookingbekræftelsen på den enkelte booking. I det følgende vil de enkelte punkter i menuen blive beskrevet. Når foreningen går ind og forespørger på en booking/tid, skal Idræts- og Fritidsforvaltningen godkende forespørgselen. Så længe den booking, foreningen har forespurgt på, ikke er godkendt, vil den kunne ses under fanebladet Forespørgsler. VEJLEDNING TIL INTERBOOK 6 DOBBELTKLIK HER OG SKRIV SIDEFODSTEKST 23\n7 Først når Idræts- og Fritidsforvaltningen har godkendt ændringen, vil det fremgå af Foreningsregistret. Søg ledige tider I dette punkt er der mulighed for, at søge på ledig tid i et lokale og for, at forespørge på den ledige tid pr. mail direkte til Idræts- og Fritidsforvaltningen. Enkeltsøgning Hvis du kun ønsker, at søge på en enkelt dato. Vælg hvilken af faciliteterne du vil forespørge på. Aktiviteten der skal foregå. Du kan nøjes med at udfylde et af felterne. Klik på den ønskede dato. Sæt altid hak i søg på hele ugen i firkanten under datofeltet. Klik på søg. VEJLEDNING TIL INTERBOOK 22 DOBBELTKLIK HER OG SKRIV SIDEFODSTEKST 7\n8 Eksempel på en samtykkeerklæring: Her er der søgt på Kulturhuset. I nogle tilfælde vil der være mulighed for, at der er forskellige objekter som hal, gymnastiksal, udendørsareal m.m. Klik på den linie med det objekt du ønsker at forespørge på. Det sidste faneblad Øvrige oplysninger indeholder oplysninger om de aktiviteter foreningen kan tilbyde, hvilket område m.m. Ønsker foreningen f.eks. at tilføje flere aktiviteter, kan det gøres i dette billede. VEJLEDNING TIL INTERBOOK 8 DOBBELTKLIK HER OG SKRIV SIDEFODSTEKST 21\n9 Idræts- og Fritidsforvaltningen skal altid have en underskrevet samtykkeerklæring (Foreningsoplysninger på Internet) når foreningen ændrer formand eller kasserer. En kommune må ikke publicere privatpersoners data på kommunens hjemmeside uden en underskrift fra de pågældende personer. Derfor skal der, når personer ønsker at blive vist på hjemmesiden ALTID sendes et ekesemplar i underskrevet stand til forvaltningen. Se eksemplet på næste side. I eksemplet er der forespurgt på Teatersalen. Skemaet viser hvilken status de forskellige tider har. Ledig, optaget, lukket, forespørgsel eller foreløbig. Du kan ved hjælp af pilene ved ugenr. i tabellen bladre frem og tilbage mellem ugerne for at finde en ledig tid der passer. Klik på det felt med den ledige tid du ønsker. VEJLEDNING TIL INTERBOOK 20 DOBBELTKLIK HER OG SKRIV SIDEFODSTEKST 9\n10 De ændrede oplysninger kopieres automatisk til Idræts- og Fritidsforvaltningens interne del af systemet. På den måde sikres, at oplysninger altid er ajourførte. Skrives der en adresse ind, kommer der svar retur, når ændringerne er godkendt eller afvist. NB: Ønsker foreningen at modtage en om godkendelse / afslag fra Fritidsafdelingen påføres adresse nederst i dette billede. Fanebladet Kontakter indeholder informationerne om Formand og Kasserer. Skifter foreningen formand eller kasserer skal I huske at ændre disse oplysninger. Når oplysningerne er ændret klikkes på Gem. Udfyld Reference Antal deltagere Aktivitet Klik på Bestil. Forespørgslen bliver nu sendt til Idræts- og Fritidsforvaltningen og behandles så hurtigt som muligt. Der sendes en , når bookingen er godkendt. Følgende to bokse kommer nu frem på skærmen. Klik OK til begge VEJLEDNING TIL INTERBOOK 10 DOBBELTKLIK HER OG SKRIV SIDEFODSTEKST 19\n11 Foreningsoplysninger Her har den enkelte forening mulighed for at ansøge om ændring af relevante oplysninger om foreningen. Disse oplysninger vises i Foreningsregisteret, når Idrætsog Fritidsforvaltningen fra en person har modtaget en underskrevet tilladelse til at blive offentliggjort i InterBook. Denne tilladelse kan udskrives fra InterBook, når der ændres i personoplysninger. Det kunne være hvis der er valgt ny formand eller kasserer på en generalforsamling eller hvis nogle af personerne ændrer adresse, tlf.nr. eller lignende. Avanceret søgning Dette billede giver mulighed for at søge ledige tider i en periode. Billedet giver også mulighed for at søge på et bestemt lokale i et anlæg til en enkeltsøgning (eksemplet herunder er en sæsonbooking). Indtast/vælg så mange detaljer om din søgning som muligt. Klik på Søg. Fanebladet Forening indeholder oplysningerne om selve foreningen. Udfyld eller ret de ønskede felter. Klik på Gem. VEJLEDNING TIL INTERBOOK 18 DOBBELTKLIK HER OG SKRIV SIDEFODSTEKST 11\n12 Her vises en oversigt over de datoer, som er ledige. Fravælg evt. datoer hvis du på nuværende tidspunkt ved, at disse ikke skal benyttes. Dette gøres ved at klikke fluebenet væk i venstre side ud for den dato, du ønsker at fravælge. Når de datoer, du ønsker at booke, er vinget af med flueben, klikker du på Bestil valgte tider. Herefter kommer et bookingbillede frem. VEJLEDNING TIL INTERBOOK 12 DOBBELTKLIK HER OG SKRIV SIDEFODSTEKST 17\n13 . Klik på en adresse og adressen overføres til dit mailprogram, så du kan skrive til kontakten. Klik på en hjemmesideadresse og den pgl. forenings hjemmeside åbnes i et nyt vindue. Klikker du på foreningens navn i kolonnen Forening, kommer et nyt billede frem med yderligere oplysninger om foreningen. Klik på Udskriv for at udskrive disse oplysninger. Udfyld som minimum felterne med * Kilk på bestil VEJLEDNING TIL INTERBOOK 16 DOBBELTKLIK HER OG SKRIV SIDEFODSTEKST 13\n14 Blanketter Under dette punkt kan du finde relevant materiale fra Idræts- og Fritidsforvaltningen. Det kan være regler for udlån af lokaler og idrætsanlæg m.m. Ansøgningsskemaer m.v. kan også være placeret her. Eksempel: Foreningsregister Foreningsregistret giver et overblik over alle de foreninger, der er godkendt under Folkeoplysningsloven, som har ønsket at medvirke med oplysninger i registeret. Har man i første omgang takket nej til at blive registreret i foreningsregistret, kan man altid på et senere tidspunkt tage kontakt til Idræts- og Fritidsforvaltningen og derved komme i registeret. Klik på den ønskede blanket. Når du har den ønskede blanket fremme på skærmen kan du evt. printe den ud. Maillister Denne funktion vil ikke blive taget i brug foreløbig. Hvis der sker ændringer, får I besked om dette via nyhedsfunktionen på forsiden af InterBook. Her kan du så søge efter de forskellige foreninger. Kender du navnet på foreningen kan du taste det ind i feltet Forening. hvis du kun kender noget af foreningsnavnet kan du klikke på den lille pil til højre og vælge søgemuligheden Indeholder så kan du søge på f.eks.: bold og få alle de foreninger frem hvis foreningsnavn indeholder ordet bold. Du har også muligheden for at søge på Aktivitet, Bydel og Foreningstype. Du kan søge på et eller flere kriterier alt efter hvor snæver du ønsker søgningen. Klik på Søg Hvis hele listen med registrerede foreninger ønskes vist, skal man bare klikke på Søg VEJLEDNING TIL INTERBOOK 14 DOBBELTKLIK HER OG SKRIV SIDEFODSTEKST 15


17. MAJ. 2022 KL. 09:00\nVarmechecken på 6.000 kroner lander automatisk hos de langt de flest berettigede almene beboere, forventer BL. Nogle beboere skal måske selv søge.\nTil august eller september vil mange almene beboere modtage en varmecheck på 6.000 skattefri kroner. Det er resultatet af den varmehjælp Folketinget vedtog før påske og som udbetales til omkring 419.000 husstande, blandt andet en del almene beboere. Det er beboere med lav indkomst og høje prisstigninger på varme.\n"Vi er enormt positive overfor, at varmechecken blev givet, og vi er selvfølgelig optaget af, at alle de almene beboere, der er berettigede til det, også modtager en varmecheck," siger Mette Nørgaard Larsen, juridisk konsulent i BL - Danmarks Almene Boliger.\nBL forventer, at langt de fleste berettigede beboere vil modtage pengene automatisk på deres NemKonto. Der kan dog også være beboere, der skal søge selv.\nBeboere har brug for at vide, at deres afdeling er omfattet\nDet er Energistyrelsen, der står for udbetalingen. Efter den automatiske udbetalingsrunde, kommer en opsamlingsrunde, hvor borgere selv kan søge om varmechecken.\n"Derfor er det væsentligt, at man som almen beboer ved, at man bor et sted, hvor man er berettiget til varmechecken, hvis man har den rette indtægt. Det er måske ikke alle beboere, som har hørt om varmechecken eller har helt styr på, hvilken type opvarmning, der anvendes i deres afdeling," siger Mette Nørgaard Larsen.\n"Hvis man som boligselskab ved, at man har afdelinger, som er inkluderet i ordningen, kan man overveje at kommunikere ud til beboerne, at denne her afdeling er omfattet rent opvarmningsmæssigt, og hvis I ikke modtager en varmecheck automatisk og mener, at I er berettigede, så kan det være I skal søge," siger Mette Nørgaard Larsen.