Midtvejsrapport Projekt Menneske - PDF\nMidtvejsrapport Projekt Menneske\nDownload "Midtvejsrapport Projekt Menneske"\n1 Annalise Kongstad og Jan Limborg Madsen i samarbejde med Karina Find og Ulrik Solberg Rasmussen. Midtvejsrapport Projekt Menneske September 1997 Center for Rusmiddelforskning. Aarhus Universitet, Københavnsafdelingen, Købmagergade 47, 2. tv, 1150 København K. Telefon: Fax:\n3 Rapportens indhold 1. Indledning Forberedelse og planlægning af projektet Idéen om Projekt Menneske Tilblivelsen af projektbeskrivelsen for Projekt Menneske Den endelige projektbeskrivelse (resumé) Projektets organisation De fysiske rammer Medarbejderne i projektet Personalets sammensætning og baggrund Arbejdsmiljøet Særligt om eks-misbrugernes rolle Særligt om de frivilliges rolle Medarbejdere i puljejob, aktivering mv Projektledelsen Bestyrelsen Projekt Menneske som en del af det københavnske behandlingssystem Særligt om samarbejdet med distriktscentrene Særligt om samarbejdet med øvrige institutioner Forholdet til lokalsamfundene Projektet i den brede offentlighed og PR-arbejdet Der kommer brugere Strukturændringer Brugernes vej gennem Projekt Menneske Informationsmøder Motivationsgrupper Afgiftningstursgruppe Afgiftningsture Cleangruppe Bofællesskabet - døgnophold Udslusningsgruppe Forfra igen Pårørendearbejdet Gruppernes opstart og forløb Krisegruppen Pårørendegruppen... 63\n4 6.4 Dansk familiestruktur Brugerne i Projekt Menneske og i Københavns Kommune Alder og køn Familie og netværk Boligforhold og samliv Stofmisbrugets karakter Københavns Kommunes narkobehandlingstilbud Projekt Menneske Arbejde, indtægtsforhold og kriminalitet Opsummering og diskussion Afsluttende bemærkninger Rapportens bilag: Bilag 1: Projektbeskrivelse for Projekt Menneske af 10. oktober 1995 Bilag 2: Oversigt over brugernes forløb i Projekt Menneske Bilag 3: Vigtige begivenheder i Projekt Menneske Bilag 4: Organisationsplan, Projekt Menneske, april 1997 Bilag 5: Eksempler på behandlingskontrakt, husregler mv. Bilag 6: Deltagelse i møder, kurser og behandlingsaktiviteter Bilag 7: Litteratur- og materialeliste\n5 5 1. Indledning Det overordnede formål med denne midtvejsrapport er at beskrive den udvikling, der er sket i Projekt Menneske set i forhold til de målsætninger, som blev opstillet for projektet i det sene efterår Vi vil søge at beskrive, hvad der er sket undervejs fra formuleringen af projektets målsætninger, til det institutionen er i dag. Vi vil allerede indledningsvis understrege, at Projekt Menneske stadig befinder sig i en udviklingsproces, der langt fra er afsluttet. Rapporten skal derfor frem for alt ses som et af flere input til projektets fortsatte udvikling. I beskrivelsen af projektet og dets udvikling er hovedvægten lagt på projektets struktur, de væsentligste ændringer, der er sket på dette område, samt årsagerne hertil. Herudover er der lagt vægt på at beskrive tilgangen af brugere, brugernes forløb indtil nu, samt arbejdet med pårørende i Projekt Menneske. Endelig ser vi på brugergruppens profil i forhold til den påtænkte målgruppe, og sammenholder brugergruppen med den samlede gruppe af brugere i Københavns Kommune. Rapporten beskriver den udvikling, der er sket med Projekt Menneske fra de indledende overvejelser om at skabe en institution efter italiensk forbillede i 1994, over planlægningen og starten af Projekt Menneske i 1994/ 1995 frem til projektets faktiske etablering i 1996 og Rapporten beskæftiger sig således med perioden fra starten af 1994 til udgangen af juni Nærværende rapport er en del af Center for Rusmiddelforsknings samlede evaluering af Projekt Menneske. Denne indebærer, udover en statistisk del og en evaluering af behandlingens resultater, også en løbende dialog mellem evaluatorer og Projekt Menneske, hvorunder evaulatorernes iagttagelser diskuteres i fortrolighed. En vurdering af behandlingens resultater og brugernes synspunkter herpå indgår ikke i denne rapport. Hovedårsagen til dette er, at Projekt Menneskes behandling har en varighed på op til tre år, og at der endnu ikke er brugere, der har afsluttet behandlingen. Resultatevalueringen er planlagt til at foreligge ulti-\n6 6 mo 1998, og den vil hovedsagelig tage udgangspunkt i et brugerperspektiv. En række af projektets brugere, der har afgivet informeret samtykke, interviewes ved behandlingens start, undervejs i behandlingsforløbet samt efter behandlingens afslutning. Behandlingens dynamikker og processer, herunder de forhold, der fører til frafald i behandlingen, vil blive beskrevet i forbindelse med resultatevalueringen. Vi har søgt at gøre rapporten tilgængelig for en bredere kreds, idet det er vores opfattelse, at Projekt Menneske har vakt interesse langt ud over den personkreds, der til daglig beskæftiger sig med projektet. Det er derfor et bevidst valg, at rapporten ikke er særlig teoritung, og at der ikke sker nogen teoretisk diskussion og afklaring af rapportens begreber mv. Begreberne narkoman og (stof)misbruger er således ikke genstand for nogen nærmere definition, men må forstås i den betydning, som de anvendes i dagligdagen. I øvrigt bruger vi en række begreber, sådan som de anvendes i Projekt Menneske. Om de personer der modtager behandling i projektet, anvender vi konsekvent ordet brugere, og om de brugere for hvem det er lykkedes at blive stoffri bruger vi ordet clean. Det empiriske materiale, som rapporten bygger på, er indsamlet i forbindelse med 1 : - møder med Projekt Menneskes direktør Keld Olsen og behandlingsleder Lilly Hansen afholdt ca. en gang månedligt siden projektets start, - semistrukturerede interview med behandlingsleder Lilly Hansen, socialrådgiver Bente Briis og leder af forberedelsesfasen Per Alstrup, - observationer foretaget ved deltagelse i personalemøder, kurser, og behandlingsaktiviteter i de forskellige afdelinger af Projekt Menneske. Herudover bygger rapporten på: - udleverede papirer og brugeroversigter fra Projekt Menneske, - Center for Rusmiddelforsknings spørgeskemaer til brugere, som indskrives i Projekt Menneske (Indskrivningsskemaer), - andet skriftligt materiale, herunder en del materiale fra projektets planlægningsfase. Indledningen samt den afsluttende opsummering og diskussion er skrevet af mag. art. Annalise Kongstad og cand. scient. adm. Jan Limborg Madsen i fællesskab. Afsnit 2 Forberedelse og planlægning af projektet og afsnit 3 Projektets 1 I øvrigt henviser vi til rapportens bilag 6 og 7, hvor der findes oversigter over møder mv., det anvendte materiale samt litteratur.