Arbejdsopfattelsens betydning for videnarbejdspladsen? - PDF\nArbejdsopfattelsens betydning for videnarbejdspladsen?\nDownload "Arbejdsopfattelsens betydning for videnarbejdspladsen?"\n1 Arbejdsopfattelsens betydning for videnarbejdspladsen? I løbet af en arbejdsdag udføres en række forskellige aktiviteter, men det er kun nogle af dem, som anses for at være rigtigt arbejde; andre er forstyrrelser, spild af tid eller forkert arbejde. Forskningsbaseret paper ved: Projektchef Eva Bjerrum Telefon Researcher Anne Bøgh Fangel Telefon Center for New Ways of Working Alexandra Instituttet Åbogade Århus N 1-16\n2 Abstract Vi lever i et vidensamfund, men vores opfattelse af arbejdet stammer i høj grad fra industrisamfundet. Det har potentielt nogle meget negative konsekvenser for den måde, vi arbejder og samarbejder på og kan være med til at reducere innovationsevnen i danske virksomheder. At arbejdsopfattelsen har stor betydning for videndeling og innovation er ikke en erkendelse hos danske ledere. Direkte adspurgt ville de fleste ledere og medarbejdere i danske virksomheder sikkert sige, at det er meget vigtigt at understøtte innovation, videndeling og samarbejde. Der bliver talt meget om innovationsledelse, netværksledelse, teamsamarbejde, forandringsparathed, kreativitet, videndeling, nye arbejdsformer og alle de andre buzzwords, vi hører i forbindelse med globaliseringen. Men hvordan er det forankret i praksis? I vores casestudier på danske videnvirksomheder oplevede vi, at mange ledere igangsatte initiativer til understøttelse af innovation, videndeling og samarbejde i deres organisationer. Samtidig signalerede de gennem deres egen praksis, at innovationsprocesser, ideudveksling og uformelle samtaler var noget der hurtigt skulle overstås, så man kunne komme i gang med det rigtige og effektive arbejde. De fleste er enige om, at innovation er en vigtig parameter for at sikre en førerposition i den globale økonomi, men der er en stor risiko for at innovationen ikke lykkedes, hvis ledelsen undervurderer hvor stor en forandringsproces, der er tale om. Det handler ikke kun om at opfinde nye produkter og tjenester, lancere dem på en ny måde eller nytænke de interne strukturer. Det handler i endnu højere grad om at arbejde med paradigmeinnovation og ledelsesrolle og adfærd. 2-16\n3 Arbejdsopfattelsens betydning for videnarbejdspladsen Vi lever i et vidensamfund, men vores opfattelse af arbejdet stammer i høj grad fra industrisamfundet. Det har potentielt nogle meget negative konsekvenser for den måde, vi arbejder og samarbejder på og kan være med til at reducere innovationsevnen i danske virksomheder. At arbejdsopfattelsen har stor betydning for videndeling og innovation er ikke en erkendelse hos danske ledere. Det er et af vores vigtigste forskningsresultater i Danmark fra det nyligt afsluttede nordiske forskningsprojekt DEKAR (støttet af Nordisk Innovations Center), hvor formålet var at undersøge om kontorindretningen kan være med til at understøtte videndeling, samarbejde og innovation i videnvirksomheder. Som en del af projektet har vi gennemført tre casestudier i tre forskellige virksomheder et advokatfirma, en it-virksomhed og et medieselskab. Alle tre casevirksomheder blev udvalgt, fordi de arbejdede strategisk med understøttelse af innovation, bl.a. gennem nyindretning af arbejdspladsen. Vi fandt ud af, at holdningerne til kontormiljøerne i virksomhederne var med til at afsløre arbejdsopfattelsen, fordi arbejdets karakter blev brugt som argument for om man kunne arbejde i det pågældende kontormiljø. Så kontorindretningen blev en katalysator for arbejdsopfattelsen. Metoder Vores studier i casevirksomhederne bygger på en række forskellige forskningsmetoder, der hver især belyser forskellige aspekter af problemfeltet. Anvendelsen af forskellige metoder er med til at sikre en tilbundsgående analyse og forståelse af forskningstemaerne (Denzin & Lincoln 1994; Tashakkori & Teddlie 2000). Vi anvender desuden forskellige metoder, fordi vi ofte finder, at der er en forskel på hvad folk siger de gør og hvad de rent faktisk gør (Schensul & LeCompte 1999; Holy, L. and M Stuchlik (1983). Projektet bygger således på en kombination af semistrukturerede interviews (150 i alt), etnografiske observationer, spørgeskemaundersøgelser samt diverse optællinger og registreringer af arbejdstids- og sted. Arbejdsopfattelsen i fokus Gennem de tre casestudier har vi i Danmark opdaget et fænomen, som vi har valgt at kalde arbejdsopfattelse (Bjerrum & Aaløkke 2005). Arbejdsopfattelse er ikke et begreb, som har været del af den akademiske og ledelsesmæssige diskussion, men det er en spændende ny erkendelse, som vi mener kan være en vigtig med- eller modspiller i udviklingen af organisationers innovationsevne. Arbejdsopfattelsen er, hvad man anser for at være det rigtige arbejde. I løbet af en arbejdsdag udføres en række forskellige aktiviteter, men det er kun nogle af dem, som anses for at være rigtigt arbejde; andre er forstyrrelser, spild af tid eller direkte ødelæggende for selve det at kunne udføre sit arbejde. Så det er de ansattes arbejdstankesæt, vi udforsker, når vi taler om arbejdsopfattelse. Arbejdsopfattelsen er med andre ord, hvad man mener, det rigtige arbejde består i. Arbejdsopfattelse er således forskellig fra begrebet arbejdsidentitet (e.g. DuGay 1996, Kunda 1992, Garsten 1994). 3-16\n4 Projektets fokus var på videndeling og ny kontorindretning, men i løbet af casestudierne i Danmark blev det klart for os, at medarbejdernes opfattelse af, hvad arbejde er, er helt central for, hvor godt videnarbejdspladsen kommer til at fungere. Arbejdets karakter blev nemlig brugt som argument for, hvorfor indretningen virkede eller ikke virkede. I vores studier var der ofte stor uoverensstemmelse mellem den måde, ledere og medarbejdere beskrev deres arbejde på, og det vi så foregå i virksomhederne. Det var især en enkelt medarbejder i et åbent kontormiljø, der bragte os på sporet af arbejdsopfattelsens betydning med udtalelsen: Der bliver taget for lidt hensyn til dem, der arbejder (medarbejder itvirksomhed). Det fik os til at reflektere over, hvad det vil sige at arbejde, hvad det vil sige at tage hensyn og om de hensynsløse så ikke arbejder? På trods af at videndeling og innovation de senere år er blevet en stadig vigtigere del af virksomheders strategier og målsætninger, så oplevede vi, at mange ledere og medarbejdere har en gammeldags opfattelse af, hvad rigtigt arbejde er. Det er en opfattelse af, at effektivt og produktivt arbejde er individuelle og planlagte aktiviteter, der giver synlige resultater. I det daglige arbejde bliver både møder, uformelle møder, sparring og samarbejde derfor i høj grad opfattet som forstyrrende for det effektive og produktive arbejde. Direkte adspurgt ville de fleste ledere og medarbejdere i danske virksomheder sikkert sige, at det er meget vigtigt at understøtte innovation, videndeling og samarbejde. Der bliver talt meget om innovationsledelse, netværksledelse, teamsamarbejde, forandringsparathed, kreativitet, videndeling, nye arbejdsformer og alle de andre buzzwords, vi hører i forbindelse med globaliseringen. Men hvordan er det forankret i praksis? I vores casestudier oplevede vi, at mange ledere igangsatte initiativer til understøttelse af innovation, videndeling og samarbejde i deres organisationer. Samtidig signalerede de gennem deres egen praksis, at innovationsprocesser, ideudveksling og uformelle samtaler var noget der hurtigt skulle overstås, så man kunne komme i gang med det rigtige og effektive arbejde. Hvad er innovation? Betingelserne for at drive virksomhed har i de senere år været præget af store forandringer. Mange erhvervsfolk og forskere (f.eks. Radich et al 2006, Kolind 2006) taler om et paradigmeskifte, der kræver en radikal omstilling for danske virksomheder. Et paradigmeskift fra industrisamfund til vidensamfund. For i den globale økonomi gælder der helt nye spilleregler. Det er således ikke længere tilstrækkeligt at kunne konkurrere på pris og kvalitet. For at bevare konkurrenceevnen er det i stigende grad vigtigt for virksomhederne at fokusere på innovation og forandringsevne. Begrebet innovation er efterhånden blevet et af tidens helt store floskler. Hvis succes er spørgsmålet, så er innovation blevet løsningen. Innovation er blevet et mantra, der går igen og igen i den offentlige debat og præger diskursen blandt ledere og medarbejdere i mange virksomheder i Danmark. 4-16\n5 Vi kan alle blive enige om, at vi skal blive bedre til at innovere. Hvad er innovation i praksis, og hvordan leder man innovationsprocesser? Det er et spørgsmål, som optager mange såvel forskere som virksomhedsledere. Der findes mange definitioner på innovation, men når organisationer taler om innovation, så handler det ofte implicit om produktinnovation. Hvordan kan en virksomhed bevare konkurrenceevnen gennem kontinuerlig nyudvikling og/eller forbedring af virksomhedens eksisterende produkter? I de senere år er begrebet desuden i stigende grad blevet brugt om procesinnovation. Hvordan en virksomhed kan nytænke organisationens interne strukturer og processer for at understøtte en mere fleksibel og forandringsparat adfærd i organisationerne, bl.a. gennem indførelse af projektarbejde, netværksorganisering og Lean Management. En tredje kategori inden for innovation, som virksomheder også er ved at få øjnene op for, er innovation i positioneringen, som både er den måde virksomheden fremstiller sig selv på (branding) og den måde produkterne lanceres på. I deres definition af innovation bringer Francis og Bessant (2005) en dimension i spil som ofte udelades og/eller negligeres i debatten om ledelsen af innovationsprocesser i virksomheder, nemlig paradigmeinnovation. Ifølge Francis & Bessant (2005) er der fire hovedkategorier inden for innovation: produkt 1, proces, positionering og paradigme. Hvor de tre første kategorier er kendte og anvendte, så er der blandt forskere en vis skepsis overfor at paradigme skulle være en væsentlig parameter i styrkelsen af innovationsevnen i virksomheder. Ved paradigmeinnovation forstås forandringer i organisationens underliggende mentale model. Her skelner Francis & Bessant mellem det indre paradigme, der er karakteriseret ved det værdisystem, der ligger til grund for medarbejdernes tanker og handlinger, og det ydre paradigme, der karakteriseres ved den forretningsmodel, der danner grundlaget for innovation i virksomheden. Det er ret fundamentalt. Hvis medarbejdernes tanker og handlinger ikke understøtter innovativ adfærd, selvom det er virksomhedens overordnede forretningsmodel, så er det nok begrænset, hvor meget effekt forskellige innovationsfremmende tiltag i sidste ende får. Mange virksomheder har en erkendelse af, at virksomheders levetid bliver kortere og kortere. Hvis man skal overleve i en global konkurrence, kan man ikke bare hvile på laurbærrene. Selvom man har et godt produkt, kan man lynhurtigt blive overhalet indenom, hvis ikke man hele tiden nytænker produkter og processer. Det er en erkendelse hos de fleste virksomheder og ledere. Men der er ikke den samme erkendelse for vigtigheden af paradigmeinnovation. Det er ikke nok at lave en overordnet strategisk satsning på innovation i produktudviklingen og lave forskellige organisatoriske og strukturelle forandringer, der skal sikre en mere fleksibel og innovativ forretningsgang. Det handler også om at fremelske en virksomhedskultur og skabe de rammer og den forståelse, der skal til for at understøtte kreativitet, samarbejde og videndeling, og fremme innovativ adfærd i organisationens arbejdsprocesser. 1 Herunder også serviceinnovation. 5-16\n6 Det er ikke nok at gentænke strukturerne og de overordnede processer i organisationen. Francis og Bessant (2005) understreger the adoption of a new organisational paradigm is more than a process innovation as it requires a shift in the values and associated power structures. Men hvor Francis og Bessant fokuserer snævert på kultur, som de indlejrede vaner og rutiner en organisation opbygger over tid, så mener vi, at det er vigtigt at tænke kulturbegrebet bredere. Det er ikke bare et paradigmeskift på organisationsniveau. Det handler ikke kun om at ændre en virksomhedsspecifik kultur. Det handler også om dybereliggende forandringer, som går ind og rykker ved vores opfattelse af, hvordan vi arbejder og fungerer og stiller spørgsmålstegn ved nedarvede vaner og rutiner, som er forankret i opbygningen af vores samfundsinstitutioner, organisationer og uddannelser. Så hvis innovation skal være andet og mere end bare flotte ord og forkromede virksomhedsstrategier, så er det vigtigt også at fokusere på, hvordan innovation forankres i praksis. I det følgende vil vi gennem tre cases på videnvirksomheder i Danmark illustrere, hvad der kan ske, når man arbejder med forskellige elementer af innovation. 6-16\n7 Case 1: Produktinnovation i en advokatvirksomhed Projektets første casestudie blev gennemført i et af Danmarks største advokatfirmaer, hvor man har arbejdet strategisk med understøttelse af samarbejde og videndeling, bl.a. gennem indførelse af en teambaseret organisering. Casestudiet blev gennemført i en afdeling med 40 personer fra 6 forskellige faggrupper. Der blev foretaget observationer, registrering af arbejdsmønstre samt gennemført interviews med alle medarbejdere i afdelingen. Advokatbranchen har traditionelt organiseret sig i partnerstrukturer, hvor hver enkelt partner (sammen med sine medarbejdere) i princippet varetager alle juridiske spørgsmål for sin klient. I takt med at virksomhederne er blevet større og opgaverne er blevet mere komplekse, har den danske advokatbranche oplevet en fusionsbølge, hvor mange advokatfirmaer er gået sammen for sikre, at de kan klare sig i konkurrencen og levere topspecialiseret bistand inden for alle juridiske felter. Vores casevirksomhed havde et par år forinden være igennem netop sådan en fusion. En af de mest markante forandringer i forbindelse med fusionen var da også, at alle medarbejdere var blevet opdelt i forskellige faggrupper. Tanken var at advokaterne skulle specialisere sig inden for et bestemt fagområde, og at man inden for en faggruppe skulle blive bedre til at løfte opgaver i fællesskab, idet opgaverne har en så høj kompleksitetsgrad, at det er umuligt for den enkelte advokat at være specialist på alle områder. Advokatfirmaet havde i forbindelse med fusionen foretaget en udvidelse og renovering af de eksisterende kontorer. Man havde i den forbindelse valgt en traditionel kontorindretning, hvor alle partnere og advokater sad i enkeltmandskontorer, de fuldmægtige i topersoners kontorer og sekretærerne i åbent kontormiljø. For at understøtte organisationens strategiske visioner om øget samarbejde og åbenhed havde advokatfirmaet valgt at lave glasvægge ind til kontorer og mødelokaler. Hvad så vi? Vores observationer gav indtryk af en travl arbejdsplads, hvor folk småløb på gangene. Stemningen var god med grin og social snak, og der var en konstant trafik mellem kontorerne med en masse uformelle ad hoc-møder og faglig sparring. Vores observationer viste, at partnerne og advokaterne i gennemsnit havde 2 timers ad hoc-møder om dagen, når de var til stede på kontoret. Dørene til kontorerne var generelt åbne, men når der var møder på et partnerkontor var dørene altid lukkede. Altså umiddelbart en arbejdsplads præget af samarbejde og dynamik. Hvad sagde de? I interviewene tegnede der sig imidlertid et noget andet billede af arbejdet i organisationen. Den generelle holdning var, at advokatarbejde er individuelt arbejde, der kræver fordybelse og koncentration. Når vi bad dem beskrive deres arbejde, fokuserede de meget på hvilken type sager de arbejdede med Jeg arbejder med meget lange og tunge sager og deres organisatoriske tilhørsforhold Jeg arbejder for, men aldrig Jeg arbejder sammen med. Der var ingen som beskrev samarbejde som en del af deres arbejde. Tværtimod understregede de arbejdets individuelle karakter. De var enige om, at det var en klar fordel, at partnere og advokater sad på enkeltmandskontorer, fordi de havde en 7-16\n8 meget støjende adfærd med mange telefonsamtaler og diktater, samtidig med at deres arbejde var meget individuelt og krævede stor koncentration. Hvad var deres arbejdsopfattelse? I løbet af casestudiet opdagede vi således en markant uoverensstemmelse mellem deres beskrivelse af deres arbejde og de faktiske arbejdsprocesser, vi så i organisationen. Som optakt til interviewene bad vi medarbejderne foretage egne registreringer af deres arbejdsmønster, og her opdagede vi, at der var en generel tendens til, at de ikke registrerede de ad hoc-møder og det overarbejde, vi så i vores observationer. Når vi konfronterede medarbejderne med denne uoverensstemmelse fremgik det, at de ikke betragtede uformelle møder og sparring som rigtigt arbejde, men mere som en luksus (eller pjæk), som nedsatte effektiviteten og bevirkede, at de måtte kompensere ved at arbejde sent. Jeg talte med forskellige mennesker næsten ½ time med min chef. Så jeg var nødt til at arbejde til sent på aftenen. (Fuldmægtig) Vi har en åben dør politik. Det hæmmer effektiviteten. (Advokat) Arbejdet kræver stor koncentration. Det mest effektive er at slukke telefonen. (Advokat) Når de så alligevel havde et godt samarbejdsklima i afdelingen, så var det lidt på trods, og deres primære samarbejdsrelationer byggede mest på personlige og sociale relationer og var slet ikke forankret i faggrupperne. Hvad var ledernes arbejdopfattelse? I vores studier kunne vi se, at organisationens målsætning om at understøtte samarbejde og videndeling i organisationen i praksis ikke rigtig blev realiseret. Det var helt åbenlyst, at lederne havde ansvaret for at sikre udviklingen af teamstrukturen gennem et fokus på at opgaver løses i fællesskab, men det fokus var der kun i tale og ikke i handling. I vores interviews talte partnerne meget visionært om samarbejde og den nye teamstruktur: Jeg trækker på den faglige viden. Vi har et specialiseringskoncept den bedste løser opgaven. Jeg prøver at sende sager videre. Som key account er man hovedansvarlig og skal placere opgaverne rigtigt ikke kun til ens egne medarbejdere. (Partner) Men det forblev ofte ved snakken. Selvom virksomheden på strategisk plan signalerede betydningen af tværgående samarbejde og teamspecialisering, så signalerede partnerne gennem deres adfærd noget ganske andet. I vores interviews med medarbejderne fremgik det, at der var meget få samarbejdsrelationer inden for fagspecialerne. I mange af 8-16\n9 faggrupperne blev der slet ikke holdt møder, og sagsudvekslingen var begrænset. Det samarbejde og den videndeling, der foregik i organisationen, var i høj grad baseret på sociale relationer funderet i den gamle partnerstruktur. Dertil kom, at partnerne i høj grad sig så sig selv som eksperter og ikke som ledere. De havde et stort fokus på det individuelle sagsarbejde og lagde stor vægt på fordybelse og koncentration. Det betød, at samarbejde ofte bare betød uddelegering af opgaverne: Det sker, at jeg bliver kaldt ind, men ofte kommer folk også til mig. Diskuterer ikke særlig ofte sager. Typisk afleverer jeg mit notat i forbindelse med at jeg går hjem. Snakker ikke om det. (Fuldmægtig) Lederne sagde, at de ønskede synlighed og åbenhed, men deres møder foregik bag lukkede døre. Selvom advokaterne arbejdede meget fleksibelt, var der stadig fokus på tilstedeværelse som en parameter for om man arbejdede. Partnerne viste gennem deres adfærd, at det rigtige advokatarbejde er at arbejde hele tiden, og partneren skal man ikke forstyrre. Rent fysisk manifesterede deres arbejdsopfattelse sig i kontorindretningen, hvor man gennem bevarelsen af enkeltmandskontorerne signalerede et fokus på det individuelle arbejde, men partnernes arbejdsopfattelse var også cementeret i virksomhedens belønningssystemer: Faggruppen burde høre ind under timeregistrering. Det er hårdt at debitere 7 timer om dagen. Det dræber samarbejde, at det ikke kan debiteres. (Advokat) Partnernes ledelsesadfærd og de mange indlejrede strukturer og procedurer var med til at fastholde en gammeldags måde at opfatte advokatarbejde på. Innovation i