\nChecken er målrettet husstande ramt af høje prisstigninger på opvarmning især med gas og elektricitet.\nBoligselskaber med egne kraftvarmeværker\nBL har undersøgt, om boliger i boligorganisationer med egne kraftvarmeværker er omfattet af varmechecken. Det er de ifølge Energistyrelsen, hvis der anvendes mere end 65 procent naturgas til at drive kraftvarmeværket.\n"Vi er enormt positive overfor, at varmechecken blev givet, og vi er selvfølgelig optaget af, at alle de almene beboere, der er berettigede til det, også modtager en varmecheck."\nMette Nørgaard Larsen\nJuridisk konsulent i BL - Danmarks Almene Boliger.\nBoligselskab opdagede fejl i BBR-register\nEnergistyrelsen tildeler blandt andet varmechecken ud fra de oplysninger, der var registreret om den enkelte boligs opvarmningsmiddel i Bygnings- og Boligregisteret (BBR) den 1. januar 2022. Det betyder, at fejlregistreringer i BBR-registeret kan medføre, at berettigede beboere ikke får varmechecken automatisk, vurderer Mette Nørgaard Larsen.\n"Vi har for nylig set et enkelt eksempel fra en almen boligorganisation, hvor boliger i samme afdeling stod registreret i BBR-registeret med forskellige opvarmningsmidler," siger hun.\nNogle boliger i den pågældende afdeling var registreret med ”flydende brændsel” som opvarmningsmiddel, og det dækker varmechecken ikke. Andre var derimod registreret med betegnelsen ”naturgas”, der er omfattet af varmechecken. Boligselskabet har nu korrigeret oplysningerne i BBR-registeret ved at henvende sig til sin kommune.\n"Der kan altså være gode grunde til, at beboere ikke automatisk modtager en varmecheck, og derfor er det rigtigt fornuftigt, at de får en ekstra mulighed for at ansøge om den hos Energistyrelsen," siger Mette Nørgaard Larsen.\nOpsamlingsrunden med ansøgninger forventes at ligge i april 2023 ifølge den politiske aftale.\nKan ikke modregnes i sociale ydelser\nBL bakker op om varmechecken, fordi den vil hjælpe mange beboere med varmeregningen.\n"En af de virkelig positive ting ved varmechecken er, at den ikke bliver trukket fra i beboeres sociale ydelser. Det er også godt, at beløbet blev højere, og at indtægtsgrænsen blev hævet i forhold til den oprindelige aftale om varmechecken," siger hun.\nLoven om varmechecken er vedtaget af Socialdemokratiet, Socialistisk Folkeparti, Radikale Venstre, Enhedslisten, Frie Grønne, Alternativet og Kristendemokraterne.\nKort om varmechecken:\n- Varmechecken udgør 6.000 skattefri kroner.\n- Indkomstgrænsen er 650.000 kr. efter AM-bidrag.\n- Omkring 419.000 husstande vil modtage checken automatisk.


Det var den tidligere førstedame Michelle Obamas signaturprojekt at gøre skolebørn sundere i USA, hvor 13 mio. børn er overvægtige. Nu lover Trump & co. – på hendes fødselsdag – et opgør med indsatsen, der har fået mere frugt og grønt på skolemenuen. I stedet skal burgere, pizzaer og pomfritter have comeback.\nMichelle Obama fyldte 56 år fredag – men hun fik en uvelkommen gave fra Donald Trumps regering. Fold sammen\nFoto: Yen Duong/Reuters/Ritzau Scanpix\nLørdag d. 18. januar 2020, kl. 05.57\nPræsident Donald Trump har af kritikere ofte været kritiseret for at være som besat af et ønske om at eliminere sin forgænger Barack Obamas største bedrifter: Obamacare, klimaaftalen fra Paris og Iran-aftalen.\nMen ikke mange havde set det komme, at der også ville dukke et opgør op med Michelle Obamas signaturprojekt – oven i købet på hendes 56 års fødselsdag fredag. Et opgør, der vil tænde en hidsig debat, for det handler om amerikanske børns spisevaner og sundhed – eller mangel på samme.\nUSA er et af de lande i verden med flest overvægtige børn, 13 millioner, fordi alt for mange lever af junkfood som burgere, pizzaer og cola.\nDerfor iværksatte Michelle Obama i sin tid som førstedame kampagnen »Let's move« med det mål at opmuntre børn til at dyrke mere idræt og at spise sundere.\nMichelle Obama opførte en køkkenhave på plænen ved Det Hvide Hus, og hun inviterede børn til at hjælpe med at dyrke grøntsager, for på den måde at iværksætte en national samtale om børns kost og sundhed. Fold sammen\nUnder Barack Obama vedtog Kongressen i 2010 en lov, der skulle sikre, at børn fik sundere mad i skolerne. Men fredag annoncerede Donald Trumps vicelandbrugsminister, Brandon Lipps, nye regler, der vil give skolerne lov til at skære ned på mængden af frugt og grøntsager, der i dag er krævet ved servering af morgenmad og frokost i skolerne. I stedet skal de have mulighed for at sælge mere pizza samt flere burgere og pomfritter til børnene.\nLandbrugsministeriet har ansvaret for at administrere ernæringsprogrammer, der fodrer næsten 30 mio. elever af på 99.000 amerikanske skoler.\nBrandon Lipps sagde ifølge avisen The Washington Post, at ændringerne vil hjælpe med at tackle det, han beskrev som utilsigtede problemer, der havde udviklet sig på grund af de regler, der blev indført i Obama-parrets tid som præsident og first lady. For eksempel at når skoler forsøgte at indføre nye løsninger, såsom at uddele en sandwich i klasseværelset, blev de tvunget til at give børnene to bananer til at opfylde de lovbestemte føderale minimumskrav.\n»Der er masser af plads til at styrke skolens ernæring yderligere, men med disse forslag er der i stedet rettet en flammekaster mod det.«\nMen Colin Schwartz, vicedirektør for Center for Videnskab, siger til The Washington Post, at de foreslåede nye regler vil skabe et »kæmpe smuthul« i retningslinjer for skolers ernæring, hvilket baner vejen for, at børn blot vælger pizza, burgere, pomfritter og andre fødevarer med mange kalorier i stedet for at få afbalancerede skolemåltider hver dag.\nIfølge vicedirektøren vil en begrænsning af de grøntsager, der i dag serveres, givetvis blot vil betyde, at de bliver erstattet med pomfritter. Han påpeger, at kartoffellobbyen har presset på for denne ændring, og at kartoffelindustrien ligeledes stod bag en ændring sidste år, da landbrugsministerier gav fødevaremyndigheder, der deltog i programmer med skolefrokost, lov til at erstatte frugt med kartofler.\nIfølge Colin Schwartz er Obama-loven, der indførte sundere mad i skolerne, et af de vigtigste resultater for forebyggelse af fedme de seneste årtier.\n»Alligevel synes Trump-administrationen at være opsat på at sabotere den. Der er masser af plads til at styrke skolens ernæring yderligere, men med disse forslag er der i stedet rettet en flammekaster mod det,« siger han til Washington Post.\nMichelle Obama tilberedte sammen med TV-kendissen Rachael Ray og inviterede børn mad, der blev lavet med grøntsager fra køkkenhaven i Det Hvide Hus, efter at børnene havde været med til høste dem. Fold sammen\nOmkring to tredjedele af de 30 mio. børn, der spiser frokost fra deres skolekantine hver dag, er fra lavindkomstfamilier og modtager deres måltid gratis eller til nedsat pris.\nNetop børn fra lavindkomstfamilier er dem, der har lettest ved at blive overvægtige, da de i højere grad får usund kost derhjemme, og derfor var det vigtigt for Michelle Obama og hendes mand, at sætte ind med en ekstraordinær indsats i skolerne.\nI retningslinjerne for ernæring for skoler, der deltog i det nationale skolefrokostprogram, blev kantinerne også pålagt at servere mere skummetmælk og generelt at skære ned på fedt i maden.\nOvervægtige børn vedbliver typisk med at være overvægtige som voksne – næsten 78 millioner voksne amerikanere er overvægtige – og sidste år viste en undersøgelse fra Duke Universitet, at børnefedme kun er blevet værre i USA trods de seneste års indsats i amerikanske skoler.\nOg at den værste fedmeepidemi nu rammer helt små børn under fem år. Ifølge universitetets undersøgelse var 26 procent mellem to og fem år overvægtige og over 15 procent decideret fede. Eksperter lægger skylden på et samfund, der fortsætter med at promovere junkfood trods overvældende beviser for dets farer for helbredet.\n»Trods tidligere rapporter om, at fedme hos børn og unge er forblevet stabil eller faldet i de seneste år, fandt vi ingen tegn på et fald i fedmeudbredelse på noget alderstrin,« sagde lederen af undersøgelsen, Duke Universitys Ashley Cockrell Skinner, ifølge NBC News.\n»Og på trods af et intensivt fokus på at reducere den amerikanske fedmeepidemi hos børn i de sidste to årtier, forbliver fremskridt uklare,« siger Ashley Cockrell Skinner.\nMichelle og Barack Obama arbejdede tit sammen om sundhedsprogrammet for børn. Her retter hun på sin mands butterfly inden en statsmiddag med den kinesiske præsident i Det Hvide Hus i 2015. Fold sammen\nFoto: Mike Theiler/Reuters/Ritzau Scanpix.