\n7 7 organisation er skrevet af Jan Limborg Madsen. Annalise Kongstad har skrevet afsnit 4 Der kommer brugere og afsnit 5 Brugernes vej gennem Projekt Menneske. Afsnit 6 Pårørendearbejdet er skrevet af stud. comm. psych. Karina Find og endelig har cand. scient. soc. Ulrik Solberg Rasmussen skrevet afsnit 7 Brugerne i Projekt Menneske og i Københavns Kommune. Udkast til de forskellige dele af rapporten er gennemlæst og kommenteret af centerleder, cand. jur. Jørgen Jepsen og stedfortrædende centerleder, forskningsleder, cand. psych. Kirsten Thue Skinhøj. Vi takker ledelse og medarbejdere i Projekt Menneske for den tålmodighed og hjælpsomhed, de har udvist i forbindelse med tilblivelsen af rapporten.\n8 8 2. Forberedelse og planlægning af projektet 2.1 Idéen om Projekt Menneske Ideen til det, der nu er Projekt Menneske i København, fremkom i forbindelse med en rejse til Italien, som Socialministeren og Folketingets socialudvalg foretog i slutningen af Undervejs besøgte man Centro Italiano di Solidarietá i Rom, i daglig tale forkortet Ce.I.S. (udtales tjæis ). Ministeren og udvalget blev meget imponerede over det de så, og mødte bl.a. en meget engageret fortaler for Ce.I.S behandlingsprogram for narkomaner, den danske forfatter Ulla Kampmann, der boede i Rom. Ulla Kampmann var senere primus motor i en udstilling og konference i Huset i København, der blev afholdt den marts 1994 under overskriften Ingen metadon - kun spaghetti. Arrangementet vakte betydelig offentlig opmærksomhed. 2 På denne baggrund opfordrede Socialministeriet uformelt Københavns Kommune til at overveje, om ideerne fra Italien kunne finde plads i det københavnske behandlingssystem. Der blev nedsat en arbejdsgruppe i Socialdirektoratets 7. kontor, der i slutningen af maj 1994 foretog en studietur til Ce.I.S. Formålet var nærmere at undersøge, hvordan Ce.I.S behandlingsmodel egentlig så ud. Resultatet af rejsen blev en rapport, 3 som relativt detaljeret beskrev Ce.I.S. behandlingsmodel. Hovedindtrykket var meget positivt, og gruppen konkluderede, at turen havde været til stor inspiration i overvejelserne om at finde nye veje i narkobehandlingen i København. Senere er adskillige danskere rejst til Rom med det formål at lære Ce.I.S. behandling nærmere at kende. Forskere fra Center for Rusmiddelforskning har i to omgange besøgt Ce.I.S, 4 ligesom danske pædagoger og behandlere har gennemgået en egentlig uddannelse på Ce.I.S. af op til et halvt års varighed. 5 Principper og praksis i Ce.I.S. behandling er derfor efterhånden ganske grundigt beskrevet i en dansk sammenhæng. Derfor skal vi ikke gå i detaljer her, 2 Ulla Kampmann har i 1995 udgivet en bog om Ce.I.S. (Kampman, 1995) 3 Ege m.fl Skinhøj, 1994 Jepsen, 1994 samt Kongstad og Madsen, Fønss, 1996\n9 9 men blot ganske kort fremhæve nogle af de forhold, vi finder vigtige omkring Ce.I.S. behandlingsprogram. 6 Vi vil lægge særlig vægt der, hvor det er tydeligt, at Ce.I.S repræsenterer noget anderledes i forhold til den nuværende hovedstrøm i døgnbehandling af stofmisbrugere i Danmark. Det må fremhæves: - at Ce.I.S behandlingsprogrammer i dag må ses som resultatet af en lang udviklingsproces. I starten var man inspireret af Alcoholics Anonymous og den amerikanske Daytop-model, senere af den engelske psykiater Maxwell Jones. På baggrund af de erfaringer, man har gjort gennem årene, har man gradvist ændret behandlingen til den nuværende. Denne betragtes ikke som endelig og definitiv, men er under stadig udvikling. Vel at mærke en udvikling, som sker under hensyntagen til den italienske kultur og den samfundsmæssige udvikling - herunder udviklingen på narkoscenen. Ce.I.S. har aldrig klart formuleret en egentlig filosofi, men det grundlæggende udgangspunkt er en humanistisk eksistentialisme i forbindelse med det at hjælpe. - Ce.I.S. bygger i dag på en pædagogisk model, hvor stofmisbruget ses i et læreprocesperspektiv med forskellige udviklingsetaper, som misbrugerne tidligere har gennemlevet med ringe succes. - i Ce.I.S. hævder man, at et andet resultat af udviklingsprocessen er, at der er sket en rekonstruktion af behandlerens rolle. Hvor man tidligere - groft sagt - mente, at behandleren var hævet over fejltagelser, er det i dag opfattelsen, at behandleren ikke skal være den styrende i forhold til den person, han skal hjælpe, men i øjenhøjde med personen. - Ce.I.S. har taget afstand fra den opfattelse, at alle misbrugere lider af den samme genetisk betingede sygdom. I stedet opfattes stofmisbrugerne som sårbare personer med sociale og relationelle problemer i forhold til familie, skole, arbejde og venner. Misbruget er ofte et forsøg på at undgå den smerte og lidelse, som personen oplever i forholdet til andre mennesker. Der arbejdes derfor med de problemer, der ligger bag misbruget, og med at styrke personerne til at kunne håndtere disse under devisen: Enhver skal finde sin egen vej. - målet med Ce.I.S behandlingsprogrammer er at skabe de bedste betingelser for kontakt mellem mennesker for at bidrage til en udvikling, der går i den retning, som personen selv ønsker. Kærnepunktet