praksis Advokatfirmaet vidste godt, at hvis de skulle klare sig i den stigende konkurrence, så var de nødt til at styrke innovationsprocesserne i organisationen. Problemet for advokatfirmaet var, at det stort set udelukkende koncentrerede sig om produktinnovation. De anerkendte nødvendigheden af at nytænke arbejdsprocesserne i organisationen gennem omstrukturering og nedsættelse af faggrupper, men initiativerne blev ikke fulgt til dørs og endte som tomme strukturelle forandringer uden nævneværdig betydning for de arbejdsprocesser, der foregik i organisationen. Case 2: Produkt- og procesinnovation i en it-virksomhed Vi lavede det andet casestudie i et større dansk it-firma, som arbejder strategisk med at styrke samarbejds- og innovationsprocesserne i organisationen. For fortsat at kunne levere konkurrencedygtige produkter har virksomheden arbejdet målrettet for at styrke sammenhængen mellem virksomhedens forskellige it-produkter og sikre en bedre videnudveksling mellem f.eks. udvikling, support og salg. 9-16\n10 Virksomhedens udviklingsmedarbejdere var oprindeligt fordelt på mange forskellige adresser, hvor medarbejderne havde siddet i en kombination af enkeltmandskontorer og små gruppekontorer. Virksomheden havde året inden samlet medarbejderne i et nyt udviklingshus, der med åbne kontormiljøer havde til formål at understøtte samarbejde og udvekslingen af viden på tværs af afdelinger og projekter. Ledelse og medarbejdere sad i åbne kontormiljøer med projekt- og caféområder, mødelokaler og små rum til koncentreret arbejde. Casestudiet blev gennemført på tværs af afdelinger i hele huset med observationer og forskellige registreringer af medarbejdernes tilstedeværelse og anvendelse af faciliteterne. Der blev i løbet af casestudiet foretaget interviews med i alt 60 medarbejdere fra forskellige afdelinger og med forskellige funktioner. Hvad så vi? Vi så en masse tomme pladser hver dag. I vores optællinger af tilstedeværelse kunne vi se, at det i gennemsnit kun var halvdelen, der var tilstede ved deres skriveborde. Og så oplevede vi en meget stille arbejdsplads med mange klager over støj. De åbne kontormiljøer mindede mere om en læsesal på et bibliotek end en arbejdsplads. Hvad sagde de? I vores interviews var der et stort fokus på koncentreret individuelt arbejde. Mange af interviewdeltagerne startede med at beskrive deres arbejde som næsten udelukkende individuelt og koncentreret. De typiske kommentarer var: Jeg sidder altid på min plads, Jeg er den type, som bruger al min tid på koncentreret arbejde foran computeren, Jeg programmerer hele dagen. Og det gav et helt andet billede end vores optællinger viste. Når vi spurgte direkte til møder, hjemmearbejde, mobilt arbejde etc. måtte de revidere deres beskrivelser, og deres arbejdsmønster fremstod langt mere varieret. Hvad var deres arbejdsopfattelse? I virksomheden var den dominerende arbejdsopfattelse at rigtigt arbejde er stille. Det er individuelt, kræver koncentration og foregår ved skrivebordet. Støj var når der ikke var stille. Med denne arbejdsopfattelse blev alle andre aktiviteter end individuelt arbejde forstyrrende for det rigtige arbejde. Det blev ikke betragtet som rigtigt arbejde at tale i telefon, holde uformelle møder og sparre med den nærmeste kollega. Denne opfattelse havde ført til, at det blev betragtet som legalt at tysse andre og vise sin misbilligelse, hvis nogen talte eller unødigt gik rundt i kontormiljøet. Har mest brug for ro. Synes der er for meget støj. At der bliver taget for lidt hensyn til dem, der arbejder. (Medarbejder) Nogle går bare rundt og snakker med folk. (Medarbejder) Er begyndt at sende mails til kollegaen overfor, fordi dem der sidder ved siden af tysser. (Medarbejder) Man får et blik eller bliver tysset på. (Medarbejder) 10-16\n11 Visionen om at skabe et innovativt udviklingsmiljø, hvor medarbejderne samarbejdede på tværs af funktioner og projekter havde trange kår. Den dominerende arbejdsopfattelse lagde bånd på medarbejdernes adfærd og havde store konsekvenser for trivslen i det nye kontormiljø. Det medførte en hæmmet adfærd både arbejdsmæssigt og socialt. Hvad var ledelsens arbejdsopfattelse? I modsætning til advokatfirmaet havde it-virksomheden en fysisk indretning, der understøttede virksomhedens visioner og strategier om øget innovation. De havde indrettet åbne kontormiljøer, der kunne fremme samarbejdet i og på tværs af projekter, og cafémiljøer, mødelokaler og aflukkede rum, der gav medarbejderne mulighed for variation og fleksibilitet i arbejdsprocesserne. Men visionens strategier og mål forsvandt som dug for solen i det daglige arbejde. Nok var ledelsen flyttet med ud i de åbne kontormiljøer, men mange af lederne var ikke bevidste om/eller indstillede på at virksomhedens innovationsstrategier havde betydning for deres rolle som ledere. Ideen var jo at udviklere, servicefolk og sælgere skulle snakke mere sammen, men vi har ikke magtet at implementere det ordentligt. Vi arbejder mere i kasser end vi selv vil være ved. (Leder) Ledelsen var ikke gode rollemodeller og gik ikke forrest i forandringen af arbejdsprocesserne i organisationen. Gennem deres adfærd signalerede de, at det rigtige arbejde var individuelt og producerende og var dermed med til at fastholde medarbejderne i en gammeldags måde at arbejde på i de nye rammer. Mange af lederne havde ikke rigtigt taget de nye faciliteter i brug. De anvendte ikke projektmiljøerne og caféerne, men monopoliserede i stedet stillerummene som deres eget ekstra kontor. De tilskyndede ikke til uformelle møder og en videndelingsadfærd i rummene, men accepterede og tilskyndede gennem deres egen adfærd til en forældet arbejdsopfattelse. Det er Ikke rigtig legalt at læse avis i caféen ledelsen gør det ikke. Som om man udstiller, at man ikke laver noget. (Medarbejder) Man har glemt alt om New Ways of Working. Det handler om at sætte sig på domæner. (Leder) Innovation i praksis It-firmaet havde et stort fokus på både produkt- og procesinnovation. De vidste godt, at det var helt afgørende at understøtte produktinnovationen og sikre et bedre samspil mellem deres forskellige it-produkter. De var meget bevidste om, at det var vigtigt at skabe bedre kommunikation og samarbejde mellem salg- og supportfunktionerne og systemudviklerne, hvis de skulle kunne levere de rigtige produkter til den rigtige tid. Ligesom advokatfirmaet havde de foretaget forskellige organisatoriske omstruktureringer, der skulle understøtte et mere tværgående og fleksibelt samarbejde. Men i modsætning til advokatfirmaet havde de arbejdet langt mere strategisk med implementeringen af de nye processer. De havde endda arbejdet strategisk med en konsolidering af de organisatoriske forandringer i det fysiske arbejdsmiljø, men havde fuldstændig undervurderet den opgave, der ligger i forandringen af organisationen og medarbejdernes mindset. De organisatoriske og fysiske 11-16\n12 forandringer fik derfor begrænset betydning, og der blev skabt en kløft mellem visioner og praksis, som havde stor konsekvens for medarbejdernes trivsel i den nye organisation. Case 3 Proces-, produkt-, positionering- og paradigmeinnovation i en medievirksomhed Vi lavede det sidste casestudie i en dansk medievirksomhed, som har arbejdet strategisk med at skabe sammenhæng mellem deres vision, deres produkter, deres arbejdsformer og deres kontorindretning. Virksomheden var oprindeligt et avishus, men har for et par år siden nytænkt sit produkt, så det i dag omfatter en avis, gratisaviser, en tv-station, to radiostationer og en webavis, såkaldt flermedialitet. Så det har ændret hele virksomhedens struktur og kultur fra at journalisterne har arbejdet med deres eget produkt, til et medie (avisen) og en daglig deadline - til at journalisterne skulle arbejde med historier sammen med kolleger, til flere medier med mange forskellige deadlines. Baseret på det nye produkt og den nye samarbejdsstruktur blev lavet en fysisk kontorindretning til at understøtte samarbejdet mellem de forskellige indholdsgrupper (samfund, livsstil, sport m.fl.) og medierne. Så virksomheden skiftede fokus fra at være en avis til at være i historiefortællingsbranchen og så udnytte de forskellige mediers styrker til at fortælle historierne på forskellig vis. I dette casestudie lavede vi observationer og forskellige optællingsmetoder, hvor vi registrerede aktiviteter, snapshots (øjebliksbilleder) og bevægelser i rummet med elementer af space syntax analyser (Steen et al 2003), og vi fulgte møder. Vi interviewede 33 medarbejdere og lavede en spørgeskemaundersøgelse med 45 deltagere. Hvad så vi? I vores observationer så vi et vekslende arbejdsmønster. Vi oplevede mange spørgsmål ud i rummet, humor og grin og en fornemmelse af, at folk kendte hinanden godt. Vi så en livlig arbejdsplads med mange bevægelser i rummene, ideudveksling, koordinering, sparring, spørgsmål, fordybelse, telefoner og grin. Vi hørte larmende tastaturer, musik, tv, grin og snak. Stilhed stødte vi på i nogle af redaktionerne sidst på aftenen. Ud fra de øjebliksbilleder vi tog, kunne vi se, at den mest almindelige aktivitet på Nordjyske var samtaler/møder. Så det vi så var, at arbejde på Nordjyske Medier primært er samarbejde. Hvad sagde de? De holdninger medarbejderne og lederne gav udtryk for i spørgeskemaer og interviews lå direkte i forlængelse af vores observationer. Medarbejderne beskrev deres arbejdsopgaver som flermedielle. I spørgeskemaundersøgelsen var der 84 %, der var enige i udsagnet Flermedialitet er mit arbejde. Arbejdsmønstret blev beskrevet som meget fleksibelt, tilpasset begivenheder og historier, men også tilpasset familielivet\n13 Det der var spændende og anderledes på Nordjyske Medier i beskrivelsen af arbejde, var det strategiske fokus på uformel mødeaktivitet som en væsentlig faktor i udførelsen af arbejdet. De væsentligste to hovedaktiviteter var både for ledere og for medarbejdere, møder og uformelle møder: Uformelle møder 2 3 timer pr. dag. Uformelle møder det er jo mit arbejde. Bruger lang tid på uformelle møder i rummet. Den del af arbejdet, som i de to foregående casestudier blev opfattet som spildtid, var her en bevidst arbejdsstrategi, som medarbejderne talte om med selvfølgelighed. I spørgeskemaundersøgelsen erklærede 66 % sig enige i udsagnet Uformelle møder, det er jo mit arbejde. Og arbejdet blev beskrevet som at bevæge sig rundt i huset: Løber meget rundt i huset. Pisker lidt rundt 1-1 ½ time. Mit arbejde er meget gående. Arbejdet blev beskrevet som mange forskellige aktiviteter: Formel mødeaktivitet, uformelle møder, at læse og besvare mails, at være ude af huset, at skrive, at tale i telefon, at redigere, at lave administrative opgaver, radioindslag, tv-indslag og fotoopgaver. Og de aktiviteter foregik mange forskellige steder: rundt i medievirksomheden, i mødelokaler, i kantinen, i rygerummet, hjemme, ude i felten på opgave, ved skrivebordet m.v. Deres arbejdsopfattelse var, at alle arbejdsopgaver var lige rigtige, og alle arbejdssteder var rigtige arbejdssteder. Hvad var ledernes arbejdsopfattelse? Ledernes arbejdsopfattelse var identisk med medarbejdernes. At arbejdet består af mange forskellige aktiviteter og kan foregå alle mulige steder. Derudover havde ledelsen på medievirksomheden været helt bevidste om, at hvis de skulle lykkedes med at få deres nye produkt flermedialiteten til at fungere var det helt nødvendigt at få ændret mentaliteten på virksomheden. Og hvis de skulle have ændret mentaliteten var de nødt til selv at gå forrest ikke bare i ord, men også i handling. Hun (ledende redaktionschef) er også en spillende træner hun går forrest. Er journalist fra en avis. Så når folk sagde, at det kan de ikke, så gik hun i gang med at lære det hvis nogen skal se dumme ud kan det lige så godt være mig. Så hun viser vejen og får tingene til at lykkes. (Medarbejder) 13-16\n14 Så lederne indgik i den nye måde at arbejde på. Både gruppelederne og den øverste ledelse arbejdede journalistisk med både historier og flermedialitet og så arbejdede de også helt bevidst med arbejdsopfattelsen. Man skal vise at man tror på det, at man tager det på sig.. Man har selv et ansvar man skal selv virke begejstret, og komme med gode ideer. (Leder) Arbejdsmæssigt er det lykkedes at få overbevist folk om at samarbejde er vigtigt et opgør mod traditionen om the lonely writer, så hele gruppeideen er lykkedes. Det er også lykkedes at der er folk, som har deres identitet i flere medier ikke kun fx en avis identitet. Som før var avisskribenter og som nu også synes det er sjovt at lave tv.(leder) Og selvom ledelsen i medievirksomheden havde arbejdet meget bevidst strategisk med en ny indretning, der skulle understøtte den nye arbejdsform, havde de en erkendelse af, at de fysiske rammer ikke gør det i sig selv, men at ledelsen skal være sig sit ansvar bevidst som rollemodel og coach, fejle og prøve sig frem, og allervigtigst: gå forrest: XXX Mediehus som også ville arbejde med flermedialitet har fået et stort nyt fint hus til det. Men problemet for dem er, at de ikke har fået vænnet folk til tanken. Folk tænker ikke flermedielt der er stadig faste grænser mellem medier i hovederne på dem. De har heller ikke lederne til det det er fagligt dygtige ledere, men de kan ikke coache. Og huset kommer til at indgyde ærefrygt man tror ikke, at man bare kan prøve sig frem, man tror at alt skal være lige så perfekt som bygningen, stort og forkromet fra start. (Leder) Innovation i praksis På medievirksomheden har man arbejdet med alle fire aspekter af innovation: Innovation i produktet, processen, positionering og paradigme. De nye produkter har medført en helt ny arbejdspraksis i medievirksomheden, som kræver samarbejde og videndeling og det er lykkedes at ændre medarbejdernes mentale model for hvad rigtigt journalist arbejde er. At innovationsprocessen er lykkedes hele vejen rundt skyldes i høj grad det ledelsesmæssige fokus på paradigmeinnovation. Og erkendelsen af at ledelsens egne signalværdier og egen adfærd er helt afgørende for om man kan lykkedes med innovation i praksis. Konklusion De tre videnvirksomheder, som danner grundlag for denne artikel, har alle på hver sin måde arbejdet med innovation, men kun i medievirksomheden har man arbejdet helhedsorienteret med både produktinnovation, procesinnovation, positioneringsinnovation og paradigmeinnovation. Og man har arbejdet bevidst med ledelsesadfærden i forhold til alle innovationselementer. De fleste er enige om, at innovation er en vigtig parameter for at sikre en førerposition i den globale økonomi, men der er en stor risiko for at innovationen ikke lykkedes, hvis ledelsen undervurderer hvor stor en forandringsproces, der er tale om. Det handler ikke 14-16\n15 kun om at opfinde nye produkter og tjenester, lancere dem på en ny måde eller nytænke de interne strukturer. Det handler i endnu højere grad om at arbejde med paradigmeinnovation og ledelsesrolle og adfærd. Vores casestudier viste en klar sammenhæng mellem lederne og medarbejdernes arbejdsopfattelse. I alle casevirksomhederne var der overensstemmelse mellem medarbejdernes og ledernes opfattelse af arbejde. Det tyder på, at de signaler lederne sender gennem deres egen praksis har stor betydning for, hvordan medarbejderne tænker og handler i arbejdssituationen. Det rejser nogle vigtige spørgsmål. For hvad nu hvis det rigtige arbejde kun fylder 20 % af arbejdsdagen? Hvordan påvirker det så, hvordan man arbejder resten af tiden? Føler man sig ineffektiv? Og har man derfor altid travlt med at komme tilbage til det rigtige arbejde? Hvis det er et signal om, at arbejdsopfattelsen hos ledelse og medarbejdere i danske videnvirksomheder modarbejder ideudvikling og innovation står vi med et alvorligt konkurrencemæssigt problem. For at blive en innovativ virksomhed i alle henseender er det afgørende at anerkende at processerne til at skabe kvalitet i videnprodukterne også er arbejde. Og måske også arbejde med en bredere definition af begrebet effektivitet. Den eneste måde det kan lade sig gøre på er ved at ledere arbejder med deres egen arbejdsopfattelse og deres egen praksis: For hvad er effektivitet i et vidensamfund? Er det de samme ting, man skal vægte som i et industrisamfund? Hvad er produktet i et vidensamfund? Hvis produktet er viden, behøver det så have en fast form? Kan man forestille sig, at effektivitet er at udveksle ideer med andre, og at et produkt måske endda kan være et uformelt møde, fordi det giver en højere kvalitet i forhold til kunder og klienter? I så fald er det vigtigt at få bragt arbejdsopfattelsen ind på den ledelsesmæssige dagsorden\n16 Referencer Bjerrum & Aaløkke (2005): The office as a strategic artefact for knowledge sharing? Paper på The 6th international Learning and Knowledge Conference,Trento, Italien Denzin, N.K & Lincoln, Y.S. (Eds.) (1994) Handbook of Qualitative Research. Thousand Oaks, California: Sage. Du Gay, Paul (1996) Consumption and Identity at Work. London: Sage Francis, Dave & John Bessant (2005) Targetting innovation and implications for capability development Technovation, 25, pp Garsten, Christina (1994) Apple world: Core and Periphery in a Transnational Organizational Culture. Sth.: Department of Social Anthropology, Stockholm University Hammersley & Atkinson (1997) Ethnography. Principles in Practice. London: Routledge. Holy, L. and M Stuchlik (1983). Actions, norms ans representations: Foundations of anthropological inquiry. Cambridge, Cambridge University Press. Husman, Tina Brandt (2006) Hvordan er det lige vi skal forholde os til det der innovation? Dansk Industri Kolind, Lars(2006) Kolind Kuren. Aarhus: JyllandsPostens Forlag. Kunda, Gideon (1992) Engineering culture: control and commitment in a high-tech corporation. Philadelphia, Pa.: Temple University Press Kvale, S. (1996) Interviews: An Introduction to Qualitative Research Interviewing Thousand Oaks, Sage. Radich, Frank, Louis Printz & Andrs Drejer (2006) Innovation i Videnvirksomheden teorier om strategisk ledelse. Århus: Academica Schensul, J. & LeCompte, M. (1999) Designing and conducting ethnographic research. Walnut Creek, California: AltaMira Press. Spradley, J. P. (1980) Participant Observation. New York, Holt Rinehart and Winston. Steen, J., Blombergsson, M., & Wiklander, J. (2003): Useful buildings for office activities. Royal Institute of Technology, Sweden. In Facilities 2005 vol. 23 number 3, page Tashakkori, A. & Teddlie, C. (2000) Mixed Methodology. Combining Qualitative and Quantitaive Approaches. Applies Social Research Methods. Thousand Oaks, California: Sage. Wadel, C. (1991). Feltarbeid i egen kultur: en innføring i kalitativ orientert samfunnsforskning. Flekkfjord, Seek\nArbejdsopfattelsens betydning. for videnarbejdspladsen? 4.2. 1. Indledning\nArbejdsopfattelsens betydning Arbejdsopfattelsens betydning for videnarbejdspladsen? af innovationschef Eva Bjerrum, eva.bjerrum@alexandra.dk og researcher Anne Bøgh Fangel, anne@alexandra.dk, Alexandra\nNy kontorindretning et videndelingsværktøj eller bare smart?\nNy kontorindretning et videndelingsværktøj Ny kontorindretning et videndelingsværktøj eller bare smart? af Eva Bjerrum, eva.bjerrum@alexandra.dk og Anne Bøgh Fangel, abh@daimi.au.dk, Center for New Ways\n31/9 understøtter ikke muligheden for det tilfældige møde, opbygningen af det faglige fællesskab og den gensidige inspiration.\nNOTAT Dato Børne- og Ungeforvaltningen Skoleafdelingen Opsamling på fokusgruppeinterview med skoleledere 1. I hvilken grad har 31-9 understøttet skolens arbejde med at virkeliggøre folkeskolereformens\nPartnerstyringsmodeller KURSER. MAGASIN FOR ADVOKATVIRKSOMHEDER 4 december 2012. - Interwiev med Peter Appel om vejen til partnerskabet\nErhvervsjurister i Advokatbranchen - tre bud på vejen ind Rating Systemet - pro et kontra Dialogmøder - reportage fra Næstved Bestyrelsesmedlemmerne fortæller - tanker om bestyrelsesarbejdet Reportage\nStandard Medarbejderundersøgelse. Udarbejdet af Boligselskabernes Landsforening og sermo analyse\nStandard Medarbejderundersøgelse Udarbejdet af Boligselskabernes Landsforening og sermo analyse 2012 Medarbejderundersøgelse: Trivsel og ledervurdering I boligorganisationen vil vi gerne undersøge om vores