Easy guide til at Slet Kerberods fra Windows XP | Windows Ondsindet Trussel Fjern Guide\nEasy guide til at Slet Kerberods fra Windows XP\nMay 12, 2019 rimuoverespyware\nKerberods Afinstallation: Hvordan Slet Kerberods Fuldstændig\nKerberods opretter en infektion i forskellige dll-filer:\nmsadce.dll 2.81.1132.0, paqsp.dll 2.0.0.0, comsnap.dll 2001.12.4414.700, hnetmon.dll 6.1.7600.16385, ZNetM.dll 1.2.626.1, msjint40.dll 5.1.2600.5512, srvsvc.dll 6.1.7600.16664, safrslv.dll 5.1.2600.5512, msimtf.dll 6.0.6002.18005, wmp.dll 11.0.6000.6511, wmpcore.dll 0\nInficeret med Kerberods? Bedste strategier til Slip af med Kerberods\nDetaljerede oplysninger om Kerberods\nKerberods er en type farlig computervirus, der er i stand til at ændre vigtige systemindstillinger uden at spørge brugerens tilladelse. Det kan omdirigere webs surfere til skyggefulde hjemmesider for at fremme de domæner, der forsøger at øge deres sidestil og popularitet. Ved at fremme disse webportaler og hjælpe deres udviklere med at forbedre trafikken på besøgende, tjener operatørerne af denne malware penge. Desuden kan det vise irriterende annoncer på din computerskærm, der er beregnet til at forstå din opmærksomhed og lede dig direkte til de tilknyttede websteder. Derfor er Kerberods rydde browsere eller computere umulige at bruge på grund af afmatningen eller uventede systemnedbrud, hvilket tvinger de offererede brugere til at søge efter sine Fjernelse løsninger.\nKerberods: Distributionsmetoder og teknikker\nMalware er i stand til at inficere brugerens Operativ system uden deres viden. Det kan påvirke de systemer, der kører Windows 2000 og andre OS også. Mesteparten af tiden spredes truslen ved hjælp af freeware og sharewares. Det bruges mest til at distribuere andre skadelige vira på den inficerede maskine. Kerberods kan komme ind i pc’en uden brugernes samtykke, fordi det har tendens til at ankomme i ondsindede filer knyttet til spam-e-mails, som frembyder sig som vigtige meddelelser fra velrenommerede eller kendte parter og personer. Når brugeren er narret til at downloade og åbne sådan vedhæftning, vil parasitten installeres straks på deres maskine. Desuden distribueres det også af falske popup-advarsler, der kan ses enten på legitime eller fidusrelaterede domæner.\nSystemrelaterede problemer forårsaget af Kerberods\nUønskede omdirigeringer: Kerberods har tendens til at omdirigere berørte brugere til skyggefulde websider med eller uden deres tilladelse for at øge trafikken på disse domæner.\nComputerproblemer: Kerberods er dårligt programmeret af hackerne, så de kan forårsage forskellige fejlfunktioner, som f.eks. Operativ system afmatninger og systemets ustabilitet.\nEasy guide til at udviske Kerberods\nEffektive måde at udviske Kerberods\nInficeret med Kerberods? Prøv denne gratis Kerberods scanner\nSlip af med Kerberods Fuldstændig Fra inficerede Windows-pc og browsere\nDel I: Ved hvordan Slip af med Kerberods Efter Starte Operativ system i fejlsikret tilstand\nDel II: Sletning Kerberods Relaterede uønskede programmer fra kontrolpanelet\nDel III: Ved hvordan Ren Ondsindede processer af Kerberods fra Jobliste\nDel IV: Kerberods Fjernelse Rapport for berørte internetbrowsere\nDel V: Ved hvordan Slip af med Skadelige indlæg af Kerberods fra registreringseditoren\nDel VI: Ved hvordan Nulstil browserindstillinger for komplet Fjernelse af Kerberods\nNår din Operativ system starter i fejlsikret tilstand, kan du finde og Slip af med Kerberods Fuldstændig.\nDerefter identificer Kerberods og dets tilhørende komponGå ind og Ren det så tidligt som muligt.\nVælg og højreklik på Kerberods og klik derefter på “Afinstaller”.\nVælg skadelige processer af Kerberods og tryk på knappen “Afslut proces”.\nDel IV: Kerberods Fjernelse Rapport for berørte browsere\nKerberods Fjernelse Fra Chrome 53.0.2785\nVælg alle uønskede browserudvidelser, herunder Kerberods.\nTil sidst skal du trykke på “Trash” -ikonet til Slip af med Kerberods Fuldstændig fra dine Chrome 53.0.2785.\nRen Kerberods Fra Mozilla Firefox:42\nVælg Kerberods add-on og tryk på knappen “Fjern”.\nFjernelse af Kerberods Fra Internet Explorer 10-10.0.8400.00000\nHer kan du finde Kerberods relaterede ondsindede tilføjelser.\nFind og Slip af med alle skadelige registreringsposter i Kerberods Fuldstændig.\nRen Kerberods Fra nulstilling af Chrome 53.0.2785\nNulstilling af Chrome 53.0.2785 resulterer i den komplette Fjernelse af Kerberods.\nFjernelse af Kerberods Efter nulstilling af Mozilla Firefox:42\nKerberods vil blive elimineret Fuldstændig fra din Mozilla Firefox:42 efter vellykket nulstilling.\nNulstil Internet Explorer 10-10.0.8400.00000 Til Slip af med Kerberods\nDerfor finder du den permanente Fjernelse af Kerberods efter nulstilling af Internet Explorer 10-10.0.8400.00000.\nAfinstaller Kerberods Fjern Kerberods fra Chrome Fjern Kerberods fra Windows 7 Komme af Kerberods Slet Kerberods fra Internet Explorer Slet Kerberods fra Windows 10 Slet Kerberods fra Windows 8 Trin for at afinstallere Kerberods\nFjernelse NewCore RAT LetPrevious post:\n1805-209-2275 Pop-up Sletning: Enkle trin til Slet 1805-209-2275 Pop-up Manuelt Next Post:


Dobbelt-/2-personersværelse med udsigt til gårdhaven (Dobbelt- / 2-personersværelse)\nDette værelse med udsigt over hotellets gårdhave har aircondition, iPod-dockingstation, egyptisk sengelinned og håndklæder af 100% bomuld. Der er desuden LED-tv med fladskærm. Badeværelset har hårtørrer og gratis portugisiske toiletartikler.\nVærelses faciliteter: Aircondition, Badeværelse, Bruser, Fladskærms-tv, Gratis toiletartikler, Hårtørrer, Minibar, Telefon, Toilet, Træ-/parketgulv, Udsigt , Vækkeur, Vækning, Værdiskab, iPod-dockingstation\nDobbelt-/2-personersværelse med udsigt over byen eller floden (Dobbelt- / 2-personersværelse)\nDette værelse har udsigt over bydelen Alfama eller Tejo-floden og byder på aircondition, LED-fladskærms-tv, iPod-dockingstation, egyptisk sengelinned samt håndklæder af ren bomuld. Badeværelset er udstyret med hårtørrer og gratis portugisiske toiletartikler. Bemærk venligst, at der tilbydes værelser med udsigt afhængigt af tilgængelighed.\nVærelses faciliteter: Aircondition, Badeværelse, Bruser, Byudsigt, Fladskærms-tv, Flodudsigt, Gratis toiletartikler, Hårtørrer, Minibar, Radio, Sammenhængende værelser, Telefon, Toilet, Træ-/parketgulv, Vækkeur, Vækning, Værdiskab, iPod-dockingstation\nDette rummelige værelse har udsigt over bydelen Alfama og Tejo-floden og byder på aircondition, LED-fladskærms-tv, iPod-dockingstation, egyptisk sengelinned samt håndklæder af ren bomuld. Badeværelset er udstyret med hårtørrer og gratis portugisiske toiletartikler.\nVærelses faciliteter: Aircondition, Badeværelse, Bruser, Byudsigt, Fladskærms-tv, Flodudsigt, Gratis toiletartikler, Hårtørrer, Minibar, Telefon, Toilet, Vækkeur, Vækning, Værdiskab, iPod-dockingstation\nDette værelse har udsigt over bydelen Alfama og Tejo-floden fra en lille træterrasse og byder på aircondition, LED-fladskærms-tv, iPod-dockingstation, egyptisk sengelinned samt håndklæder af ren bomuld. Badeværelset er udstyret med hårtørrer og gratis portugisiske toiletartikler.