er, at man ønsker at hjælpe bru- 6 For en mere udtømmende beskrivelse af Ce.I.S. behandling se Kongstad og Madsen (1997)\n10 10 gerne til at finde en mening med tilværelsen, eller opdage den mening, der allerede er der. - behandlingens mål er ikke af at afskaffe afhængighed, da alle mennesker er afhængige af det, de værdsætter. Uafhængighed eksisterer ikke i de levendes verden, som det udtrykkes. Det vigtige er at arbejde med det, som værdsættes af brugerne - deres værdisystem: at erstatte et stærkt hierarkisk værdisystem, hvor stoffet står øverst og skubber alt andet i baggrunden, med en mere horisontal værdiorientering, hvor der er plads til andre værdier såsom familie, arbejde mv. - Ce.I.S. ser på behandlingen som en overgangsfase fra livet som stofmisbruger til livet i samfundet. Denne overgangsfase er sværere for nogle brugere end for andre, og programmet skal derfor give den tid og det rum, der er nødvendig for den enkelte. - især bofællesskaberne giver brugerne mulighed for at eksperimentere inden for beskyttede rammer. Imidlertid er det klart, at destro mere lukket et bofællesskab er i forhold til omverdenen, jo mere besværlig er overgangen til livet udenfor. Derfor er der brug for en fleksibel struktur, der er åben mod samfundet. Dette bringer brugerne i permanent krise, så de tvinges til at tænke og finde nye måder at overleve på. De måder, brugerne håndterer forskellige situationer på, hjælper behandlerne til at vurdere brugernes forhold til omverdenen. - den selvindsigt, brugerne får i bofællesskabsfasen, opstår først og fremmest, fordi bofællesskabet i sin helhed er terapeutisk. Dette terapeutiske bofællesskab bygger på tre principper: 1) at alle har en fælles målsætning: stoffrihed, 2) at alle har været socialt udstødte - de skal derfor lære at elske sig selv, og 3) at alle skal kende alles problemer - der skal være åbenhed omkring konflikter og konfrontationer, såvel de, der er internt i gruppen, som dem der er med samfundet udenfor. De vigtigste dynamikker og relationer er dem, der kan opstå mellem personerne i en sådan gruppe. Det vil sige, at det er den sociale struktur, der i sig selv virker terapeutisk. Derfor er den vigtigste terapeutiske komponent i bofællesskabet gruppen, ikke de særlige terapier, som brugerne eventuelt deltager i. - arbejdet med familien tillægges stor vægt. For det første fordi mennesket ikke kun opfattes som et individ, men også som en del af en gruppe, familien og\n11 11 samfundet. Familien anses for at være den del af samfundsstrukturen, hvor den grundlæggende socialisering foregår. For det andet er der nogle strukturelle årsager til, at familiearbejdet har stor betydning i Italien. Det er almindeligt, at børn bliver boende hos forældrene, indtil de gifter sig. I Rom er der mangel på boliger, de der findes, er dyre, og endvidere er arbejdsløsheden høj. Dette kommer til at betyde, at der er en del, som gifter sig forholdsvist sent, så hjemmeboende børn kan være op til år gamle. Mange af de stofmisbrugere, som kommer til Ce.I.S., lever derfor i en familie, og de vender tilbage til den efter behandlingen. Kort sagt: Ce.I.S. er en hjælpeorganisation, og den primære målgruppe er ikke narkomaner eller misbrugere, men mennesker med sociale og psykiske problemer. Også Ce.I.S organisation virker meget dynamisk og indstillet på stadige forandringer. Vores besøg hos Ce.I.S efterlader en klar fornemmelse af hierarki i organisationen, men strukturen er bygget op omkring feedback-processer, såvel op og ned gennem hierarkiet som på tværs af dette. Læreprocesser er således et centralt tema i organisationen, både for kollektivet og på individniveau. Det er i denne forbindelse vigtigt at nævne, at der bruges mange ressourcer på uddannelse og supervision af personalet. En stadig personlig udvikling betragtes som en vigtig forudsætning for at være behandler i Ce.I.S. Alle ansatte i Ce.I.S. trænes i en eller anden form for terapi. Den primære årsag til dette er ikke, at de skal kunne arbejde med terapi, men at de skal have redskaber og styrke i deres arbejde. Den personlige udviklingsproces spiller også en vigtig rolle for holdningen til inddragelse af eksmisbrugere i behandlingen. De anses for at være vigtige og nødvendige som rollemodeller, og brugere i udslusningsfasen hjælper brugere i tidligere faser af behandlingen. Ce.I.S. har også ansat eksmisbrugere, der arbejder som egentlige behandlere. Dette forudsætter dog, at de får en terapeutisk uddannelse og gennemgår en personlig udviklingsproces. I modsat fald er der risiko for, at de er for tæt på deres egne misbrugsproblemer. 2.2 Tilblivelsen af projektbeskrivelsen for Projekt Menneske Den praktiske projektforberedelse gik i gang i eftersommeren 1994 i Københavns Kommunes regi. Socialdirektoratets 7. kontor tog i september måned initiativ til dannelsen af en gruppe af eks-misbrugere. Formålet var, at disse skulle uddannes, så de kunne indgå i ansvars- og arbejdsopgaver i forhold til\n12 12 et italiensk inspireret faseopdelt behandlingsarbejde for et motivations- og forbehandlingsprojekt. 7 Gruppen af eks-misbrugere kom til at bestå af 6 personer, halvdelen med erfaring fra 12-trins-behandling efter Minnesotamodellen, såvel som patienter som fra ansættelser i behandlingsmæssige funktioner. Fem af eks-misbrugerne gennemførte uddannelsesforløbet, der afsluttedes med en studietur til Ce.I.S. i Rom. Bortset fra en afrapportering af studierejsen i januar 1995 spillede gruppen af eks-misbrugere ikke den store rolle i den konkrete planlægning af Projekt Menneske. Men to af deltagerne i gruppen blev senere ansat som ledere af hhv. forberedelses- og udslusningsfasen i Projekt Menneske. Den konkrete planlægning af projektet blev henlagt til en arbejdsgruppe, som på foranledning af Socialdirektoratets 7. kontor blev dannet i oktober Gruppen repræsenterede et bredt udsnit af det københavnske narkobehandlingssystem, herunder de selvejende institutioner. Herudover deltog repræsentanter for Socialministeriet, Center for Rusmiddelforskning, det frivillige arbejde på misbrugsområdet samt enkeltpersoner, der blev inddraget på Socialministeriets foranledning. Gruppens kommissorium omfattede alle aspekter af projektet. Man skulle inden for den italienske fasebehandlingsmodels behandlingsideologi, menneskesyn og metode diskutere og fastlægge en behandlingsmodel, der er tilpasset dansk kultur og behandlingsbehov. 