Seeland Heat jakke\nSeeland Heat jakke - Black\nPREORDER - Næste levering Midt november\n20 denier poly-strik\nPadding: 80 g\nGenerelt om Seeland:\nSeeland er mærket til jægeren eller friluftsentusiasten, der søger et slidstærkt produkt med masser af funktionalitet. Seeland International A/S har med sit hovedsæde i Greve, udviklet en lang række produkter, der alle sammen udmærker sig til de nordiske forhold. Udover mærket Seeland, ejer de også mærker som Härkila og Decoy. Udover deres popularitet på det danske marked, har Seeland også kunder i store dele af Europa, samt Canada og Rusland. Med Seeland er du klædt godt på hvad end du skal på, pürschjagt, fasanjagt, andejagt eller bare en tur ud i skoven. Et af Seelands mest populære produkter er deres knive, som kommer med mange forskellige funktionaliteter og forskellige størrelser.\nLidt om knivloven:\nKnive og blankvåben m.v. må ikke bæres eller besiddes på offentligt tilgængelige steder, uddannelsessteder, i ungdomsklubber, fritidsordninger og lign., medmindre det sker som led i erhvervsudøvelse eller til brug ved jagt, lystfiskeri eller sportsudøvelse eller har et andet lignende anerkendelsesværdigt formål. – Det kræver tilladelse fra polititet at erhverve, besidde, bære eller anvende:\nSkarpe eller spidse våben, hvis klinge overstiger 12 cm.\nKnive med tværstillet greb beregnet til stød.\nSpringknive og springstiletter.\nFaldknive og faldstiletter.\nFoldeknive med todelt skæfte, hvis klinge kan foldes ud ved brug af én hånd (butterflyknive).\nKnive, der er konstruerert til at hænge om hals eller skulder, og som fra denne placering kan trækkes ved brug af én hånd.\nKastestjerner, kasteknive, kasteøkser og lign.\nKårdestokke og andre blankvåben, der fremtræder som en anden genstand.\n”Vores jagtudstyr og tilbehør udspringer af traditionelle designs, som har stået tidens prøve. Detaljer, kvalitet og funktionalitet vil altid have højeste prioritet.” – Seeland.\nAltid godt udstyr til din tur:\nMed Seeland får du altid solide, slidstærke produkter med øje for funktionaliteten. En kniv er typisk et af de vigtigste redskaber når man skal begive sig rundt ude i naturen, hvad end det er til jagt, fiskeri eller trekking. En kniv fungerer som multitool til den aktive friluftsentusiast, og det er altid vigtigt at have et ordenligt værktøj ved hånden – det gør det både sjovere og mere sikkert. Med en kniv fra Seeland har du et værktøj af højeste kvalitet hver gang.\nSeeland har en bred vifte af professionelle produkter til både den aktive, og den stillesiddende jagtform. Skal du på trekking tur og mangler fodtøj der kan modstå lidt af hvert, anbefaler vi her hos Thehuntingshop, Seelands Hawker støvler. Skal du på en lang jagt i vådt terræn eller gennem buske og tæt vegetation, har Seeland også de utroligt populære gummistøvler fra serien Countrylife. Med stødabsorberende Seeland Shock-eliminator-indersål, EVA-mellemsåler og Seeland Diamond-neoprenforing, gør gummistøvlerne sig perfekt til jagten hvor man skal gå langt.\nGodt udstyr er en nødvendighed når man skal ud i naturen, hvad end det er trekking, jagt eller fiskeri. Jagtbeklædning fra Seeland er designet til professionelle jægere, og kombinerer holdbarhed, alsidighed og detaljeorientering, for at hjælpe dig med at takle ekstreme vejrforhold. Vi har alt hvad du behøver, lige fra støvler til jakker så du kan forberede dig til din næste jagt eller trekkingtur. Med jagtbeklædning fra Seeland er du sikret topkvalitet og gennemtestede produkter designet specielt til jagt. Skal du på jagt eller trekkingtur i ustadigt vejr, kan du med fordele prøve Seelands populære serie, Key-point Active der med sit slidstærke materiale og vandtætte membran, udmærker sig perfekt til det nordiske terræn og vejrforhold. Seeland tilbyder ligeledes jagttøj til den lidt finere jagt, fællesjagten eller godsjagten. Prøv eksempelvis en af Seelands mange fine skjorter eller pullovers, så du kan se præsentabel ud til jagtmiddagen. Både skjorter og pullovers gør sig også glimrende som mellemlag til kolde måneder.\nUanset hvad dit formål er med en tur ud i det fri kan du være helt sikker på, at Seelands jagtbeklædning, outdoor-tøj eller fodtøj kan modstå hvad end friluftslivet må kaste efter dig.\nHer hos Thehuntingshop.dk sælger vi kun produkter som vi selv vil bruge, og i den forbindelse, kan stå inde for. Med produkter fra Seeland er du sikret topkvalitet med fokus på de funktionelle egenskaber der hører sig til når det kommer til jagtbeklædning, outdoor-tøj og værktøj til friluftsentusiasten. For at du får absolut mest ud af dit nye Seeland jagttøj, har vi her hos Thehuntingshop.dk en størrelsesguide så du får den helt korrekte pasform.\nSe flere produkter fra Seeland.\nHawker Shell jakke - PRYM1® Woodland\nKeeper skjorte - Classic green\nWool Felt insole Lady 8mm\nHawker Stalking sok\nTags: Seeland, Heat, jakke