\nVærelses faciliteter: Aircondition, Badeværelse, Bruser, Byudsigt, Fladskærms-tv, Flodudsigt, Gratis toiletartikler, Hårtørrer, Minibar, Radio, Sammenhængende værelser, Telefon, Terrasse, Toilet, Træ-/parketgulv, Vækkeur, Vækning, Værdiskab, iPod-dockingstation\nMansard - Dobbeltværelse (Dobbeltværelse)\nDette værelse med skrå lofter byder på aircondition, iPod-dockingstation, egyptisk sengelinned og håndklæder af 100% bomuld. Der bydes desuden på LED-tv med fladskærm. Badeværelset omfatter hårtørrer og gratis portugisiske toiletartikler.Værelset byder på delvis udsigt og masser af dagslys.\nVærelses faciliteter: Aircondition, Badeværelse, Bruser, Fladskærms-tv, Gratis toiletartikler, Hårtørrer, Minibar, Radio, Telefon, Toilet, Træ-/parketgulv, Vækkeur, Vækning, Værdiskab, iPod-dockingstation\nMansard-juniorsuiten er hotellets mest rummelige feriebolig og tilbyder komfortabel stue samt stort badeværelse.\nVærelses faciliteter: Aircondition, Badeværelse, Bruser, Fladskærms-tv, Gratis toiletartikler, Hårtørrer, Minibar, Telefon, Toilet, Vækkeur, Vækning, Værdiskab, iPod-dockingstation\npermalink : http://www.lisbonhoteldesk.com/hotel/667564-memmo-alfama-design-hotel-lisbon.da.html


EN 303-5 klasse 5 - Side 3 - Stoker Pro\nIndlæg af Bjarne B. » 17 mar 2013 10:59\nSpørgsmålet lige nu er så bare, om man skal købe nyt anlæg før eller efter d. 1-7? Og vil man overhovedet kunne købe et fastbrændselskedel efter den dato?\nIndlæg af triumph » 17 mar 2013 12:04\nJeg tror at det største problem er for folk der skal købe lige nu.\nDa de indførte EN 303-3 var der mange producenter der var længe om at komme ud af starthullerne. (der var også nongen producenter der bevidst var længe om at komme igang, da deres ikke kunne opfylde krav. Endda nogen der fik lavet ugyldige test de sendte med anlægget)\nMen mon ikke der er anlæg der kan overholde kravende, når først de får taget sig sammen til at ansøge. Det er trods alt 20 år siden baxi lavede en brænde kedel med en virkningsgrad på 90% både i høj og lavlast.\nIndlæg af Bigfoot » 17 mar 2013 12:27\ntriumph skrev: Jeg tror at det største problem er for folk der skal købe lige nu.\nsom en anden er inde på, er det ikke kun virkningsgraden.... partikeludledningen har også sit at skulle have sagt. Og den er satme et problem ved biobrændsel\nIndlæg af MichaelK » 17 mar 2013 12:48\nJa, der er sandsynligt korrekt, når Du nævner partikkeludledningen, BigFoot.\nHer kan der altså også være forskelle inden for samme modelserie. F.eks\nvil min BioWin, kunne godkendes i 15 kW udgaven, men ikke i min 10 kW\nudgave. Fordi partikkeludledningen af en eller anden grund, er større på 10\nkW udgaven, på trods af at det er den samme keddel, dog med en anden\nbrændskål, og anderledes indstillet software (Kilde: positivlisten DTI).\nMåske det vil være muligt, at få godkendt fastbrændselskedler, hvis der\nsamtidig indstalleres partikkelfilter i aftræksdelen? Men nu er det jo ikke\nbare virkningsgrad og partikkeludledningen, der kigges efter. NOX værdierne\nskal også være under en vis grænse. Men et hurtigt kig på DTI viser, at det\nnok ikke er her de fleste vil få problemer.\nMon ikke de forskellige producenter, kommer hurtigere ud af starthullerne\ndenne gang. Men selvfølgelig skal der ske en omstilling i produktiuons- og\nforhandlerleddet på et tidspunkt. Er man heldig kunne man nok gøre et godt\nkup, når lagerne skal tømmes for de gamle modeller.\nIndlæg af Bigfoot » 17 mar 2013 13:01\nhvor lang tid mon der går, før vi får krav om vandfiltrering af aftræksrøg på biobrændselskedler????? så røgen filtreres gennem vand, og på den måde får sorteret alt skidtet fra. det vil blive et mareridt at have kørende, men det må da kunne lade sig gøre. Det vil dog kræve mere end bare almindelig sug i en skorsten, eller også en gevaldig røgsuger der bare kan cirkulere det op.\nIndlæg af Ugelvig » 17 mar 2013 13:07\nBigfoot skrev: hvor lang tid mon der går, før vi får krav om vandfiltrering af aftræksrøg på biobrændselskedler????? så røgen filtreres gennem vand, og på den måde får sorteret alt skidtet fra. det vil blive et mareridt at have kørende, men det må da kunne lade sig gøre. Det vil dog kræve mere end bare almindelig sug i en skorsten, eller også en gevaldig røgsuger der bare kan cirkulere det op.\nCa. på samme tid, hvor alternativet er tvungen varmepumpe eller fjernvarme i byzonen... Tro mig, så er jeg flyttet!\nIndlæg af MichaelK » 17 mar 2013 13:16\nHvis man trækker det helt der ud, så tror jeg faktisk kun det vil være kondenserende biobrændselskedler, der\nkunne godkendes. Vandfiltrering vil nok ikke være sandsynligt på mindre anlæg til en enkelt husstand?\nDesuden kunne den teknologiske udvikling, jo sagtens tænkes at overhale vores teoretiske diskussion inden om.\nDet er jo ofte myndighedskrav, der sådan rigtigt for alvor sætter gang i den side af udviklingen.\nIndlæg af thy » 17 mar 2013 13:27\ndet kunne gøres hurtigt...kraftvarmeværker... og så billig strøm til opvarmning..\ndet er og blir nok det mest optimale hvad der angår co2..tænk på hvad der er af transport af brændsel\nsaml hele lortet og elvarme i det hele... hvis prisen var den samme var det entelig det bedste...\nså ville solceller-vindmøller bare kunne spole al den enegi af de kunne lave..\nså 10-15 år 80 % elopvarmet tror jeg,når vi ser bort fra jordvarme.\nIndlæg af MichaelK » 17 mar 2013 13:44\nMen der vil være steder, hvor kraftvarmeværker ikke kan nå, eller være\nrentable nok til at forsvare investeringen i rørføring mv..\nElvarme i form af jordvarmeanlæg, eller andre former for varmepumper,\ner sikkert mere realistisk? Jeg tror dog ikke den omstilling kommer helt\nså hurtigt som Du forestiller dig? Dertil er der alt for mange huse, der\nikke egner sig til den opvarmningsform.\nSå skal man gøre det til et krav i nybyggeri, eller ved omfattende reno-\nveringer, Ganske som det faktisk er idag med andre projekter, ved mange\nandre ombygning- og renoveringsopgaver.\nI dag eksistere der jo også en grænse for, hvornår man skal overholde\ngældende normkrav, og hvornår man ikke skal. Det kommer an på opgavens\nIndlæg af Hjemme teori » 17 mar 2013 14:16\nDen sang er vist desværre sunget. Allerede under Aukens gas eventyr, var der dygtige folk der pointerede at en investering i større elnet og central fyring med gassen, ville give en langt større gevinst, især hvis man kigge fremadrettet. Vi ville bedre kunne udnytte vind og solenergi samt lettere omstilling af brændsel på centrale værker.\nMen der var gasnettet blevet et prestige projekt, hvorfor vi inden så længe skal til at købe gas i udlandet.\nTime: 0.368s | Queries: 40 | Peak Memory Usage: 3.28 MiB