8 Man skulle beskrive målgruppen og antallet af brugere i de enkelte faser, tage stilling til, hvem der skulle ansættes og hvilke grupper, der i øvrigt skulle indgå i projektet (f.eks. frivillige), udarbejde budgetforslag og lægge en plan for evaluering af projektet. Gruppen arbejdede frem mod en afsluttende konference i januar 1995 med fire undergrupper: Organisation/struktur og fysiske rammer, behandlingsindhold og målgruppe, personale, herunder frivillige, og inddragelse af eks-misbrugere samt endelig en arbejdsgruppe, der skulle lægge rammerne for evaluering af projektet. Undervejs var der naturligvis en del uenigheder og diskussion af, hvordan det konkrete forsøg skulle udformes. Men især på ét punkt var der - også ved den afsluttende konference - uenighed mellem de kommunale repræsentanter og den øvrige arbejdsgruppe. Det var spørgsmålet om hvilken administrativ-politisk 7 Socialdirektoratet, 1994a 8 Socialdirektoratet, 1994b\n13 13 forankring projektet skulle have, dvs. skulle der være tale om en kommunal institution, en (privat) selvejende institution eller en mellemform mellem disse to modeller. Et flertal i den undergruppe, der arbejdede med dette spørgsmål, gik ind for en selvejende institution, bl.a. af hensyn til at forsøget burde foregå inden for så udstrakte frihedsgrader som muligt. Kommunens repræsentanter fastholdt, at der kunne blive tale om en model, hvor dele af behandlingsforløbet kunne indplaceres i kommunalt regi. På baggrund af den afsluttende konference udarbejdede Socialdirektoratets 7. kontor i ultimo februar 1995 en første udgave til projektbeskrivelse, som blev fremsendt til Socialministeriet. 9 Denne tog ikke stilling til spørgsmålet om administrativ-politisk forankring, men refererede blot de forskellige synspunkter i arbejdsgruppen. Socialministeriet anmodede imidlertid efterfølgende Socialdirektoratet om at udarbejde et projektforslag, hvor projektet var en helt selvstændig organisation, bl.a. i den hensigt at projektet økonomisk kunne holdes adskilt fra kommunens øvrige narkobehandling. På baggrund af dette fremsendte Socialdirektoratet den 16. maj 1995 et supplement til den første projektbeskrivelse. 10 Dette supplement bestod bl.a af et sæt vedtægter, der fastslog, at projektet var en selvejende institution under Socialdirektoratet. Samtidig meddelte Socialdirektoratet, at der ikke var mulighed for at få kommunal medfinansiering, og fastlagde forsøgsperiodens længde til tre år med et budget på 12,7 mio. kr. årligt. Socialministeriet indledte herefter uformelt drøftelser med medlemmer af den nu forhenværende arbejdsgruppe omkring projektet, og fandt på den baggrund, at der stadig var adskillige punkter, hvor projektbeskrivelsen burde udbygges. Disse punkter meddelte man Socialdirektoratet i en bevillingsskrivelse ultimo august Bevillingen blev gjort betinget af, at der blev indsendt en ny samlet projektbeskrivelse. I denne skulle indgå en konkretisering af behandlingsforløbet og nogle helhedsbetragtninger over dette, der tydeligt viste, hvordan indholdet i Projekt Menneske ville adskille sig fra Københavns Kommunes øvrige tilbud. Det blev forudsat, at det pædagogiske og terapeutiske felt samt de 9 Socialdirektoratet, 1995a 10 Socialdirektoratet, 1995b 11 Socialministeriet, 1995\n14 14 forskellige fasers varighed blev beskrevet, samt hvilke overvejelser kommunen havde gjort sig om de forskellige fasers fysiske placering. Socialministeriet ønskede at få at vide, hvilke planer der var for perioden efter projektets afslutning, herunder for ikke-afsluttede brugeres vedkommende. Ministeriet bad kommunen overveje, at lade medarbejderne være repræsenteret i bestyrelsen. Endvidere skulle det aftales, hvad der skulle ske med en eventuel formue, hvis projektet blev nedlagt. Den ønskede bevillingsansøgning blev ikke imødekommet fuldt ud, og ministeriet meddelte, at projektet måtte tilpasses denne økonomiske forudsætning. Bevillingen blev ikke de ønskede 12,7 mio. kr. om året, men 9 mio. kr. det første år og 10 mio. kr. hvert af de to efterfølgende år. Heraf skulle der hvert år afsættes kr. til evaluering af projektet. I alt var der altså 28,1 mio. kr. til projektet. 2.3 Den endelige projektbeskrivelse (resumé) Den endelige projektbeskrivelse blev fremsendt fra Københavns Kommune til Socialministeriet den 10. oktober Her skal der gives et kort resumé. Den samlede projektbeskrivelse er optrykt som denne rapports bilag 1. Indledningsvis blev det anført, at projektet ville bruge det italienske koncept, som udgjorde en helhed og indeholdt elementer, der ikke blev anvendt i kommunens øvrige behandlingsinstitutioner. Menneskesynet i dette koncept var, jvf. projektbeskrivelsen, at ethvert individ har et valg og dermed det fulde ansvar for sine handlinger. Misbrug ansås ikke for sygdom, årsagerne skulle findes i de sociale og samfundsmæssige forhold og i familien. Det italienske koncept arbejdede på indlæring af ny adfærd og var opdelt i tre faser. Der arbejdedes i alle faser på såvel det niveau, hvor adfærden umiddelbart kunne iagttages, som på det følelsesmæssige og på det spirituelle niveau. Med det udgangspunkt, at en stofmisbruger er et menneske, der er mere bange for at leve end for at dø, var målet, at brugerne (der på daværende tidspunkt blev kaldt klienter i Projekt Menneske) fik styrke til at leve en stoffri tilværelse. Projekt Menneskes behandlingstilbud skulle tilpasses det enkelte menneskes behov, og brugerne skulle betragtes og behandles som ligeværdige mennesker. Projektbeskrivelsen lagde vægt på få, men ufravigelige regler: Ingen stoffer, ingen alkohol, ingen vold. Gruppen af klienter skulle være selvjusterende og udvikle evnen til at tage fat i hinanden og passe på de fysiske rammer. 