Ferieophold i Grenaa\nSkønne sommerhuse, som er beliggende i Gjerrild Nordstrand i et særdeles naturskønt område med både skov og strand ca. 15 km nord for Grenaa. Området er centralt beliggende fra både Jylland og Sjælland, da man via Mols-Linien har kort transport fra Sjælland til området.\nHusene ligger meget ugenert i ca. 600 meter gåafstand fra stranden, som er en særdeles flot badestrand med mulighed for havfiskeri direkte fra stranden. Ved kørsel i bil ad offentlige veje er afstanden til stranden ca. 1 km. Alle huse er placeret, så der er en smuk udsigt over det flotte landskab og området er indrettet, så det naturlige landskab trækkes helt ind på den enkelte matrikel.\nDer forefindes vaskemaskine og opvaskemaskine i husene.\nHusdyr: Ikke tilladt**\nDer er højstol og weekendseng\nAdresse: Strandsletten, 8500 Grenaa\nBemærk at der ikke forefindes liggestole og parasoller i husene.\n*Husene er udstyret med en hems, hvor der er plads til to børn.\n**Pr. 1. september 2022 er det tilladt at medbringe 1 hund i 1 af vores ferieboliger. Vi opkræver 375 kr. ekstra for rengøring, hvis man har hund med.\nVi har flere feriehuse i Grenaa. Antal og fordeling af sovepladser er fuldstændig ens i alle huse, dog varierer farver og indretningen en lille smule i hvert hus, ligesom beliggenheden også varierer.\nSe billeder af feriehusene\nDjursland byder på mange ferieoplevelser for både børn og voksne og indenfor en radius af ca. 50 km. kan man nå:\nhyggelige Ebeltoft med Fregatten Jylland\nAarhus by og kunstmuseet Aros (dog ca. 65 km)\nNu også mulighed for at købe\nEr du interesseret i at få dit eget fritidshus eller en grund, hvor du kan bygge på? Så har du nu mulighed for at købe et af Det Faglige Hus' fritidshuse eller byggegrunde i Gjerrild Nordstrand. Priserne er ekstra attraktive når du er medlem i Det Faglige Hus. Læs mere om køb af huse og grunde i Gjerrild Nordstrand.\nVælg den uge du kunne tænke dig at benytte feriehuset ved at trykke på 'Ankomst'. Udfyld resten af formularen og send din forespørgsel, så kontakter vi dig og undersøger om huset er ledigt i den ønskede uge. Det er kun muligt at booke ophold lørag til lørdag.