Saltvandsforum.dk - Vis emne - Jar akvarie\nVis emne - Jar akvarie\n./ucp.php?mode=register&sid=358d89e6a43d178d60ddd3ec66693a3d Jeg har glemt mit kodeord\naf Emils Far » ons 6. feb 2019 12:07\nMit nye midlertidige akvarie, indtil jeg får råd/tid til det store. Havde næsten alle dele liggende, manglede bare lyset. Det bliver kun til lette koraller såsom skiver, billige zoa, zenia, græs og måske en lille acan. Vil gerne have en snegl, kender bare intet til hvilken en der kunne leve i sådan et lille glas? Det er startet på døde sten og sand, der er trukket rør, så jeg kan bruge hanen til vand skifte, kommer til at skifte ca100% hver uge som er max 3 liter. Spændt på hvornår børnene kommer til at dreje på den.... Ellers glæder jeg mig til algerne begynder at komme, sjovt at man gør det i starten. Pumpen skal skiftes ud på et tidspunkt, samt lyset som kun er på 9 watt.\nRe: Jar akvarie\naf bmvw » ons 6. feb 2019 23:47\nJeg er vild med de der syltetøjsglas! Glæder mig til at følge projektet\nDu skriver bare hvis du mangler lidt små frags af nemme koraller.\naf NielsChr » tors 7. feb 2019 00:40\nhvorfor skifte 100% hver uge\njeg tænker 50% ville være bedre for bio balancen\ndu behøver ved ikke at nøjes med en snegl ? som dyreliv.\nen håndfuld tanglopper kunne udgøre noget dyreliv og evt en fireworm som kravler rundt i bunden.\nsmå slangestjerner og søstjerner kan vel også trives i det.\nder er mange muligheder for interessant liv\naf Emils Far » tors 7. feb 2019 09:12\nFedt med noget input, lavede det bare en dag hvor abstinenser var for store, skulle have noget saltvand i stuen. Havde læst på nettet om en som skiftede 100%, men mindre passer mig også fint. Lyder godt Sonny\naf PederP » tors 7. feb 2019 09:16\naf MeilsoeJ » tors 7. feb 2019 22:51\nSpændende projekt, glæder mig til at følge med\naf petersoe » tors 7. feb 2019 23:04\nKu' heller ikke dy mig, men kunne ikke find en egnet tank, så byggede denne på ca 20L til min kontorplads på arbejdet. I trådens ånd vender foto forkert\nStart august 2018 - det er det nemmeste setup, jeg har haft og væksten er helt vild. Alt vandet udskiftes via bundafløb med hane hver 8-10 dag.\nEn Tridacna og en lille gul goby er der også blevet plads til\naf MeilsoeJ » tors 7. feb 2019 23:51\npetersoe skrev: Ku' heller ikke dy mig, men kunne ikke find en egnet tank, så byggede denne på ca 20L til min kontorplads på arbejdet. I trådens ånd vender foto forkert\naf bmvw » fre 8. feb 2019 01:05\nDet er så vildt det der Peter, sindssygt godt gået!\naf Emils Far » fre 8. feb 2019 09:38\nHvor er det fedt Peter. Hvad har du over af lys? siden du kan ha SPS. Skifter du alt vandet. Men hvor er det fedt med sådan et lille akvarie\naf petersoe » fre 8. feb 2019 14:08\nTeknikken består af DIY LED-lys med 7 blå og 5 kold hvid LED. Eheim Streamon pumpe 1800l/t, varmelegeme og luftpumpe til CO2-udluftning, der kører om natten. That's it!\nDet lille rev er helt lukket i toppen, så fordampning er minimal og der er ikke behov for at efterfylde med osmosevand.\nDer er afløb med kuglehane i bunden, så jeg kan tømme ned til 3-4cm over bunden. Straks fyldes 20l friskblandet, tempereret saltvand på.\nDe fleste SPS er limet fast som et single-fragment i august. Tæld selv vækstspidserne nu! Når der skiftes vand og det hele tørlægges udskiller især SPS en del slim, som afkastes, når nyt vand påfyldes. Efter en time står det hele knivskarpt igen\naf MeilsoeJ » fre 8. feb 2019 21:08\nHavde du selv bygget det fra bunden Peter?\naf Bo Steen » søn 26. jan 2020 21:11\npetersoe skrev: Teknikken består af DIY LED-lys med 7 blå og 5 kold hvid LED. Eheim Streamon pumpe 1800l/t, varmelegeme og luftpumpe til CO2-udluftning, der kører om natten. That's it!\nEr det ikke muligt med en opdate på dit lille projekt ?\naf Marco R » lør 20. jun 2020 15:21\nJa kører det lille kar stadig?


ᐅ Femilet Bikini • Top og Trusser ⇒ [Spar op til 50%]\nMed en bikini fra Femilet kan du være sikker på altid at være med på den nyeste bikini mode. Danske Femilet producerer flotte bikinier, altid med et stort fokus på dig og dit velvære.\nHer på siden finder du et stort udvalg af flotte farverige bikinier som passer til alle slags kvinder.\nNår du tager en tur på stranden eller en tur i svømmehallen er det vigtigt at du finder en bikini som holder hvad den lover. Den skal sidde godt på din krop og så skal den selvfølgelig ikke blive gennemsigtig når du går i vandet.\nAlle bikinier fra danske Femilet er fremstillet i lækre elastiske materialer alle med en fantastisk pasform, som gør, at du føler dig godt tilpas. Materialerne er hurtigtørrende, hvilket er en nødvendighed for, at du ikke bliver kold på kroppen, når du kommer op af vandet.\nEn bikini er flot, den får dig til at føle dig feminin og en smule sexet, også når du ligger og sveder i varmen på stranden. Men hvordan finder du frem til den helt perfekte bikini, som du nærmest ikke har lyst til at tage af igen.\nEn bikini er et vigtigt element i din strandtaske. Hvad enten du holder ferie under sydens sol eller på en af de mange dejlige danske strande.\nDer er forskel på bikinier. De har forskellige farver, pasform og udstrålingen er ofte vidt forskellige. Den danske undertøjs gigant Femilet har siden 1923 skabt smukke bikinier med et stort fokus på kvindens velvære.\nDet er ikke alle kvinder, som glæder sig til at hoppe i en lille bikini, når det bliver sommer. Og for mange kan det være en meget grænseoverskridende oplevelse at hoppe i den.\nAt finde en bikini handler om at vide, hvad du skal gå efter og hvilken en bikini, der passer din kropstype allerbedst.\nEr du udstyret med en rund mave og runde former, så kan du med fordel vælge en bikini, der er højtaljet. En højtaljet bikini underdel støtter din mave samtidig med, at den virker opstrammende.\nGå også efter en bikini trusse som skærer højt, det får dine lår til at syne slankere.\nHar du en fyldig bagdel og fyldige hofter, skal du vælge en bikini trusse, som er skåret højt. Den høje bikinitrusse vil også få dine ben til at se længere ud. Gå også efter lodrette striber og flotte mønstre. Det vil få din numse til at virke smallere, end den er.\nFemilet har designet en lang række smukke bikinier i feminine farver og forskellige mønstre. Denne slags bikinier er gode til dig, som har brede skuldre, da de afleder blikket.\nHar du brede skuldre, handler nemlig om at lave en slags afledningsmanøvre, som kan føre blikket mod din talje.\nSådan vasker du din bikini\nDe fleste vil gerne bibeholde bikiniens smukke farver og bevare den gode pasform. Derfor er det også vigtigt, at bikinien bliver vasket på den helt rigtige måde, så du undgår at ødelægge fibrene i stoffet.\nNår du har været ude at svømme, er det vigtigt, at du skyller bikinien op i rent vand. Det gælder uanset om du har været i klor eller saltvand. Både klor og salt er hårde vilkår for din bikini, og kan derfor både gå ud over farven og elasticiteten. Lad også altid solcremen tørre ind før du tager bikinien på. Ellers risikerer du at bikinien får grimme skjolder. Til sidst skal en bikini med bøjle vaskes i hånden i et mildt vaskemiddel.\nKøb din Femilet bikini hos os og få en bikini som fremhæver det bedste på dig på en varm sommerdag på stranden.