12 Socialdirektoratet, 1995c.\n15 15 Aktivitetsniveauet for brugerne skulle være højt, og der skulle indgås aftaler om en nøje planlagt fritid i samarbejde med familien. Ingen måtte opleve at stå alene ved udskrivning eller ved tilbagefald, og et eventuelt tilbagefald ville blive betragtet som et fænomen, der kunne bruges til at give brugeren større indsigt. Projektet skulle adskille sig fra de øvrige tilbud i kommunen ved at hele behandlingsforløbet skulle foregå i samme institution. Der ville således ikke blive institutionsskift med risiko for tilbagefald pga. ventetid og dårlig koordinering. Brugeren ville blive udsluset, når der var fundet arbejde/ uddannelse, bolig, og der var etableret et netværk, der ikke var misbrugsrelateret. Det overordnede mål var ikke kun at frembringe eks-misbrugere, men hele mennesker, som fuldt ud kunne blive en del af samfundet både økonomisk, socialt og politisk. Personalet skulle uddannelsesmæssigt være bredt sammensat af såvel professionelle som frivillige og eks-misbrugere uden uddannelse. Projektet ville etablere sin egen uddannelsesinstitution efter italiensk forbillede, men ikke etablere sin egen terapeutiske uddannelse. I stedet skulle der ske et samarbejde med Ce.I.S. behandlerskole i Rom, og projektets egne medarbejdere skulle deltage i undervisningen af hinanden og i udviklingen af de uddannelsesmæssige aspekter. Da projektet ville arbejde meget netværksorienteret, var den frivillige arbejdskraft tiltænkt en vigtig rolle. De frivilliges hovedopgave skulle være at medvirke til at styrke klienternes eget netværk, og at varetage omsorgsmæssige og servicemæssige opgaver. Projektet ville metodisk adskille sig fra Købehavns Kommunes øvrige tilbud ved at inddrage eks-misbrugere i behandlingen. Eks-misbrugerne forudsattes at få stor værdi, både som medarbejdere og professionelle, og som succesrige spejlbilleder for de nyindskrevne i projektet. Endelig ville brugerne også blive medarbejdere i projektet, idet de med udgangspunkt i projektets filosofi om, at de skulle tage ansvar for egne handlinger, fra første dag ville få pålagt praktiske opgaver. Etablering af brugergruppen skulle være rammen om brugernes ophold i projektet. I gruppen kunne brugerne øve sig at fungere uden stoffer og opnå bevidsthed om deres problemer. Sammen med behandlingens to primære værktøjer, arbejdet og terapien, skulle der være en terapeutisk helhed i projektet.\n16 16 Som udgangspunkt var det nødvendigt at bruge terapiformer, der var kendt i Danmark, men der skulle suppleres med den i Ce.I.S. meget anvendte logoterapi. 13 Det var af hensyn til brugernes selvfølelse vigtigt, at arbejdet fik et meningsfuldt indhold, hvor konsekvenserne af, at arbejdet ikke bliver udført, blev synlige for alle, inklusive brugerne selv. Som noget nyt i kommunens behandlingssystem ville den enkelte brugers familie få en meget central rolle i behandlingen. Det var en forudsætning, at familien, pårørende eller venner var indstillet på, efter en dialog med projektet, at deltage i et parallelt forløb, der også skulle omfatte terapi. Familierne skulle også i selvhjælpsgrupper med andre familier støtte og vejlede hinanden. Børn ansås ikke som nogen hindring for indskrivning i Projekt Menneske, men der skulle findes en løsning på pasningsproblemet i den tid, bofællesskabsfasen varede. Projektet ville tage initiativ til, at der blev dannet en uafhængig pårørendeforening. Hovedopgaven skulle være at støtte nye familier, men herudover anførtes det, at foreningen efter italiensk forbillede burde engagere sig i lokale informations- og forebyggelseskampagner. Familien ansås som en værdifuld ressource i behandlingsprocessen. Mht. til forløbet i de enkelte faser 14, skulle projektet være tilsluttet det etablerede behandlingssystem i kommunen, men der skulle også være mulighed for selvhenvendelser fra brugere, med efterfølgende visitation. Ved førstegangshenvendelse ville klienten få tid til en forsamtale, der havde til formål at afdække klientens motivation og baggrund. De brugere, som udviste en meget dårlig attitude, ville blive afvist og samtidig opfordret til at vende tilbage, når de var tilstrækkeligt motiverede. Ansås brugerne for tilstrækkeligt motiverede, skulle der udarbejdes en anamnese og foretages en lægelig undersøgelse. Brugerne forudsås at være påvirkede ved den første samtale, og afgiftning skulle foregå via kommunens afgiftningssystem i Klub 47. Samtidig skulle brugerne støttes i deres nedtrapning ved at deltage 2-3 gange om ugen i aktiviteter i projektet. Denne fase vurderedes til at kunne tage op til 2½ måned 13 Se afsnit Se afsnit\n17 17 Når det vurderedes, at motivationen hos brugerne var stærk nok, skulle de overføres til projektets 1. fase og derved indgå i projektet. Brugerne skulle møde dagligt fra 8-16 i projektet og indgå i egentlig terapi samt have yderligere forpligtigelser mht. arbejdsopgaver. Problemer med stofgæld, skattevæsen, børnepenge, uafsluttet skilsmisse mv. skulle løses i den første fase. Denne fase vurderedes til at kunne vare 6-8 måneder, og der var planlagt en normering på 40 brugere og 40 familier. I bofællesskabsfasen ville man søge at skabe et terapeutisk miljø, der var så nær det omgivende samfund som muligt. Der skulle drages optimal nytte af, at brugerne