Ventura onlinebutik på Xtremeinn\nSørg for at tjekke det bedste udvalg af udstyr fra Ventura. Det kunne ikke være nemmere at søge og købe online og dine valgte varer bliver endda leveret direkte til din dør. De fleste af vores produkter afsendes inden for 24 timer fra bestilling. Som autoriseret forhandler af Ventura har vi en omfattende viden og indsigt i vores produkter og vi kan give dig den nødvendige uddannelse omkring brugen af vores produkter. Du får den bedst mulige service når du har brug for den. Vi mener at en stor del af at sørge for din tilfredstillelse har at gøre med at du kan stole på at dine informationer forbliver fortrolige og sikre. Vi ønsker at du skal være 100% tilfreds med dit køb. Og som om det ikke var nok i sig selv kan du endda sende enhver vare tilbage indenfor 30 dage hvis du ikke er tilfreds med købet. Køb ekstreme_sportsgrene til konkurrencedygtige priser hos xtremeinn. Hurtig levering og sikker betaling hos xtremeinn. Hvis du har spørgsmål kan du kontakte vores venlige kundeserviceteam som med glæde vil hjælpe.


Bent Hansen - ting\n290 kr 29990 kr\nVegas-puden fra Bent Hansen drejer sig om tekstur. Disse superbløde corduroy-stribede puder er både retro og moderne på samme tid. En perfekt tilføjelse til enhver seng, sofa eller lænestol.Mål: H 43 cm x L 60 cm.Vegas kommer i farverne: Garden - Stone - Dark Brown - Antracit - Bottle Green - Sand\nUp The Wall er et fleksibelt hyldesystem, der inviterer kunden til lave sin egen, unikke hylde. Hylderne sælges i pakker med en kort og en lang hylde, der tilsammen danner et asymmetrisk kryds.Saml flere sæt hylder, som du ønsker, og skab din egen unikke opbevaringsløsning tilpasset dine behov. Bæreevnen er 5 kg.Mål:Lang hylde: B 29 cm (30 cm)* x L 74...\nDen herlige og stilrene Primum Sofa uden armlæn i Davos læder tilbyder en behagelig siddeplads efter en lang dag, uden at den fylder for meget. Sofaen der egner sig til to personer, er perfekt til de små stuer eller som en hyggelig tilføjelse til lounge-områder eller venterum. Som alle stolene i Primum-kollektionen tilbyder denne skønne to-personers sofa...\nBent Hansen Primum Sofa U. Arm Adrian\nDen elegante og stilrene Primum Sofa uden armlæn tilbyder en behagelig siddeplads efter en lang dag, uden at den fylder for meget. Sofaen der egner sig til to personer, er perfekt til de små stuer eller som en hyggelig tilføjelse til lounge-områder eller venterum. Som alle stolene i Primum-kollektionen tilbyder denne skønne to-personers sofa en unik...\nBent Hansen Primum Sofa U. Arm Zenso\nDen herlige og stilrene Primum Sofa uden arme i Zenso læder tilbyder en behagelig siddeplads efter en lang dag, uden at den fylder for meget. Sofaen der egner sig til to personer, er perfekt til de små stuer eller som en hyggelig tilføjelse til lounge-områder eller venterum. Som alle stolene i Primum-kollektionen tilbyder denne skønne to-personers sofa en...\nBent Hansen Primum Sofa M. Arm Zenso\nDen herlige og stilrene Primum Sofa i Zenso læder tilbyder en behagelig siddeplads efter en lang dag, uden at den fylder for meget. Sofaen der egner sig til to personer, er perfekt til de små stuer eller som en hyggelig tilføjelse til lounge-områder eller venterum. Som alle stolene i Primum-kollektionen tilbyder denne skønne to-personers sofa en unik...\nBent Hansen Primum Sofa M. Arm...\nDen herlige og stilrene Primum Sofa i Hallingdal stof tilbyder en behagelig siddeplads efter en lang dag, uden at den fylder for meget. Sofaen der egner sig til to personer, er perfekt til de små stuer eller som en hyggelig tilføjelse til lounge-områder eller venterum. Som alle stolene i Primum-kollektionen tilbyder denne skønne to-personers sofa en unik...\nBent Hansen Primum Sofa M. Arm Davos\nDen herlige og stilrene Primum Sofa i Davos læder tilbyder en behagelig siddeplads efter en lang dag, uden at den fylder for meget. Sofaen der egner sig til to personer, er perfekt til de små stuer eller som en hyggelig tilføjelse til lounge-områder eller venterum. Som alle stolene i Primum-kollektionen tilbyder denne skønne to-personers sofa en unik...\nDen herlige og stilrene Primum Sofa tilbyder en behagelig siddeplads efter en lang dag, uden at den fylder for meget. Sofaen der egner sig til to personer, er perfekt til de små stuer eller som en hyggelig tilføjelse til lounge-områder eller venterum. Som alle stolene i Primum-kollektionen tilbyder denne skønne to-personers sofa en unik kombination af...\nBent Hansen Primum Lounge Chair U....\nBent Hansen Primum Lounge Chair M....\nGrundet stolens velpropositionerede form har Primum Chair i Davos læder charmeret sig vej igennem og ind i markedet for konference- og spisebordsstole. Trådnettet i ryggen af stolen justerer sig efter din ryg og tilbyder perfekt støtte uanset din kropstype. Spisebordsstolen kommer både med og ude arme, og du kan vælge mellem drejestel, fast stel, hjulstel...\nBent Hansen Primum Chair U. Arm...\nGrundet dens velpropositionerede form har Primum Chair charmeret sig vej igennem og ind i markedet for konference- og spisebordsstole. Trådnettet i ryggen af stolen justerer sig efter din ryg og tilbyder perfekt støtte uanset din kropstype. Spisebordsstolen kommer både med og ude arme, og du kan vælge mellem drejestel, fast stel, hjulstel eller det helt...\nGrundet dens velpropositionerede form har Primum charmeret sig vej igennem og i markedet for konference- og spisebordsstole. Trådnettet i ryggen af stolen justerer sig efter din ryg og tilbyder perfekt støtte uanset din kropstype. Spisebordsstolen kommer både med og ude arme, og du kan vælge mellem drejestel, fast stel, hjulstel eller det helt almindelige...\nBent Hansen Primum Chair M. Arm Davos\nGrundet stolens velpropositionerede form har Primum Chair charmeret sig vej igennem og ind i markedet for konference- og spisebordsstole. Trådnettet i ryggen af stolen justerer sig efter din ryg og tilbyder perfekt støtte uanset din kropstype. Spisebordsstolen kommer både med og ude arme, og du kan vælge mellem drejestel, fast stel, hjulstel eller det...\nGrundet stolens velpropositionerede form har Primum Chair i Adrian læder charmeret sig vej igennem og ind i markedet for konference- og spisebordsstole. Trådnettet i ryggen af stolen justerer sig efter din ryg og tilbyder perfekt støtte uanset din kropstype. Spisebordsstolen kommer både med og ude arme, og du kan vælge mellem drejestel, fast stel,...\nDen smukke Plaited bænk egner sig helt perfekt ude i entréen; et praktisk, men elegant stykke interiør der tilbyder en behagelig siddeplads mens du binder dine sko. Plaited er et design af Bent Hansen Studio, som i den grad blev inspireret af de skønne træmøbler fra 1960'erne med webbing i naturlige materialer. Bænken er tilgængelig i sort nylong, eller...\nDen skønne NO. 9 Puf er perfekt til dig der ønsker at matche din puf med dine skønne, farverige puder fra NO. 9 pude-kollektionen. Puffen er tilgængelig i 20 forskellige farver, og er af det elegante stof, der er en blanding af bomuld og velour.\nBent Hansen Adamant lysestage Black\nDen skønne lysestage, Adamant fra Bent Hansen, er designet af Mikkel Bech Nielsen og er fremstillet i støbejern, hvilket giver stagen et rustikt og industrielt udtryk. Adamant er sandstøbt, og får derfor en smuk, unik overflade skabt af de små sandkorn. Mål: H 11 x B 16 x L 21 cm. Vægt: 2,4 kg.\nBent Hansen Otto Zenso 2 Sort\nBent Hansen Otto Adrian\nKubisk puf fra Bent Hansen. Puffen er lavet af anilin læder af europæiske huder. Læderet indeholder alle de naturlige karakteristika ved animalske huder, såsom synlige insektbid og ar. Otto er en lille, blød puf med et diskret elastiskbånd i toppen. Puffen er fyldt med skumperler, der giver det lille møbel et behageligt look og god komfort. Mål: L 40 x...\nLækker puf fra Bent Hansen. Puffen er lavet af anilin læder af europæiske huder. Læderet indeholder alle de naturlige karakteristika ved animalske huder, såsom synlige insektbid og ar. Marokko er en skandinavisk nyfortolkning af den traditionelle nordafrikanske puf. Kun et lille gummibånd i toppen bryder Marokkos pæne overflade, der skjuler alle...\nMarokko Zenso 2 er en lækker puf fra Bent Hansen. Puffen er lavet af semi anilin læder af sydamerikanske huder. Læderet er gennemfarvet og fremstår semi-mat, hvilket giver det et eksklusivt og elegant udtryk.Marokko er en skandinavisk nyfortolkning af den traditionelle nordafrikanske puf. Kun et lille gummibånd i toppen bryder Marokkos pæne overflade, der...


Af: Trisse Gejl, Liselotte Krogager (læst af)\nHele livet har Harald Hügler været vant til at få det sidste ord. Og ikke bare i de anmeldelser og klummer, han har skrevet på avisen, men også derhjemme, hvor familiens samvær har været domineret af hans markante holdninger om overgrebene på de gode, gamle danske værdier og truslen fra de fremmede.\nDen eneste, der har taget kampen op mod hans diktatoriske facon, er datteren Helle. Indtil han også over for hende gik for vidt. For siden Harald for fem år siden skrev en ætsende anmeldelse af Helles nye roman, har de ikke talt sammen. Og nu da han er gået på pension, må han indrømme over for sig selv, at han savner hende.\nSvigerdatteren, Birgitte, vil gerne hjælpe, men et velment forsøg på at skabe et nyt fælles grundlag for familielivet udløser i stedet en katastrofe, der kaster alle Haralds stærke meninger tilbage i synet på ham selv.\n9 timer 34 minutter


Skriftlig fremsættelse (1. februar 2001) - B 105 - retsinformation.dk\n2000/1 SF B 105 Gældende\nSagsforløb 2000/1 BF 105\nSkriftlig fremsættelse (1. februar 2001)\nUdenrigsministeren (Mogens Lykketoft):\nForslag til folketingsbeslutning om tiltrædelse af aftale om handel, udvikling og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Sydafrikanske Republik på den anden side.\n(Beslutningsforslag nr. B 105).\nSamarbejdsaftalen med Sydafrika udgør et vigtigt skridt i retning af øget samarbejde mellem EU og Sydafrika.\nSamarbejdsaftalen blev undertegnet i Pretoria den 11. oktober 1999. Aftalen træder i stedet for samarbejdsaftalen mellem EF og Sydafrika af 1994.\nFormålet med aftalen er at styrke de bestående forbindelser mellem parterne på grundlag af gensidighed. Aftalen sigter på at etablere en politisk dialog, at støtte Sydafrikas bestræbelser for at forbedre det økonomiske og sociale grundlag for omstillingsprocessen fra apartheid til demokrati samt at styrke de handelsmæssige og økonomiske forbindelser ved en liberalisering af samhandlen med varer, tjenesteydelser og kapital. De vigtigste elementer i aftalen er en regelmæssig politisk dialog på bl.a. ministerniveau samt gennemførelse af en gradvis og gensidig liberalisering af varesamhandelen og af samhandelen med tjenesteydelser i overensstemmelse med Verdenshandelsorganisationens (WTO s) bestemmelser og med en vis asymmetri til fordel for Sydafrika.\nRespekten for de demokratiske principper samt for menneskerettighederne udgør et væsentligt element i aftalen. I tilfælde af den ene parts misligholdelse vil den anden part i medfør af aftalens bestemmelser kunne træffe passende foranstaltninger i medfør af folkeretten. Manglende overholdelse af aftalens væsentlige elementer vil således kunne føre til en suspension af aftalen.\nIdet jeg i øvrigt henviser til bemærkningerne til forslaget, og idet jeg kan tilføje, at tiltrædelsen ikke vil medføre statsfinansielle udgifter, skal jeg tillade mig at anbefale det til det Høje Tings velvillige behandling.


6 underholdende YouTube-kanaler til de 10-12 årige | Telenor\nYouTube kan være en guldgrube, når det kommer til underholdning, tips og tricks og decideret horisontudvidende indhold. Men på YouTube er der også en masse indhold, som ikke egnet til børn og unge. Derfor anbefaler vi 6 gode YouTube-kanaler, som med garanti vil underholde din tween.\n21-årige Alexander Husum er underholdningens mester, hvilket hans mange priser til Guldtuben og hans omkring 300.000 abonnenter tydeligt viser. Hos Alexander handler det mest om at have det sjovt og at få et godt grin, som for eksempel når Alexander pranker sine venner eller laver skøre sketches. Det er dog ikke kun gak og løjer på kanalen. Her er der også plads til historier, om hvordan Alexander spurgte sin kæreste om de skulle komme samme eller videoer om alle de ting han ikke forstår ved piger.\nHvis du er nervøs for, at din tween-datter eller søn bliver suget ind i internettets og de sociale mediers forestilling om, at alting skal være perfekt, så er Danmarks succesfulde YouTuber, Kristine Sloth præcis den modgift både du og dine børn kan gøre brug af. Hver dag giver Kristine nemlig en del af sig selv til sine følgere, når hun italesætter det at have angst, sandheden om menstruation, og hvilke tanker man gør sig, når man skal flytte hjemmefra.\nDR3 er i superligaen, når det kommer til YouTube-indhold, der har noget til både tweens, teens og unge voksne. DR3 gør sig i alt fra sketches om højaktuelle emner som curlingforældre og blokpolitik til guides om at overleve skolestart, samt videoer der udfordrer vores allesammens fordomme. DR3s indhold henvender sig helt klart mest til de 12-årige og opefter, men for dem er der til gengæld også både ekstremt underholdende og informativt indhold at hygge sig med.\nHvis dit barn er mere interesseret i mad end politik, så er der heldigvis et væld af underholdning i den kategori også. Hos Coops GoCook laver pizzakokken Gorm Wisweh og Micki fra Den Store Bagedyst og Det Ultra Sorte Kageshow mad, der ofte har et grønt og klimavenligt fokus. I videoerne bliver man taget i hånden af de to kokke, der tager en igennem processen for hver ret, så man bliver godt rustet til at lave den selv. Og nogle gange får de to skøre værter besøg af ivrige børnekokke, der uden at blinke går med på at snyde deres kødspisende og intetanende forældre til spise retter, som er både klimavenlige og vegetariske.\nFeminisme, demokrati, girl power og videnskab i alle former. Den amerikanske komiker og skuespiller Amy Poehlers YouTube-kanal har det hele. I samarbejde med en lang række andre stærke kvinder producerer hun videoer om alt fra seje og stærke kvinder til, hvorfor det er vigtigt at stemme til valgene, og hvordan vi kan hjælpe hinanden med at løse klimakrisen. Derudover er der også en lang række undervisningsvideoer om matematik og hvordan man bør opføre sig på sociale medier. Kanalen er naturligvis på engelsk, men alle videoer har engelske undertekster, hvilket gør det nemmere både at følge med og at lære nye ord.\nAnimal Planet er ikke længere kun for dem med flow-tv. På YouTube har den prisvindende og lærerige kanal nemlig sin helt egen platform. Her er både plads til sjove videoer med nuttede dyr, der falder over deres egne ben, samt klip fra andre programmer om dyrlæger, forskere og dyreelskere, der alle tager dig med på eventyr i dyrerigets mangfoldige verden.