Ubalance i en ustabil verden · #164 Ledelse\nUbalance i en ustabil verden\nby Erling Andersen\nBalance i en ustabil verden\nI kirken har man det med at synge “Uberørt af byens travlhed”. Men hvis folkekirken ikke lader sig berøre af nutiden og fremtidens radikalt anderledes præmisser for at være folkets kirke, så mister den sin funktion og relevans.\nRedaktionen spurgte, om jeg ville bidrage med en artikel om, hvor folkekirken ledes hen? Det er et tricky spørgsmål. Når passivformen er valgt i stedet for et aktivt subjekt, antydes det, at tingene nærmest sker af sig selv, helt umærkeligt, mens en intetanende folkekirke bare følger med.\nFremtidens folkekirke bliver anderledes end nutidens, ligesom nutidens folkekirke er anderledes end fortidens. Men hvordan bliver den så? Hvor befinder folkekirken sig om 10, 20 eller 30 år? Hvor udfylder den evangelisk-lutherske kirke rollen som den danske folkekirke om et par årtier eller tre? Hvor ledes den hen?\nVi har ingen anelse. Eller har vi?\nDet skal denne artikel handle om. Den er bygget op omkring tre elementer. 1) De rå tal medvirker sammen med nogle få organisationsteoretiske perspektiver til artiklens apokalyptiske karakter, mens 2) den tyske sociolog og kulturteoretiker Andreas Reckwitz giver et bud på årsagen til genvordighederne. Endelig er der 3) Mulighederne. Folkekirken må se virkeligheden i øjnene og ikke mindst spørge sig selv, om den har en organisationsform, der hjælper den med – ikke at vende – men at vænne sig til det uafvendelige.\nNår en organisation ledes et sted hen, betyder det banalt sagt, at den forlader det sted, den er, for at komme et andet sted hen. Men hvorfor sker det? Hvorfor kan en organisation ikke bare blive, hvor den er? Årsagen er ubalance.\nEnhver organisation er afhængig af at levere noget til sine omgivelser. Den udøver en funktion i forhold til sin omverden, og det er nemt, så længe der er balance mellem, hvad organisationen leverer, og hvad omverdenen efterspørger og har behov for. Problemet er blot, at omgivelserne ikke er stabile (Jacobsen, 2005, 55 f.). For eksempel ændrer folks præferencer sig over tid. De efterspørger måske ikke længere i samme omfang det, organisationen traditionelt har leveret. De vil have noget andet eller sætter pris på noget tredje. I så fald må organisationen ændre på sine produkter og ydelser. Hvis organisationen nægter og med ideologisk saft og kraft insisterer på at have uantastelige produkter på hylderne, kan den ikke honorere efterspørgslen. Og så går det kun én vej.\nDet kan også være, at organisationens centre, som engang lå geografisk perfekt placeret i forhold til kundegrundlaget, i kraft af demografiske forskydninger nu befinder sig på Herrens mark. Det betyder, at organisationen må forlade de bygninger, der engang duede, og finde nye centre at udøve sit virke ud fra. Måske skal disse centre være digitale. Det ser man fx inden for detailhandlen. Måske skal de være større, som det ses inden for skole- og sygehusområdet. Måske skal de være fleksible og have udvidet anvendelsesgrad. Det ser man i nyopførte kontor- og undervisningsfaciliteter.\nEller måske er der nogle overordnede tendenser som fx individualisering og krav om frie valg, som organisationen må reagere på, hvis den ikke skal miste sine kunder eller brugere. Det har været en udfordring for biblioteker, børneinstitutioner og andre offentlige organisationer, som blandt andet har måttet indrette åbningstider efter kundernes behov og ønsker.\nNår der bliver ubalance mellem organisationen og dens omverden, må den handle, for hvis den ikke gør det, ledes den derhen, hvor den ikke længere har en funktion i sin omverden. Det gælder også folkekirken.\nFolkekirken hviler på folkets tilslutning\nFolkekirken hviler som andre organisationer på, at der er brug for den. Den opretholdes af folkets frivillige tilslutning og opbakning. Dens service må derfor indrette sig efter borgernes behov.\nTidligere rektor E. Harbsmeier noterer lakonisk: ”I et demokrati er det principielt den folkelige konsensus, der bestemmer over det, som kirken står for. I længden kan man ikke opretholde en folkekirke, der på væsentlige punkter befinder sig i et modsætningsforhold til folket” (Harbsmeier, 2013, 167). Biskop Jan Lindhardt var inde på det samme, da han skrev, at ”hvis folk vil have variation, er man nødt til at give efter, for ellers kan det være tyndt med kirkegængere” (Lindhardt 2006, 25).\nFolkekirken må opfylde sin forpligtelse som den lutherske folkekirke i Danmark på en måde, så folket oplever den som sin kirke og som relevant med sin måde at være kirke på. Folkekirken har en forpligtelse til at være med til at bygge og vedligeholde de fællesskaber, vores samfund bygger på. Det kan folkekirken blandt andet gøre ved at tilbyde – og deltage i – offentlige rum, hvor der kan tales og samtales om det, der har betydning, og ved at medvirke til, at der kan handles konkret på resultaterne af disse samtaler.\nØje for drivkræfterne\nForandringer i organisationer sker som antydet ikke ud af det blå. De frembringes af en række kræfter uden for organisationen. I organisationsteorien taler man om drivkræfterne bag forandring (Anderson & Anderson, 2010, 49 f.).\nEn ansvarlig organisation må identificere og derpå fortolke de drivkræfter, som den skal forholde sig til. Dernæst må den udarbejde planer for, hvordan den vil imødegå de udfordringer og problemer, som drivkræfterne repræsenterer, med beslutninger om at gennemføre reelle forandringer (Jacobsen, 2005, 75 f.).\nHvis ikke, lader den sig drive med strømmen.\nDet er vigtigt, at organisationen har øje for drivkræfterne. Den må tage pejling af de væsentligste træk i samtiden, som peger ind i fremtiden. Det er i grunden ikke så vanskeligt. Det er ikke raketvidenskab at opdage en vigende efterspørgsel og tab af kunder (Klausen, 2014, 67 og 108). Og dog. Organisationer har nemlig – ligesom mennesker i almindelighed – tendens til at se mere indad end udad, især i krisetider. Man er mere optaget af sig selv, sine egne produkter, sin egen trivsel og sin egen indre balance, end man er af relationen til omverdenen, som konstant må plejes, hvis organisationen skal have en fremtid. Det gælder også folkekirken. ”Det er,” skrev Jan Lindhardt et andet sted, ”som om kirken i vore dage kun ønsker sig to ting, fred og ro, så den kan koncentrere sig om det åndelige, om at fejre gudstjeneste” (Lindhardt 2005, 85). Og i denne fred og ro kan man så synge om, hvordan man er uberørt af byens travlhed.\nFor at organisationer ikke skal få den noget verdensfjerne tanke, at de er uberørte, er der udviklet en række værktøjer, der med fordel kan anvendes, så organisationen får blik for, hvilken omverden den er indlejret i, og hvilken fremtid den er på vej ind i.\nEt af de værktøjer kaldes PESTEL. Ordet, et såkaldt akronym, er sat sammen af forbogstaverne på seks forhold i organisationens omverden, som værktøjet indbyder organisationen til at kaste et blik på: political, economic, social, technological, environment og legal. Lad mig give blot nogle få eksempler på spørgsmål, som kunne være relevant for folkekirken at forsøge at svare på inden for hvert tema:\nPolitisk. Hvad betyder det for folkekirken, at der lokalpolitisk ser ud til at være åbenhed over for konkrete samarbejdsmuligheder mellem kommune og folkekirke? Hvilken konsekvens får det for folkekirken, at kirkeministeren følger den almindelige politiske stemning og sætter fokus på den grønne dagsorden?\nØkonomisk. Hvad betyder det for folkekirkens fremtidige økonomi, at den hvert år taber ca. 0,4 procent af sine medlemmer? Hvilken betydning får demografiske forskydninger for den lokale kirkelige økonomi og for solidariteten mellem provstierne?\nSocial. Hvad betyder urbaniseringen for folkekirkens fremtidige struktur? Hvad betyder det for folkekirkens ydelser, at den befolkningsgruppe, der udgøres af aldersgruppen 60+, kommer til at fylde mere og mere de kommende år? Hvilken rolle spiller det for folkekirkens fremtidige legitimitet, at indvandrere og efterkommere af indvandrere udgør op mod 95 procent af den samlede befolkningsvækst, og at blot ca. 1,4 procent af samme befolkningsgruppe er medlemmer af folkekirken?\nTeknologisk. Hvilke muligheder ser folkekirken i de mange (sociale) medier og kommunikationskanaler? Hvilken professionalitet må folkekirken byde ind med, hvis den vil kommunikere med sin omverden?\nMiljø. Hvordan bør folkekirken svare på klimamæssige udfordringer? Hvilken betydning får den grønne samfundsdagsorden for anvendelsen af de folkekirkelige jorde?