var i en døgninstitution, hvor de ikke kunne gemme sig. Bofællesskabet skulle være åbent udadtil, for jo mindre brugerne isoleredes fra samfundet, jo nemmere var det at komme tilbage. Brugerne skulle vælge et antal supervisorer i deres midte, som skulle fungere som ledere af arbejdsholdene, og som mellemled mellem behandlere og brugere. Arbejdsfunktionerne i det terapeutiske bofællesskab skulle danne en del af grundlaget for det terapeutiske arbejde, idet arbejdsgrupperne skulle bestå af de samme personer som terapigrupperne. Bofællesskabsfasen forventedes at kunne vare 8-10 måneder, og var normeret til 25 brugere, og 25 familier. I udslusningsfasen var målet at frigøre klienterne fra de følelsesmæssige bindinger, der ville være i forhold til projektet og til de personer, de blev tæt knyttet til. Derudover skulle de støttes i et fortsat liv uden stoffer, tilvænning til arbejdsmarkedet eller uddannelsesinstitution, samtidig med at det sociale netværk fortsat forbedredes og blev udbygget. Der forventedes problemer, når brugerne atter skulle indtage deres pladser i det sociale netværk og familierne og forholde sig til andre, følelsesmæssigt og seksuelt. Udslusningen skulle tilbyde at være et sted, hvor der kunne tales ud om vanskeligheder og problemer, og det ansås også for naturligt, at udslusningen gav et tilbud i forbindelse med parforhold. Udslusningsfasen forventedes at vare op til 12 måneder, og var normeret til 40 brugere og 40 familier. I alt forventedes brugernes forløb i projektet at kunne vare op mod tre år. Med hensyn til overvejelser om de fysiske rammer for projektet forventedes første og tredje fase at få bygningsmæssigt fællesskab med Klub 47 s afgiftningsinstitution i Nordvestkvarteret i København. Det var planen, at der her skulle indrettes sleep-in og cafe/spisehus med arbejdspladser til brugerne. Projektets bo-\n18 18 fællesskabsfase tænktes placeret i et tidligere badehotel i Fakse Ladeplads, knap 100 km fra København. Kommunens planer efter forsøgsperioden blev beskrevet således i projektbeskrivelsen: Såfremt projektet lever op til de italienske resultater, og evalueringen dokumenterer dette, vil Socialdirektoratet efter en drøftelse i Socialdirektionen eventuelt anbefale Socialborgmesteren, at projektet gøres permanent som en etableret del af det Københavnske behandlingssystem. BR (Borgerrepræsentationen, red.) vil herefter træffe den endelige beslutning. 15 Hvis projektet skulle afvikles efter projektperioden, ville det i første omgang være nødvendigt at stoppe indskrivningen. Brugerne i projektet ville efterfølgende blive visiteret til kommunens behandlingssystem. Der blev lagt vægt på, at det var vigtigt at bevare de grupper, som brugerne var i, og at brugerne fik mulighed for at gennemføre behandling og udslusning i henhold til den beskrevne behandlingsfilosofi. Københavns Kommune ville sikre, at den aftale, der var indgået om dette mellem brugerne og projektet, blev overholdt. Afslutningsvis pegede projektbeskrivelsen på de forhold, der ville adskille Projekt Menneske fra kommunens øvrige behandlingstilbud. Der blev peget på, at brugerne, på grund af projektets faseopdeling, altid ville vide, hvor de var henne i et behandlingsforløb, og at lønudgifterne ville reduceres pga. anvendelse af frivillige og eks-misbrugere. En behandlingsplads ville derfor kunne produceres billigere, end det var tilfældet i kommunens øvrige behandlingssystem. Endelig pegedes der på, at projektets organisation som selvejende institution med en bestyrelse, hvor kommunen udpegede flertallet af bestyrelsesmedlemmerne, spillede en vigtig rolle for den administrative frihed, når projektet skulle søge nye behandlingsmæssige veje. Organisationen skulle derfor ses som et forsøg fra Københavns Kommunes side på at forbedre projektets handlemuligheder og handlefrihed. 15 Socialdirektoratet, 1995c, s. 16. Optrykt som bilag 1.\n19 19 3. Projektets organisation I det følgende vil vi se på nogle af de forhold på organisationssiden, som har haft betydning for projektets udvikling. Én vigtig betingelse for projektets udvikling er helt klart personalegruppen og ledelsen, men det har tydeligt vist sig i Projekt Menneske, at også de fysiske rammer og forholdet til samarbejdspartnere og projektets øvrige omverden er af stor betydning. Derfor vil udviklingsprocessen omkring disse forhold i det følgende blive belyst set i forhold til de målsætninger, man satte sig i projektbeskrivelsen fra oktober De fysiske rammer Projektbeskrivelsen forudsatte, at projektet fysisk skulle være delt i to: - en del i København, der skulle rumme den ambulante del af behandlingen, behandlerskole og administration og - en bofællesskabsdel uden for København. For københavnerdelens vedkommende var planen i oktober 1995 et bygningsmæssigt fællesskab med Klub 47 s afgiftningsinstitution i Nordvestkvarteret. Dette fællesskab ville indebære store fordele for projektet. Dels i form af behandlingsmæssige synergieffekter mellem de to institutioner, dels fordi de bygningsmæssige forhold var ideelle for projektet, idet der var tale om lokaler, der netop havde gennemgået en gennemgribende istandsættelse og nyindretning. Imidlertid fik projektet afslag fra Københavns Kommune på denne model. Begrundelsen var, at der var planer om et kvartersløft i Nordvestkvarteret, og at placeringen af en narkobehandlingsinstitution i området ville være i modstrid med disse planer. I stedet blev der pr. 1. februar 1996 indgået et lejemål på Vesterbro i Vesterbrobladets gamle bygninger i Oehlenschlægersgade 17. Der er tale om lokaler på ca m², fordelt på for- og baghus. Beliggenheden er tæt ved narkoscenen omkring Istedgade, men i modsætning til lokalerne i Nordvest-kvarteret stod man ved indflytningen over for en ret omfattende istandsættelse og ombygning, inden lokalerne kunne dække projektets behov.