Hvad kendetegner et anpartselskab? | Klinterne ved Djurslands kyst\nMange mennesker går med en drøm om at starte deres eget firma og leve drømmen ud som selvstændig og være deres egen herre, samt gøre lige det de ønsker. Sådan er det for de fleste ikke det der kommer til at ske. At være selvstændig er derimod hård arbejde, få penge i en måske lang periode og i værste tilfælde kan man gå konkurs, hvis det viser sig at drømmen ikke er bæredygtig. Derfor er det vigtigt at man fra start vælger den rigtige selskabsform, som i tilfælde af at det ikke går medfører de færreste konsekvenser for dig personligt og de næste mange år fremover. * Derfor er det en god ide at søge råd og vejledning hos enten en advokat eller hos en revisor om hvilken selskabsform du bør vælge så risikoen er så lille som mulig. Det er ikke nogen lille beslutning. Har du valgt at stifte et personligt ejet firma, kan du risikere at skulle gå fra hus og hjem og ikke de næste mange år kan få en fornuftig økonomi med mindre at du får gældssanering.\nEt kendetegn ved et anpartselskab er at det er relativt billigt at stifte et ApS. Det kan stiftes af en eller flere personer og pr. lov skal samtlige ejere skrives ned i en ejerbog. Der er begrænset hæftelse. Et ApS skal noteres hos Erhvervs- og Selskabsstyrelsen og det koster 670 kr. Uanset om du vælger at stifte et anpartselskab eller et A/S, bør du overveje at stifte et holdingselskab samtidig. Fordelen ved et holdingselskab er at det har skattemæssige fordele og du kan overføre penge fra et selskab til et andet hvilke er en fordel, hvis du har overskud i et og underskud i et andet selskab.\nDet er nemmest hvis du stifter et holdingselskab samtidig med at du stifter et ApS. Du kan nemlig bruge de penge du har brugt på holdingselskabet på samtidig at stifte dit driftselskab, dit ApS.\nHvis du har et ApS er du lovligt forpligtet til hver år at lave en årsrapport og som skal godkendes som udgangspunkt af en revisor.\nEt ApS skal have et direktion og du kan vælge også at have en bestyrelse, men det er ikke et krav.\nForrige artikel To grunde til at overveje et lån\nNæste artikel Sex i det fri – hvad bør jeg vide?


Half A Heart (1D) - kapitel 10 - Movellas\n"Hun siger mavser, i stedet for maver!" grinte Niall. Det fik selvfølgelig mig til at grine, for det havde jeg jo sagt inden hun havde. Men fordi jeg ikke var så gode venner med den her cykel faldt jeg. "Er du okay?" råbte Diana, der kom løbende hen i mod mig. Jeg ømmede mig lidt, og rejste mig så op. Jeg fik hurtigt cyklen op og stå igen. "Hvor langt igen?" spurgte Liam. "Omme bag ved bakken." svarede Diana, og klappede glad i hænderne. Enten var hun vildt glad for den strand, eller også ville hun bare vildt gerne se vores muskler.\nHun havde ret, omme bag ved bakken var der er stor strand. Men underligt nok var der kun et menneske, og det var ham der stod i kiosken. "Så er vi her. Den reneste strand på hele sjælland." udbrød Diana, og slog ud mede armene. "Hvorfor er her ikke nogen?" spurgte Zayn, og kiggede forvirret rundt på stranden. "Fordi der engang var en der var tæt på at dø her, men hun overlevede heldigvis." svarede Diana, uden at kigge på os. "Var det dig?" spurgte jeg, og smed et af håndklæderne. Hun nikkede, og lagde sit håndklæde ud på sandet.\nVi havde alle skiftet. Altså ikke foran hinanden, men inde på et lille toilet. Man skulle tro at et offentligt toilet var klamt og sådan noget, men det her var simpelt hen næsten renere end dem på hospitalet. "Hvad skete der dengang, hvor du næsten døde her på stranden?" spurgte jeg, og satte mig overfor Diana.\nJeg har fået lavet de fedeste personbilleder til den her historie. De er lavet af: Nana+Niall\nDe er helt vildt fede, og jeg glæder mig til at i kommer til at se Dianas personbillede...


Strukdir, Forfatter på Strukdir - Side 10 af 12\nDanskerne rejser i større grad til udlandet. For studerende er dette oftest for en kortere periode, eksempelvis i forbindelse med deres studie eller for et praktikforløb, hvor det for andre kan være en længere periode, på grund af arbejde eller…\nMeditation: Lær at give slip på tankerne Mange mennesker kender følelsen af at slæbe rundt på en masse tanker, der kan trække en ned, hvis man bliver ved med at gå og tænke over dem. For nogen kan det være…\nDe fleste af os har nogen gange lyst til at spise usundt, men vi vil også gerne være sunde og muskuløse. Derfor er flere kostsider begyndt at anbefale en ugentlig cheat day. Men spørgsmålet er, om cheat day er en…\nI de seneste år er der foretaget flere tests, der viser at nogle smartphones afgiver over 6 gange mere stråling end andre smartphones. Hver gang du laver din seneste statusopdatering på et af de mange sociale medier eller ringer til…


Pasning af Gummitræ (Ficus elastica) – Plant København\nPasning af Gummitræ (Ficus elastica)\nGummitræet, ficus elastica, har sin oprindelse i det sydlige Asien og Sydøastsien. I naturen vokser de sig til kæmpe store træer, men som stueplanter bliver de højest 2-3 meter høje.\nGummitræets navn henleder til at planten før i tiden blev brugt til gummiproduktion. Bladene er læderagtige, blanke og mørkegrønne med en lysere underside. Bladskederne, altså det som omslutter nye blade, er røde og visner bort når bladet har foldet sig ud. Gummitræet kommer i mange forskellige variationer, fra spidse til runde blade og fra mørkegrønne til hvidbrogede sorter.\nPasning af Gummitræ\nGummitræet trives bedst i masser af lys, men kan også tåle en mere skyggefuld vokseplads. Da vil den bare vokse langsommere, og bladene vil blive mindre. Står planten på en meget lys placering, bør den skærmes for mange timers direkte sol om sommeren. Gummitræet trives fint i almindelig pottemuld, men du kan også blande lidt perlite i jorden, for at gøre mulden ekstra luftig. Derudover kan du også overbruse planten med jævne mellemrum eller spraye bladene med vand med en forstøver for at holde luftfugtigheden oppe. Det elsker den nemlig. Lad jorden tørre let op i mellem hver vanding. Om vinteren vandes mere sparsomt.\nOm vinteren er det ikke ualmindeligt at gummitræer taber blade. Dette vil ofte skyldes for lidt lys. Så hvis du oplever bladfald, bør du flytte planten tættere på et vindue. Når det bliver forår vil planten igen skyde med nye blade, når lyset vender tilbage.\nFoto af Tiia Pakk fra Pexels\nTags: Ficus Elastica Gummifigen Gummitræ


Politiet melder klar til skolestart | Østbirk Avis - din lokale avis i det østjyske\nPolitiet melder klar til skolestart\nSkolepatrulje. Foto: Rådet for Sikker Trafik\n09. 08 2020\nMandag starter mange tusinde børn i skole. I den forbindelse gennemfører politiet en landsdækkende indsats koncentreret om skoleveje med fokus på den trafikale adfærd, hastighed samt overholdelse af brug af sikkerhedssele.\n- Det er vigtigt at køre hensynsfuldt på skolevejene, hvor tusindvis af børn færdes hver dag. Hvert år stopper vi desværre alt for mange bilister, der kører for stærkt, som har glemt at bruge sele på dem selv og deres barn eller som undlader at respektere diverse forbudsskilte ved skolerne. For sikkerhedens skyld gennemfører vi også kontroller i år, siger Christian Berthelsen, politiassistent i Rigspolitiets Nationale Færdselscenter.\n• om børnene er fastspændt i bilerne i sikkerhedssele\n• om førerne selv husker at anvende sikkerhedssele\n• Selv om dit barn ikke er klar til at cykle alene endnu, kan I bruge skolevejen til at cykle sammen, hvis trafikken er egnet til det - og dit barn er klar. Det er dig, der bedst kan vurdere det.\n• Lad dit barn køre inderst eller forrest - så kan du holde øje med det.\n• Vær opmærksom og udvis hensyn over for de andre trafikanter på vejen.\n• Vær opmærksom og udvis agtpågivenhed over for de mange nye og usikre trafikanter.\n• Sørg for at dine børn og du selv er fastspændt.\n• Overhold hastighedsgrænsen.\n• Koncentrer dig om at køre bil, når du kører bil.\n• Respekter skiltningen omkring skolerne, indkørsel forbudt og parkeringsforbud m.m.\n21.09. Hastighedskontrol i uge 39\n21.09. Frustrationerne fortsætter hos Ra...\n21.09. Molger Rideklub afholdt stævne\n21.09. 5- og 10-årsnåle i GFG lader vent...\n21.09. Humor i tilværelsen\n15.09. Test af plejepersonale i fuld gan...\n16.09. Horsens Teaterfestival aflyses\n17.09. Valg i Hansted\n18.09. RENE uger i Horsens