\nLovgivning. Er lovgivningen på det kirkelige område med til at hæmme eller fremme kirkens relationer til sine medlemmer og den voksende skare af ikke-medlemmer?\nPointen med PESTEL og andre lignende analyseværktøjer er, at de gør det muligt at få en kvalificeret drøftelse af organisationens forhold til og dens muligheder i fremtiden. Men man skal ikke lade sig narre af den slags værktøjer. Hvor udmærkede de end er, er der ingen af dem, der udgør en guldbrolagt vej frem mod en lysende fremtid. De kan være særdeles møjsommelige at anvende, og hvad værre er: Virkeligheden kan være brutal. Ikke alle organisationer kan reddes. Ikke alle organisationer kan indrette sig på sin samtid eller fremtid.\nOg når det kommer til folkekirken, tror jeg, at man skal passe på med at forfalde til illusioner om fremtiden.\nDen tyske professor i kultursociologi Andreas Reckwitz giver i sin bog Singulariteternes samfund sit bud på, hvordan den verden ser ud, som folkekirken er på vej ind i. Den verden er kendetegnet ved det, han kalder singularitet, det enestående, det særlige.\nDet senmoderne individ søger personlig og eksistentiel tilfredsstillelse i det særegne, og det særegne står i modsætning til det almene. Det særegne gøres til ”målestok for alt, hvad der knytter sig til livsførelsen: Hvordan man bor, hvad man spiser, hvor man rejser hen og hvordan, og hvordan man gestalter sin egen krop og vennekredsen” (Reckwitz 2017, 20 f.).\nI singularitetens modus, skriver Reckwitz videre, leves livet ikke blot, det kurateres. Dermed menes noget i retningen af, at livet administreres eller arrangeres. Det senmoderne subjekt performer sit eget særlige jeg for de andre, der bliver til et publikum. Kun når dette særlige jeg virker autentisk, er det attraktivt. Og her spiller nye kommunikationsformer med de allestedsnærværende sociale medier en helt særlig rolle. Med deres profiler udgør de ”en af de centrale arenaer for dette arbejde med det særegne … Senmoderniteten fremstår med andre ord som en autenticitetens kultur, der samtidig er en attraktionskultur” (Reckwitz 2017, 21).\nSingularitetens tidsalder får naturligvis også betydning for religionen og religionens institutioner. Hvor moderniteten var kendetegnet ved en tiltagende sekularisering, der på nogle områder stadig gør sig gældende, er der ofte blevet stillet skarpt på det religiøses renæssance i senmoderniteten (Reckwitz 2017, 360 f.). Det giver sig udtryk på forskellige måder. Reckwitz er optaget af, hvordan religiøse praksisformer og fællesskaber siden 1980’erne har opnået en ny synlighed og relevans. Den vestlige modernitet var, skriver han, kendetegnet ved rationalisering og afkulturalisering. Det religiøse blev reduceret til ”formelle kirkelige handlinger og en privat tro, der ikke står i et radikalt spændingsforhold til den hverdagslige praksis, men i det store og hele finder sig til rette med den” (Reckwitz 2017, 361).\nMen i senmoderniteten er det anderledes. Det religiøse har større tiltrækningskraft, blot ikke som søgning til det, Reckwitz benævner som de gamle embedskirker. Der opstår derimod nye religiøse fællesskaber, som inddrager de troende i en kollektiv trospraksis. I embedskirken blev man socialiseret ind i religionerne. I de nye religionsfællesskaber er der tale om et valg, som ligefrem kan have karakter af en omvendelse. Religiøse fællesskaber byder sig til med fælles kulturel og religiøs praksis og intens subjektiv oplevelse. Den private tro og rutinemæssige kirkegang afløses af ”ikkehverdagsagtige singulært oplevede performances og begivenheder” (Reckwitz 2017, 361).\nSådanne performances og begivenheder ser Reckwitz knytte sig til fundamentalistiske fællesskaber, hvor troens basale elementer fremstår som givne og hævede over enhver diskussion, men – og det er vigtigt – de knytter sig også til en singulariseret livsstil, som kun af og til kan indeholde spirituelle elementer.\nDet korte af det lange er, at også når det gælder det religiøse, vil det særlige vinde over det almene. Det standardiserede og regulerede vil tabe terræn i forhold til det enestående (Reckwitz 2017, 19).\nDer vil i senmoderniteten – i modsætning til moderniteten – være en vis folkelig interesse for religion og de eksistentielle spørgsmål, men det er ikke en interesse, som vender sig mod den institutionaliserede religiøsitet, embedskirkerne. Interessen vil dele sig i to. Den kan rette sig mod mere fundamentalistiske, normative fællesskaber med en aktiv bekendelseskultur, eller den kan udleves ad hoc, individuelt og i det daglige, men uafhængig af et organiseret fællesskab, som kræver bestemt adfærd, særligt engagement eller aktiv deltagelse.\nFolkekirkelig legitimitet er udfordret\nEr det konsekvenser af en sådan singularitet, vi ser, når folkekirkens medlemstal støt falder? Det er gået ned ad bakke i nogle årtier, og med en dåbsprocent, som i en årrække er faldet med 1 procent om året, og som nu viser, at blot 58 procent af en årgangs nyfødte får dåbens vand over sig, vil medlemskurven sandsynligvis foretage et knæk på et tidspunkt – nedad.\nOg er det en konsekvens af singulariteternes samfund, når kun 25 procent af de samlede antal vielser foregår i folkekirkeligt regi? Når selv folkekirkemedlemmer i stigende omfang fravælger gejstlig medvirken ved begravelsen eller bisættelsen? Og når den interesse, der dog er tilbage for kirkelige handlinger, ofte er forbundet med individuelle og somme tider originale ønsker og forventninger?\nMed hensyn til folkekirkens ritualer lader det ikke til, skriver Lars Qvortrup, at de kaster det lys ind over tilværelsen, som de burde, eller står i nogen oplagt korrespondance med de livserfaringer, folk gerne vil have belyst. Og det er efterhånden tydeligt, at folkekirken er organiseret ud fra en samfundsstruktur, som er fremmed for flere og flere moderne mennesker, for hvem det ikke er indlysende at samle sig omkring en sogneidentitet (Qvortrup 2011, 144). Det er en struktur, der meget dårligt harmonerer med Reckwitz’ begreb om singularitet.\nJeg er fuldt ud bekendt med de ideologiske røster, som siger, at folkekirken ikke skal bekymre sig om sig selv og sin egen fremtid endsige overlevelse, men koncentrere sig om forkyndelsen af det pure evangelium. Og når det gælder Reckwitz’ tale om singularitet, vil disse evangeliets hofsupportere sikkert kunne finde rigelig anledning til endnu engang at tale tidsånden imod. I nogens mund og andres ører vil en sådan tale blive anerkendt som sand evangelisk tale, men den vil næppe gavne organisationen den danske folkekirke.\nDen danske folkekirke er en organisatorisk ramme, som er afhængig af folks deltagelse og opbakning. Denne deltagelse og opbakning er på retur og udfordrer folkekirkens legitimitet, en udfordring, der ikke bliver mindre af, at folkekirken har uhyre ringe appel til den hastigt voksende del af befolkningen, som udgøres af indvandrere og efterkommere af indvandrere. En fremskrivning af de tendenser, der har været de sidste årtier, antyder en folkekirkelig udløbsdato inden for en enkelt generation. Allerede nu er der provstier med medlemsprocenter under 50. Mange steder er dåbsprocenten ligeledes under 50 (Andersen 2020). Ordet folk i ordet folkekirken får dermed en patetisk klang.\nEr luthersk kristendom og evangelisk tale afhængig af den danske folkekirke? Selvfølgelig ikke. Men hvis man synes, at den danske folkekirke er en god opfindelse, må man blive bekymret over, hvor den ledes hen.\nArtiklen her skal ikke bidrage med løsninger, men jeg vil alligevel antyde en retning. Det er imidlertid ikke så lige til at svare på, hvem der må eller kan gøre noget.\nMagten følger pengene, og menighedsrådene administrerer mere end tre fjerdedele af den folkekirkelige økonomi. Men menighedsrådene har ikke ansvaret for folkekirkens liv som sådan. Menighedsrådene har ansvaret for det lokale kirkelige liv, og med den opgave har de såmænd nok at rive i.\nProvstiudvalgene har også et begrænset ansvar, nemlig ansvaret for at koordinere menighedsrådenes budgetter og i øvrigt øve tilsyn med, at den lokale økonomi opfylder lovens mange krav.\nStiftsrådene kan kræve af menighedsrådene, at de hver især bidrager til stiftsrådet med maksimalt 1 procent af den lokale ligning. Som det fremgår af loven om folkekirkens økonomi, kan pengene bruges til at fremme nogle få lovbestemte overordnede temaer: ”1) Kommunikation mellem stiftet, menighedsråd og præster, 2) formidling af kristendom, 3) udviklingsprojekter inden for undervisning, diakoni, IT, medier, kirkemusik og lignende.”