\n20 20 Denne ombygning og istandsættelse har trukket meget i langdrag. Byggesagen blev sat i gang, da projektet overtog lejemålet, men selve ombygningen startede imidlertid først primo januar Den forventes i bedste fald tilendebragt medio august 1997, altså ca. 1 år og 5 måneder efter, at den første klient blev indskrevet i projektet den 25. marts Hovedårsagen hertil har først og fremmest været, at byggesagsbehandlingen hos Stadsarkitekten i Københavns Kommune og efterfølgende forhandlinger omkring forskellige myndighedskrav, bl.a. på brandsikrings- og veterinærområdet, har haft en varighed på 8-9 måneder. Det har således først været muligt for projektet at indhente et bindende tilbud på ombygningen i det sene efterår 1996 (et endeligt tilbud forelå primo december). En vis ophedning af byggemarkedet betød, at der gik yderligere en måned, inden byggeriet gik i gang. Projektets direktør Keld Olsen har udtrykt stor utilfredshed over byggesagsbehandlingen, der imidlertid tilsyneladende blot har fulgt den helt normale sagsgang. Konsekvensen for Projekt Menneske har været, at de fysiske rammer i København indtil nu har været mangelfulde. Det har fået konsekvenser for såvel behandlingen som for personalets trivsel. Mange af behandlingsaktiviteterne er foregået i konstant støj og støv, samtidig med, at de har været udsat for gentagne forstyrrelser. Aktuelt har man måttet tildele den gruppe af brugere, der p.t. er i udslusning, et decideret gennemgangsrum til gruppens møder. Mange behandlingsaktiviteter, der i følge planerne forlængst skulle være sat i værk, har det ikke været muligt at gennemføre endnu. Dette gælder såvel ind- og udslusningsboliger i ejendommens baghus som planerne om arbejdspladser for brugerne på den påtænkte restaurant i forhuset. Hvad angår de bygningsmæssige rammer, har der for den del af projektet, der skulle placereres uden for København, været langt færre problemer. Bofællesskabet fik til huse i det tidligere badehotel Æblely i Fakse Ladeplads. Æblely, der ligger midt i byen, har tidligere fungeret som feriecenter o.m.a., senest som flygtningecenter for bosniske flygtninge. Den eksisterende indretning i Æblely har i det store og hele kunnet opfylde projektets behov, hvorfor det ikke har været nødvendigt med omfattende bygningsmæssige ændringer. Gange, fælles opholdsrum, facader mv. er sat istand af håndværkere. Brugerne i projektet har ud fra pædagogiske overvejelser selv istandsat deres værelser, efterhånden som de er flyttet ind i bofællesskabet.\n21 21 Æblely rummer i alt 1300 m² under tag, fordelt på forskellige bygninger i stærkt varierende tilstand. Til huset hører gode udendørs arealer, hvor der er mange muligheder for både fritidsaktiviteter og arbejdsmæssige funktioner (boldbane, mulighed for køkkenhave, plæner, frugttræer). Der er ca. 200 m. til stranden. 3.2 Medarbejderne i projektet Projektbeskrivelsen forudsatte en bredt sammensat medarbejdergruppe. Udover personale med en pædagogisk, terapeutisk, psykologisk eller anden professionel baggrund skulle der blandt medarbejderne indgå eks-misbrugere uden uddannelse samt frivillige Personalets sammensætning og baggrund Den uddannelses- og erfaringsmæssige baggrund i medarbejdergruppen er da også særdeles bred. Det fast ansatte personale i Oehlenschlægersgade ser p.t. (ca. 1. juli 1997) således ud: 16 Direktøren er socialpædagog med 20 års erfaring fra Københavns Kommunes institutioner. Souschefen er uddannet socionom, og har taget en række terapeutiske uddannelser. Herudover er der ansat to afdelingsledere, der begge har erfaringer fra behandling efter 12-trins-modellen, både som patienter og som ansatte. Begge har langvarig arbejdsmarkedserfaring og har i øvrigt uddannet sig på det terapeutiske område. Desuden er der ansat to socialrådgivere, den ene med erfaring fra arbejde med forsorgshjemsklienter, den anden har bl.a. en baggrund i foreningsarbejde omkring misbrug, en pædagog, der bl.a. har tilbragt et halvt år i praktik på Ce.I.S. i Rom, samt en køkkenfaglig pædagogisk leder. I projektets sekretariat er der ansat tre personer: Én er tidligere lægesekretær, én er korrespondent og én har baggrund fra kommunal forvaltning. Ud over personale med fast ansættelse er der en praktikant fra en pædagogisk uddannelse, tre personer i arbejdstræning og en i aktivering. I bofællesskabet i Fakse Ladeplads udgøres det faste personale p.t. af en psykolog, der tidligere har arbejdet med misbrugere i kommunalt regi, en socialpædagog, der tidligere har været ansat i det københavnske behandlingssystem, en zoneterapeut og en tidligere sygeplejerske. Der er ansat faste weekend- og nattevagter, der har erfaring fra institutioner med 12-trins-behandling og fra det psykiatriske behandlingssystem. 16 For mere detaljerede oplysninger henvises til bilag 4, Organisationsplan, Projekt Menneske, april 1997\n22 Herudover er tre ansatte i puljejob, der fungerer som hhv. køkkenassistent, chauffør og kontormedarbejder. Endelig har afdelingslederen en uddannelse som alkolog. Han har fungeret som leder af flere private behandlingsinstitutioner efter 12-trins-modellen, og har forud for dette erfaring som leder fra erhvervslivet. 