Johnny B's Glenmont Diner - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nFerie i Glenmont\nHoteller i Glenmont\nAktiviteter i Glenmont\nAlle restauranter i Glenmont\nRestauranter i nærheden af Johnny B's Glenmont Diner\nPopulære køkkener i Glenmont\nIndisk restauranter i Glenmont\nVegetarrestauranter i Glenmont\nBedste Hamburgere i Glenmont\nBedste Æggekager i Glenmont\nBedste Ribben i Glenmont\nAlle aktiviteter i Glenmont\nAktiviteter i nærheden af Johnny B's Glenmont Diner\nNr. 1 af 14 Restauranter i Glenmont\nKaffe på meget svage side\nDet er et fantastisk sted for mad: omeletter aldrig skuffe (spørg efter " Mark " , en skjult menu punkt). Stemningen er fantastisk, Johnny er lige kommet tilbage fra dobbelt knæ operation, og Patty er fantastisk. Servicen er god. Kaffen er dårlig i bedste fald,...vil du være mere tilfreds med te!Mere\nVi har stoppet her et par gange. Der var travlt og personalet er altid venligt. Vi ventede i et stykke tid. Deco er meget nostalgisk, 50 s stil. Du får masser af mad for pengene. Jeg har aldrig klage, kaffe kan være lidt stærkere.\nEr kommet på Johnny være's da det tog over fra Glenmont spisested. Aldrig en skuffelse. Det allerbedste Belgien vafler. Gode omeletter. Johnny er meget behagelig og medrivende såvel som alle de ansatte.\nGamle timey spisested med god mad og service ......\nUnder rejsen op til Vermont vi havde brug for et sted at stoppe for morgenmad. Efter at have checket Google Maps og vores GPS vi placeret Johnny være's Diner ikke langt fra motorvejen. Det så ud som om det uden din typiske rustfrit stål spisested....Publikum venter udenfor, hvor man kan komme i var også et godt tegn. På den inden i det var som at tage på en tur tilbage til at den 50 'erne. Masser af cool plakater, det gamle 45 min. Records og samlerobjekter fra en anden gang linjer vægge og giver dig noget at se på mens vi ventede på maden. Fordi der var en ventetid på et bord til to valgte vi derfor et par stole ved skranken. Maden var bare hvad du forventer af et spisested. Et par solrige side æg, pølser kødboller og rye ristet brød. Kaffen var meget god, og kommer i et bundløst cup. Æggene blev tilberedt ligesom jeg kan lide det em, flydende og kunne lægges op med toast. Vores servitrice høflige og venlige og sørgede for, at min kop kaffe var der altid var fuld. Steder som Johnny være's Diner er vanskeligt at finde det, når du finder et sted som dette gå hen og give dem din virksomhed. Hvor ellers kan du tage en tur tilbage i tiden.Mere\nEr teenagere elsker at stoppe på Johnny være's diner lørdag og søndag morgen. De elsker den morgenmad.\nStore portioner af god mad er der blev serveret til at du af den venlige personalet. Vi spiste morgenmad der og var godt tilfredse. Interessant indretning. Ingen problemer med at få en plads og hurtig service.\nTræd ind i de i 50 'erne og 60 'erne\nGå ind i Johnny B's er som at gå på fortiden!! Samlerobjekter overalt på væggene og loftet! En galakse menu vil gøre det udfordrende at vælge imellem! Maden er lækker og rigelig! Personalet utrolig og de meget personlige ejer vil dele historien om dette spisested,...faktisk blev kaldt den Glenmont spisested i 60 'erne!! Hvordan gør jeg det? Jeg plejede at bo der. På det tidspunkt havde de en jukeboks med han vælger på hvert bord! Det er virkelig en oplevelse! Glem ikke din $10.00 Johnny B God T-shirt på vej ud!! Gør det!!!Mere\nGodt sted at besøge for standard diner pris. Gode priser og god smag. Stedet har lokale charme med god service. Kunne bruge mindre forbedringer i renlighed, med støvede persienner gør en spekulerer på, hvor meget vægt til de detaljer. Men vil anbefale det for god...mad og dejlige retter på menuen vinsmagning.Mere\nGå til omeletter, ikke burgerne\nDet hawaiianske omelet er førsteklasses! Fritter er super god, som er den kaffe. Jeg ville have givet 5 stjerner men jeg havde en burger i dag, og blev skuffet. Pind til morgenmad mad og du vil være meget tilfreds!\nSilke City Classic\nTja, hvad kan jeg sige andet end FANTASTISK. Det er et klassisk spisested med masser af karakter, ud er der en kæde. Servitrice havde den frækhed at bede om dessert efter en fantastisk måltid, der flyttede os. Blot ønske, at vi havde sparet værelse. Vil...helt sikkert vende tilbage for at opleve. Personalet er bare meget imødekommende, griner og pjatter for at føje til charmen. Da vi skulle betale ejeren fangede vores opmærksomhed og slog op en fantastisk samtale. Helt sikkert stop hvis din i området og kun et par kilometer væk fra Thruway. 👍👍👍Mere\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Johnny B's Glenmont Diner.\nTakeaway, Siddepladser, Tjenerstab, Parkering til rådighed, Barnestole til rådighed, Accepterer American Express, Accepterer MasterCard, Accepterer Visa, Accepterer Discover, Handikapvenlig, Tager imod kreditkort\nAdresse: 21 Frontage Rd, Glenmont, NY 12077-4805\nPlacering: USA > New York (NY) > Glenmont\nTelefonnummer: +1 518-434-3761


Kina arkitektoniske hærdet sikkerhedsglas producenter & leverandører - fabrikken Supply arkitektoniske hærdet sikkerhedsglas fremstillet i Kina - HYDE\nVarmt gennemblødt hærdet glas\nVarmt gennemblødt hærdet glas Produktbeskrivelse Varmt gennemblødt hærdet glas er hærdet glas opvarmet til ca. 290ºC i varmesugende ovn for at gøre hærdet glas, der har indkapsling af nikkel sulfid til at eksplodere i ovnen, for at mindske muligheden for selvhærdet...Mere\nHerdet glasdørdør Produktbeskrivelse Brusedøre er døre, der bruges i badeværelser for at holde vand og damp inde i et bad. Det er en alternativ til shower curtains. I dag er hærdet glas det første valg til brusebad dør, på grund af sine gode...Mere\nPool hegn hærdet glas Produktbeskrivelse Swimmingpool hegn er en barriere installeret omkring svømmebassiner, for at forhindre børn, især 0-5 år gammel at komme i pool ved et uheld. Hærdet glas har gode egenskaber som robuste, holdbare og ikke-klatrebare,...Mere\n12mm hærdet trappe glas Hardware kan leveres\nHurtig detaljer: mærke: Kina Hyde glas 12mm hærdet glas til trappe, andre tykkelse kan også leveres, også hærdet ultra klar glas kan være lavet, alle kan være Fremstil pr din anmodning. Give dit hus moderne, lyse, stilfulde indtryk. Glas kan også vare længere med nogen...Mere\n10mm Tempereret Balustrade Glas Med Hardware\nHurtig detalje: Mærke: China Hyde Glas Glas tykkelse: fra 10mm til 19mm Glasstørrelse: normalt 1 * 1m, 1,2 * 1m, 1,5 * 1m eller på din forespørgsel Glas type: hærdet klart glas, lamineret glas, hærdet ultra klar osv. Emballage: styrofoam ark + karton + krydsfiner kasse...Mere\nTerrasse Balkon Railingglas\nProduktbeskrivelse: Rammeløs glasbalustrade ser ud som luksus, stilfuldt, fashionalbe og slank. Vores glasbalustrade bruger 10, 12, 15 eller 19 mm glas. rustfrit stål hardwares kan også leveres til glas balustrade indendørs, vi bruger...Mere\nBygning Trapper Tempered Glass Railing\nHurtige detaljer: Mærke: China Hyde Glass Hærdet glas, der bruges i indvendig eller udvendig bygning af bygninger som trapper hegnet railing glas. Glastykkelsen kan være 10 mm 12 mm 15 mm eller 19 mm. Hærdet glas er meget sikkert, også give...Mere\nGlas For kontor vægge\nGlas for kontor vægge, klart udsyn glas væg office system, glas office dividers og vægge, glas skillevægge, glasvægge til indvendige, office glas skillevægge. Kina Hyde glas design og skabe høj kvalitet glas kontor vægge med rimelig pris. Vi virkelig at forstå formålet med...Mere\nGlas til butik\nKina Hyde Glass laver meget glas til detailbutikker, f.eks. Glas tårn udstillingsvinduer, glas tårn skærm sager, skærm skabe, display showcases, høje skærm tilfælde, vægmonteret tilfælde, Curio frysere, glas hylder, glasarmaturer, glas kubesystem mv. Normal tykkelse...Mere\n3mm 4mm hærdet glas til beboelse\n3mm 4mm hærdet glas til bolig er udbredt på døre og vinduer, espeically på døre med trærammer. Det kan være hærdet klar glas eller hærdet mønster glas, blandt dem hærdet mistlite tynde glas og hærdet Nashiji glas er meget populære i USA 's marked.Mere\n3-19mm Hærdet Ultra Clear Glass\n3-19mm hærdet ultra klart glas Ultra klart glas kaldes også super klart glas eller krystalklar glas, det er faktisk lavt jernglas kemisk. Sammenlignet med normalt jernglas har det høj lysgennemstrømning og bedre udseende, er meget brugt til bygning til...Mere\n10mm badeværelse bruser dør klart tempereret glas\n10mm badeværelse hærdet glas Produktbeskrivelse Kunde: Fra USA Produktnavn: 10mm badeværelse hærdet glas med huller og udskæringer Farve: klart, grønt, blåt, osv. Funktion: badeværelse dør, badeværelse bruser dør, badeværelse brusebad, badeværelse glas Emballage:...Mere\nVi er kendt som en af de førende arkitektoniske hærdet sikkerhedsglas producenter og leverandører i Kina for vores kvalitetsprodukter og god service. Du er velkommen til at købe bulk arkitektoniske hærdet sikkerhedsglas fremstillet i Kina her fra vores fabrik.


Strategistrækningen omfatter Aalborg og starter på den nordlige side af Limfjorden vest for Aalborg Lufthavn og slutter øst for Bouet. På den sydlige side af Limfjorden starter strækningen øst for Hasseris Skov og slutter øst for Rørdal. Strækningen omfatter endvidere øen Egholm, er 49,0 km lang og ligger i Aalborg Kommune.\nSlutrapport for strækningen\nRapporten indeholder forslag til strategier og evt. tiltag til risikohåndtering på kort, mellemlangt og langt sigt\nSe slutrapport for strækningen\nMarkering af strategistrækning\nAcceptér at risikoniveauet stiger\nLæs mere om strategierne\nOm Strategistrækning J4.08.06\nInden for strategistrækningen ligger byerne Vadum, Aalborg og Nørresundby, spredt bebyggelse samt landbrugsarealer.\nDer er uhåndgribelige sårbarheder, der potentielt kan blive berørt. Det drejer sig om en beredskabsstation, kirker, fredede bygninger, flere potentielt forurenende virksomheder og særlige sårbarhedspunkter.\nPå strategistrækningen ses kystbeskyttelse i form af diger, høfder, en sandfodring, skråningsbeskyttelse og havneanlæg.\nNatura2000-området nr. 15, Nibe Bredning, Halkær Ådal og Sønderup Ådal ligger i eller i nærheden af strategistrækningen. Der forefindes beskyttet natur, §3-områder, i form af eng, mose, overdrev, strandeng og sø.\nStrategistrækningen er fastlagt på baggrund af det risikobillede, der generelt ses på strækningen.\nDen primære udfordring er risiko i forhold til oversvømmelse.\nDer er for oversvømmelse beregnet meget lav risiko til meget høj risiko på langt sigt.\nDer er for erosion beregnet meget lav risiko til meget høj risiko på langt sigt.\nRisikokort, tidsperspektiv 20 år, oversvømmelse til venstre, erosion til højre\nRisikokort, tidsperspektiv 50 år, oversvømmelse til venstre, erosion til højre\nRisikokort, tidsperspektiv 100 år, oversvømmelse til venstre, erosion til højre