\nKirkeministeriet er bindeleddet mellem stat og kirke og samarbejder med folkekirken om at udvikle en nutidig kirke. Ministeriet har nogle strategiske målsætninger, som er underlagt folkekirkens lange tradition for decentral opbygning på grundlag af de lokale sognemenigheder, og også underlagt manglen på et demokratisk, kirkeligt organ på landsplan med generel kompetence til at drøfte eller tage stilling til folkekirkelige forhold (Kirkeministeriet 2020). Denne mangel kunne måske opmuntre en entusiastisk kirkeminister til at se sig selv som folkekirkens chef og ligesom andre chefer i udfordrede virksomheder tage seriøse initiativer til at optimere, organisere og kvalificere folkekirken til at være kirke i nye tider. Det sker næppe.\nDet er således vanskeligt at placere ansvaret for folkekirken som helhed og dens retning, og det er vanskeligt at placere en initiativpligt. Det var også, hvad Betænkning 1544 slog fast: Vi har en usammenhængende folkekirke med en umoderne styringsstruktur, hvor ansvarsfordelingen for økonomi og indhold er uklar.\nMed den nuværende struktur og magt- og ansvarsfordeling kan man ikke klandre ovennævnte fire niveauer for ikke at gøre noget ved de udfordringer, der er peget på. De ligger ikke umiddelbart på nogens bord.\nHvem skal så? Og hvad skal man i det hele taget stille op med udfordringerne?\nFørst og fremmest: erkendelse\nForudsætningen for handling er erkendelse, en erkendelse af, at fremtiden byder på radikalt anderledes præmisser for folkekirkens måde at være folkets kirke på.\nDet handler ikke om, hvordan folkekirken kan generobre sin tabte fortid med tårnhøje medlemstal og dåbstal, for det er ikke muligt i singulariteternes samfund. Det handler heller ikke om, hvordan folkekirken kan bevare sine centre, kirkerne, for det bliver i mange tilfælde blot et spørgsmål af museal og nostalgisk interesse. Det handler heller ikke om at imødegå uafvendelige demografiske forskydninger med økonomiske særbevillinger under dække af en urealistisk forestilling om, hvad det vil sige, at kirken er til stede overalt.\nDet handler om, hvordan folkekirken kan være folkets kirke på fremtidens præmis. Men at beskæftige sig seriøst med det spørgsmål kræver, at man erkender fremtidens præmis: at relationen mellem folk og folkekirke radikalt ændrer karakter, som antydet oven for af Reckwitz og triste statistikker. Og hvordan indretter folkekirken sig på den præmis, når det kommer til ydelser, økonomi – og selvopfattelse?\nDer må nødvendigvis etableres beslutningsdygtige, dialogiske rum og organer med deltagelse af de forskellige folkekirkelige ledelsesniveauer, med kompetence til at drøfte og tage stilling til generelle folkekirkelige forhold. Det skal være rum, hvor\nomverdensforandringer kan identificeres, ikke mindst erkendes og siden kommunikeres\nkriterierne for folkekirkens møde med dens omverden drøftes og klarlægges, så det bliver muligt at aftale konkrete og realistiske reaktioner på disse forandringer\nder kan tages beslutninger om nedsættelse af taskforces, iværksættelse af forsøg og aktiviteter, der kan medvirke til at fremme folkekirkens legitimitet og ikke mindst dens gavn i singulariteternes samfund\nnødvendige organisatoriske forandringer kan besluttes og gøres til virkelighed, så folkekirken ikke renoncerer på at ændre strukturer, der begrænser eller hindrer dens virke.\nMed andre ord, det folkekirkelige, dynamiske og kreative netværk må suppleres med en stærkere demokratisk funderet hierarkisk organisation, der har som sin opgave at holde netværket ved lige eller med John P. Kotters udtryk: give netværket sin ”eksplicitte velsignelse” (Kotter 2015, 31). Det betyder bl.a., at hierarkiet skal fremme enhedsoplevelse og fællesskab på tværs af decentralisering og nødvendig forskellighed. Hierarkiet skal have fokus på helhed og modvirke snæversynet silotænkning.\nEt sådant hierarki findes allerede i spinkel udformning, og det er alt for ineffektivt og lider af den tilbagelænethed, der kommer af uklare og utilstrækkelige beføjelser. Man kunne begynde med at tillægge eksisterende organer som provstiudvalg og stiftsråd kompetencer, som kan aflaste, men også initiere, hjælpe til og følge op på lokalt folkekirkeligt engagement. Derudover må Betænkning 1544’s forslag om et folkekirkeligt fællesudvalg støves af, tilrettes og oprettes (Kirkeministeriet 2014). Et sådant udvalg må udstyres med kompetencer, der knytter sig til et målrettet kommissorium med fokus på folkekirkens samfundsmæssige gavn.\nDer er rigeligt af spørgsmål at tage udgangspunkt i, når der i sådanne organer skal tages beslutninger om konkrete initiativer. Det er spørgsmål, som for nuværende rigtignok drøftes hist og pist, men ikke på en måde, så drøftelserne fører til forpligtende svar. I heldigste fald bliver det blot til tilfældige og usammenhængende handlinger. Og det er ikke nok. Nogle af spørgsmålene kunne lyde sådan:\nRummeligheden i samfundet er stigende. Folk søger etiske, eksistentielle og åndelige svar uden for folkekirken uden nødvendigvis at engagere sig særligt i et trossamfund. Hvordan kan folkekirken rumme samfundets rummelighed?\nHvordan kan folkekirken tilpasse, udvikle og udvide sin ritualrigdom, så den korresponderer med de livserfaringer, folk gerne vil have belyst?\nHvordan kan folkekirken være et generøst rum for passioneret samtale om religionens og dermed kristendommens funktion og i fællesskab med folket formulere et autentisk bud på, hvori denne funktion kunne bestå?\nHvordan kan folkekirken bidrage til, at de bibelske fortællinger appellerer til hjertet og blander sig naturligt i offentligheden som almengyldige pejlemærker til livet?\nHvordan kan folkekirken vise sin samfundsmæssige relevans på en måde, så den udgør en institution, som folk gerne vil identificere sig med?\nAndersen, E. (2020). Hvad skal vi med tal? Lidt om strategi - og nøgletal i folkekirken i perioden 2011-2018. Folkekirkens uddannelses- og Videnscenter.\nAnderson, D., & Anderson, L. A. (2010). Nøglen til ledelse af forandring. Strategi for bevidst forandringslederskab. Gyldendal Business.\nHarbsmeier, E. (2013). Praktisk talt - at drive teologi på tværs af grænser. Anis.\nJacobsen, D. I. (2005). Organisationsændringer og forandringsledelse. Samfundslitteratur.\nKirkeministeriet. (2014). Betænkning 1544: Folkekirkens styre. Kirkeministeriet.\nKirkeministeriet. (2020). Mission, vision og strategiske målsætninger. Hentet 10. december 2020 fra https://www.km.dk/ministeriet/mission-vision-og-strategiske-maalsaetninger\nKlausen, K. K. (2014). Strategisk ledelse i det offentlige. Gyldendal Public.\nKotter, J. P. (2015). Acceleration. Strategisk smidighed i en foranderlig verden. Gyldendal.\nLindhardt, J. (2005). Folkekirke? Kirken i det danske samfund. Hovedland.\nLindhardt, J. (2006). Ind i kirken - en guide til gudstjenesten. Rosinante.\nQvortrup, L. (2011). Paradokshåndtering og ritualproduktion. Anis.\nReckwitz, A. (2017). Singulariteternes samfund. Om modernitetens strukturændringer. Hans Reitzels Forlag.


Tomatdyrkning / bog » HORSECONSULT\nForside / WEBSHOP / BØGER & FILM / Landboliv & deltidslandbrug / Køkkenhaven / Tomatdyrkning / bog\nTomatdyrkning / bog\nTomat er et populært og alsidigt valg i haven. Det er levende, nærende og lækkert. Den kan dyrkes af hængende kurve med urter, kan give frodige afgrøder og kan opmuntre en sommersalat med sine røde, gule, orange eller grønne nuancer.\nDenne praktiske bog udforsker alle aspekter af at dyrker tomater fra udvælgelse af kultiver og planteopdræt gennem udendørs og beskyttet planteproduktion til plantepleje og træning. Den rådgiver også om, hvad du skal gøre, hvis tingene begynder at gå galt.\nTomatdyrkning / bog antal\nVarenummer (SKU): 9781847971999 Kategori: Køkkenhaven Tags: Crowood, Dyrkning, Grøntsager, Grøntsagsdyrkning, Have, Haveplanter, Jord til bord, Køkkenhaven, Plantedyrkning, Tomater\nTomat er et populært og alsidigt valg i haven. Det er levende, nærende og lækkert. Den kan dyrkes af hængende kurve med urter, kan give frodige afgrøder og kan opmuntre en sommer salat med sine røde, gule, orange eller grønne nuancer.\nDenne praktiske bog udforsker alle aspekter af at dyrke tomater fra udvælgelse af kultiver og planteopdræt gennem udendørs og beskyttet planteproduktion til plantepleje og træning. Det rådgiver også om hvad man skal gøre, hvis tingene begynder at gå galt.\nA gardeners guide\nForfatter: Simon Hart\nAntal sider:  128\n1 anmeldelse af Tomatdyrkning / bog\nHorseConsult – 23. januar 2020\nLav din egen urtehave / bog\nDen første have. Et nyt liv udendørs / bog\nBalance i bevægelse 1+2. Opstilling, sæde & lette hjælpere / sæt á 2 dvd\nDKK 496,00 DKK 448,00