1 L 317/16 DA KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/1981 af 13. december 2018 om fornyelse af godkendelsen af aktivstofferne kobberforbindelser som kandidater til substitution, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (EØS-relevant tekst) EUROPA-KOMMISSIONEN HAR under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF ( 1 ), særlig artikel 24 sammenholdt med artikel 20, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: (1) Kobberforbindelser blev ved Kommissionens direktiv 2009/37/EF ( 2 ) opført som aktivstoffer i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF ( 3 ). (2) Aktivstoffer, der er opført i bilag I til direktiv 91/414/EØF, betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 og er opført i del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 ( 4 ). (3) Godkendelsen af aktivstofferne kobberforbindelser, jf. del A i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011, udløber den 31. januar (4) Der er i overensstemmelse med artikel 1 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 ( 5 ) indgivet en ansøgning om fornyelse af godkendelsen af kobberforbindelser inden for den tidsfrist, der er fastsat i nævnte artikel. (5) Ansøgeren fremlagde de supplerende dossierer, som kræves i henhold til artikel 6 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012. Den rapporterende medlemsstat fandt, at ansøgningen var fuldstændig. (6) Den rapporterende medlemsstat udarbejdede en vurderingsrapport vedrørende fornyelse i samråd med den medrapporterende medlemsstat og forelagde den for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt»autoriteten«) og Kommissionen den 16. december (7) Autoriteten fremsendte vurderingsrapporten vedrørende fornyelse til ansøgeren og medlemsstaterne, således at de kunne fremsætte bemærkninger hertil, og videresendte de modtagne bemærkninger til Kommissionen. Autoriteten gjorde desuden det supplerende resumé af dossieret tilgængeligt for offentligheden. (8) Den 20. december 2017 fremsendte autoriteten sine konklusioner ( 6 ) om, hvorvidt kobberforbindelser kan forventes at opfylde godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009, til Kommissionen. Kommissionen forelagde udkastet til vurderingsrapport vedrørende fornyelse af godkendelsen af kobberforbindelser for Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder den 25. maj (9) Ansøgeren fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til udkastet til vurderingsrapport vedrørende fornyelse. ( 1 ) EUT L 309 af , s. 1. ( 2 ) Kommissionens direktiv 2009/37/EF af 23. april 2009 om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF for at optage chlormequat, kobberforbindelser, propaquizafop, quizalofop-p, teflubenzuron og zeta-cypermethrin som aktivstoffer (EUT L 104 af , s. 23). ( 3 ) Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EFT L 230 af , s. 1). ( 4 ) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 af 25. maj 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår listen over godkendte aktivstoffer (EUT L 153 af , s. 1). ( 5 ) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 af 18. september 2012 om fastsættelse af de fornødne bestemmelser til gennemførelse af fornyelsesproceduren for aktivstoffer, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EUT L 252 af , s. 26). ( 6 ) Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA), Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance copper compounds. EFSA Journal 2018;16(1):5152.\n2 DA L 317/17 (10) Det er med hensyn til ét eller flere repræsentative anvendelsesformål for mindst ét produkt og for hver af kobberforbindelserne blevet fastslået, at godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009 er opfyldt. Godkendelsen af kobberforbindelser bør derfor fornyes. (11) Risikovurderingen for fornyelse af godkendelsen af kobberforbindelser er baseret på et begrænset antal repræsentative anvendelsesformål, hvilket dog ikke begrænser de anvendelsesformål, hvortil plantebeskyttelsesmidler, der indeholder kobberforbindelser, kan godkendes. Anvendelsen bør derfor ikke fortsat begrænses til anvendelse som fungicid og baktericid. (12) Kommissionen betragter imidlertid kobberforbindelser som kandidater til substitution i medfør af artikel 24 i forordning (EF) nr. 1107/2009. Kobberforbindelser er persistente og toksiske stoffer i henhold til henholdsvis punkt og i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009, da halveringstiden i jord er på over 120 dage og nuleffektkoncentrationen ved langtidseksponering for organismer, der lever i vand, er på under 0,01 mg/l. Kobberforbindelser opfylder derfor betingelsen i punkt 4, andet led, i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009. (13) Godkendelsen af kobberforbindelser som kandidater til substitution bør derfor fornyes i medfør af artikel 24 i forordning (EF) nr. 1107/2009. (14) I overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009 sammenholdt med samme forordnings artikel 6 og på grundlag af den foreliggende videnskabelige og tekniske viden er det imidlertid nødvendigt at fastsætte visse betingelser og begrænsninger. (15) Navnlig bør anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder kobberforbindelser, begrænses, således at der højst må anvendes 28 kg kobber/ha over en periode på 7 år (dvs. i gennemsnit 4 kg/ha pr. år), for at minimere den potentielle akkumulering af disse aktivstoffer i jord samt ikke-målorganismers eksponering herfor, samtidig med at der tages hensyn til agroklimatiske forhold, der periodevis forekommer i medlemsstater, og som fører til et øget svampepres. Ved godkendelse af produkter bør medlemsstaterne være opmærksomme på visse problematikker og tilstræbe, at den anvendte mængde minimeres. (16) Maksimumsindholdet af visse urenheder, der giver anledning til toksikologiske betænkeligheder, bør ligeledes begrænses. (17) Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 bør derfor ændres. (18) Godkendelsesperioden for kobberforbindelser ( 1 ) blev ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/84 forlænget til den 31. januar 2019 for at gøre det muligt at afslutte fornyelsesprocessen, inden godkendelsen af disse stoffer udløber. Da der er blevet truffet afgørelse om fornyelse forud for den forlængede udløbsdato, bør nærværende forordning dog anvendes fra den 1. januar (19) Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder VEDTAGET DENNE FORORDNING: Artikel 1 Fornyelse af godkendelsen af aktivstofferne som kandidater til substitution Godkendelsen af aktivstofferne kobberforbindelser som kandidater til substitution fornyes som fastsat i bilag I. Artikel 2 Ændringer af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 ændres som angivet i bilag II til nærværende forordning. ( 1 ) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/84 af 19. januar 2018 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne chlorpyrifos, chlorpyrifos-methyl, clothianidin, kobberforbindelser, dimoxystrobin, mancozeb, mecoprop-p, metiram, oxamyl, pethoxamid, propiconazol, propineb, propyzamid, pyraclostrobin og zoxamid (EUT L 16 af , s. 8).\n3 L 317/18 DA Artikel 3 Ikrafttræden og anvendelsesdato Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i. Den anvendes fra den 1. januar Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den 13. december På Kommissionens vegne Jean-Claude JUNCKER Formand\n4 Almindeligt anvendt navn identifikationsnr. Kobberforbindelser: Kobberhydroxid CASnr CIPACnr Kobberoxychlorid CASnr eller CIPAC-nr Kobberoxid CAS-nr CIPAC-nr Bordeauxvæske CAS-nr CIPAC-nr Tribasisk kobbersulphat CAS-nr CIPAC-nr IUPAC-navn Renhed ( 1 ) Kobber(II) hydroxid Dikobberchloridtrihydroxid Kobberoxid 573 g/kg 550 g/kg 820 g/kg 245 g/kg 490 g/kg Følgende urenheder må ikke overskride følgende grænseværdier: Arsen: højst 0,1 mg/g Cu Cadmium: højst 0,1 mg/g Cu Bly: højst 0,3 mg/g Cu Nikkel: højst 1 mg/g Cu Cobalt: højst 3 mg/kg Bly: højst 5 mg/kg Chrom: højst 100 mg/kg Antimon: højst 7 mg/kg Godkendelsesdato 1. januar 2019 BILAG I ( 1 ) Den reviderede vurderingsrapport indeholder yderligere oplysninger om aktivstoffets identitet og specifikation. Udløbsdato for godkendelsen 31. december 2025 Særlige bestemmelser Må kun tillades anvendt, således at der i alt højst anvendes 28 kg kobber pr. hektar over en periode på 7 år. Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i vurderingsrapporten om kobberforbindelser, særlig tillæg I og II. I deres samlede vurdering skal medlemsstaterne være særligt opmærksomme på: sprøjteførerens, arbejdstagernes og andre tilstedeværendes sikkerhed og sikre, at anvendelsesbetingelserne foreskriver anvendelse af passende personlige værnemidler og andre afbødende foranstaltninger, hvis det er relevant beskyttelsen af vand og ikke-målorganismer. I forbindelse med disse påviste risici bør der træffes risikobegrænsende foranstaltninger, f.eks. oprettelse af stødpudezoner, hvis det er relevant mængden af anvendt aktivstof og sikre, at de tilladte mængder for så vidt angår doser og antal anvendelser ikke overskrider det minimum, der er nødvendigt for at opnå den ønskede virkning, og ikke fremkalder uacceptable virkninger for miljøet i betragtning af baggrundsniveauet for kobber på anvendelsesstedet samt, hvis der foreligger oplysninger herom, kobbertilførsel fra andre kilder. Medlemsstaterne kan navnlig beslutte, at der højst må anvendes 4 kg kobber/ha pr. år. DA L 317/19\n5 I bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 foretages følgende ændringer: 1) I del A udgår nr. 277 om kobberforbindelser. 2) I del E tilføjes følgende nummer: Nr. Almindeligt anvendt navn identifikationsnr. IUPAC-navn Renhed ( 1 ) BILAG II Godkendelsesdato»10 Kobberforbindelser: 1. januar 2019 Kobberhydroxid CAS- Kobber(II) 573 g/kg nr hydroxid CIPAC-nr Kobberoxychlorid CAS-nr eller CIPAC-nr Kobberoxid CAS-nr CIPAC-nr Bordeauxvæske CASnr CIPACnr Tribasisk kobbersulphat CAS-nr CIPAC-nr Dikobberchloridtrihydroxid Kobberoxid 550 g/kg 820 g/kg 245 g/kg 490 g/kg Følgende urenheder må ikke overskride følgende grænseværdier: Arsen: højst 0,1 mg/g Cu Cadmium: højst 0,1 mg/g Cu Bly: højst 0,3 mg/g Cu Nikkel: højst 1 mg/g Cu Cobalt: højst 3 mg/kg Bly: højst 5 mg/kg Chrom: højst 100 mg/kg Antimon: højst 7 mg/kg ( 1 ) Den reviderede vurderingsrapport indeholder yderligere oplysninger om aktivstoffets identitet og specifikation. Udløbsdato for godkendelsen 31. december 2025 Særlige bestemmelser Må kun tillades anvendt, således at der i alt højst anvendes 28 kg kobber pr. hektar over en periode på 7 år. Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i vurderingsrapporten om kobberforbindelser, særlig tillæg I og II. I deres samlede vurdering skal medlemsstaterne være særligt opmærksomme på: sprøjteførerens, arbejdstagernes og andre tilstedeværendes sikkerhed og sikre, at anvendelsesbetingelserne foreskriver anvendelse af passende personlige værnemidler og andre afbødende foranstaltninger, hvis det er relevant beskyttelsen af vand og ikke-målorganismer. I forbindelse med disse påviste risici bør der træffes risikobegrænsende foranstaltninger, f.eks. oprettelse af stødpudezoner, hvis det er relevant mængden af anvendt aktivstof og sikre, at de tilladte mængder for så vidt angår doser og antal anvendelser ikke overskrider det minimum, der er nødvendigt for at opnå den ønskede virkning, og ikke fremkalder uacceptable virkninger for miljøet i betragtning af baggrundsniveauet for kobber på anvendelsesstedet samt, hvis der foreligger oplysninger herom, kobbertilførsel fra andre kilder. Medlemsstaterne kan navnlig beslutte, at der højst må anvendes 4 kg kobber/ha pr. år.«l 317/20 DA\n(EØS-relevant tekst) Artikel 1. Gennemførelsesforordning (EU) nr. 686/2012 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.\nL 29/8 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/155 af 31. januar 2018 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 686/2012 om uddelegering til medlemsstaterne af vurderingen af aktivstoffer\nL 317 Tidende. Den Europæiske Unions. Retsforskrifter. Ikke-lovgivningsmæssige retsakter. 61. årgang. 14. december Dansk udgave.\nDen Europæiske Unions L 317 Tidende Dansk udgave Retsforskrifter 61. årgang 14. december 2018 Indhold II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter INTERNATIONALE AFTALER Meddelelse om ikrafttrædelsen af aftalen


Med professor Higgins i tidens sprog | Information\nDet lille essay har aldrig været agtet efter fortjeneste, men har dog altid haft sine begavede dyrkere. Jørn Lund er en af dem\nI et af sine små epistler konstaterer professor Higgins, at det er gået slemt tilbage med den danske håndskrift. Det er vi mange der beklager. Jørn Lund er en af dem.\nBørn lærer ikke at skrive, så det kan læses, computeren gør det såmænd meget bedre, og skriveundervisningen på seminarierne er blevet svækket, så selv lærerne knap nok kan skrive et læseligt postkort fra lejrskolen.\nDet er altsammen trist, men nu får den danske håndskrift til gengæld en smuk lille nekrolog i Jørn Lunds epistelsamling om tidens danske sprog.\nBogen handler både om det talte og det skrevne ord, og jeg kan vældig godt lide den. Det skyldes blandt andet, at Jørn Lund er så befriende konkret. Han skriver muntert og mundret om erhvervsdansk, reklamesprog, managementslang og -sjusk, og den slags inviterer ofte til jammer over tidens sørgelige tilstand. Dog ikke hos Jørn Lund. Han tager altid sit udgangspunkt i noget han har læst eller hørt.\nHan ved godt at sproget er levende og at det forandrer sig. I 50'erne sagde man således 'størtregn', når man mente styrtregn, man var overbevist om, at Anders And ville ødelægge det danske sprog. Det skete ikke, men i dag siger man 'værrelse', i stedet for 'væ.relse' med længt æ, og det er da ikke spor bedre.\nJørn Lund lytter meget til radioen. Ikke mindst til P1. Det gør ham naturligvis bedre og i mine øjne langt mere sympatisk end mange andre litterater. En del af eksemplerne henter han direkte fra radioen, og måske er det i virkeligheden derfor, han er så klog? Det skulle ikke undre mig.\nI et af bogens essays gør han opmærksom på, at mange veluddannede kvinder taler på en skrigende måde. De taler "konstant i halvfed kursiv". Dette forklarer han med, at kvinderne efter mange århundreders undertrykkelse, nu vil høres, og "forleden hørte jeg på P1 en samtale med den begavede og sympatiske kvindelige forsker, der skal forestå arbejdet med den store magtudredning i Danmark. Hun skreg sig gennem en samtale på en halv times tid."\nHan gør imidlertid også opmærksom på, at den kvindelige interviewer var god. "Hun er altid god," skriver han endda. Det synes jeg også, Jørn Lund er. Han er forgabt og fortabt i godt sprog. Han falder for rytmer og for sproglig kompetence, hvad enten han finder den hos en rejseleder eller hos den afdankede Harry Motor, der sælger sine opskrifter på succes, som var det brugte biler.\nDet er flot og åbent gjort af Jørn Lund. Der er noget uhøjtideligt over hans stil, men sådan er han, og den samme generøsitet som han besidder, forlanger det lille essay i øvrigt også af sin udøver. Det er i virkeligheden en svær genre at håndtere.\nDet lille essay må gerne være muntert og virke let, mens det i virkeligheden behandler store og komplicerede spørgsmål. Fra Holbergs epistler til vore dages kommentarer har den slags kortprosa vel aldrig været agtet efter fortjeneste, men har dog altid haft sine begavede dyrkere. Jørn Lund er en af dem. Hans bog bringer vel ikke de store dybsindigheder på bane, men man har det godt i hans og professor Higgins selskab.\n*Jørn Lund: Tidens sprog - pejlet af professor Higgins. 95 s., ill. 98 kr. Spektrum. Udkommer i dag