22 Ud over det faste personale har projektet fast tilknyttet en lægekonsulent til at varetage helbredsmæssige og medicinske anliggender, og en psykiatrisk konsulent, der anvendes, hvis der er formodning om en psykiatrisk diagnose hos brugerne. Endelig er der ansat konsulenter, der yder supervision til de forskellige personalegrupper Arbejdsmiljøet Personalet er gennemgående gået til opgaven med begejstring, og projektet har i høj grad været præget af pionérånd. Men der har også været nogle af de klassiske tegn på arbejdsmiljøproblemer i personalegruppen: En relativt stor udskiftning blandt personalet og et højt sygefravær, især i bofællesskabsdelen i Fakse Ladeplads. En af årsagerne hertil er formentlig, at forløbet i Projekt Menneske hidtil har forekommet kaotisk for alle medarbejdere. I projektet har man skulle løse stort set alle vigtige arbejdsopgaver på samme tid: Ombygning for overhovedet at have de nødvendige lokaler, skaffe brugere til projektet og indføre en ny behandlingsform, som kun få havde andet end et teoretisk kendskab til. Det er, som vi senere skal komme ind på, vores opfattelse, at ledelsen på det pædagogiske område en lang periode har været lidet synlig. Ud over at der har været nogle uenigheder i personalegruppen om behandlingen - som vi skal komme ind på nedenfor - har mange medarbejdere uformelt givet udtryk for, at de har følt sig lidt famlende overfor det terapeutiske/pædagogiske arbejde med brugerne. Supervision er først blevet påbegyndt ret sent i forløbet. En række medarbejdere har forladt projektet. Nogle har klart givet udtryk for, at projektet ikke levede op til deres forventninger. For andres vedkommende er der nærmere tale om, som Lise Wiemann (tidligere konstitueret leder i Fakse Ladeplads) udtrykte det på et personalemøde i Fakse Ladeplads, at de er blevet slidt for flade.\n23 Særligt om eks-misbrugernes rolle Der blev i projektbeskrivelsen lagt særlig vægt på, at inddragelsen af eksmisbrugere i behandlingen var et af de forhold, hvor Projekt Menneske ville adskille sig metodisk fra det øvrige københavnske behandlingssystem. Eksmisbrugerne var især vigtige i arbejdet med motivation af brugerne på baggrund af den lange behandlingstid og kravet om stoffrihed. Det forudsattes, at eksmisbrugerne havde en særlig rolle i omsorgsmæssige sammenhænge i behandlingens start og som succesrige spejlbilleder for nyindskrevne i projektet. I projektets virkeliggørelse er eks-misbrugerne imidlertid kommet til at spille en anden og mere betydningsfuld rolle, end projektbeskrivelsen lægger op til, idet de tre stillinger som afdelingsledere er besat med eks-misbrugere med erfaring fra 12-trins-modellen. Herudover er der p.t. ansat tre eks-misbrugere i bofællesskabsdelen. Projektets direktør Keld Olsen lægger vægt på, at ansættelserne på afdelingslederniveau er sket for at markere, at eks-misbrugerne har vigtige erfaringer at bidrage med til projektet. Ikke kun i forberedelsesfasen, men også i bofællesskabsdelen og i udslusningsfasen, hvor eks-misbrugerne kender til at vende tilbage til samfundet igen. Det er projektets erklærede politik at forsøge at danne bro mellem erfaringerne fra det professionaliserede offentlige behandlingssystem og erfaringerne fra den del af det private behandlingssystem, der overvejende bygger på 12-trinsbehandling og introduktion til selvhjælpsgrupper. Men Keld Olsen understreger samtidig, at ledelseskonstruktionen er konfliktskabende - såvel i forhold til omgivelserne som internt i projektet - på grund af den skepsis, som personer fra de to systemer ofte møder den anden part med. Brobygning er ikke altid nem, og vi har kunnet observere, at der fra starten af projektet har været divergenser i personalegruppen om, hvilken rolle eksmisbrugerne skulle spille. Udtrykt positivt kan man sige, at der har været tale om en form for teoretisk og praktisk mangfoldighed i personalegruppen. På negativsiden må det nævnes, at nogle konflikter i personalegruppen omkring eks-misbrugernes rolle og kompetence i behandlingen er kommet til at fylde uforholdsmæssigt meget. Konflikterne har i enkelte tilfælde resulteret i regulære kompetencestridigheder mellem afdelingsledere og andre medarbejdere.\n24 Særligt om de frivilliges rolle I projektbeskrivelsen fra oktober 1995 hedder det, at de frivillige medarbejdere er en personalemæssig ressource, hvor deres hovedopgave er at medvirke til at reparere og styrke klienternes netværk, ligesom en række omsorgsmæssige og servicemæssige arbejdsopgaver vil blive varetaget af frivillig arbejdskraft. De frivillige medarbejdere skal gennemgå introduktionskurset om Projekt Menneske, samt arbejde parvis under supervision af en professionel medarbejder. Målet er, at der skal være samme antal frivillige som professionelle medarbejdere 17 En tidligere frivillig udtrykker det sådan, at formålet med de frivilliges tilstedeværelse er at indføre et element af almindeligt liv i projektet Mht. til antallet af frivillige kan man ikke sige, at målsætningen er blevet opfyldt. Der var primo juli 1997 to frivillige i projektet, og der har ifølge en opgørelse fra projektets sekretariat været i alt 13 frivillige medarbejdere i hele projektperioden indtil nu (1 i Fakse Ladeplads og 12 i Oehlenschlægersgade). En af årsagerne til, at der ikke er flere frivillige i projektet, kan være, at der ikke er iværksat nogen særskilt kampagne med det formål at tiltrække frivillige. Ifølge Keld Olsen har det ikke været muligt at prioritere arbejdet med at skaffe frivillige særlig højt, og de frivillige har fået kendskab til projektet via den almindelige PR-virksomhed, projektet har lavet. Alle frivillige har, inden de er startet i projektet, haft en grundig samtale med souschef Lilly Hansen. Der har været flere formål med denne samtale. Dels at den frivillige skulle blive klar over, hvilken rolle den pågældende skulle spille i projektet, f.eks. at de frivillige ikke har nogen terapeutisk eller pædagogisk funktion i forhold til brugeren. Dels har det, på baggrund af erfaringer tidligt i projektforløbet, vist sig nødvendigt at vurdere, om den enkelte frivillige kunne fungere i huset. De frivillige har generelt arbejdet under ledelse af en professionel medarbejder, og har i store træk arbejdet med de områder, der nævnes i projektbeskrivelsen: Service- og omsorgsopgaver og for enkeltes vedkommende også med undervisning. 17 Socialdirektoratet, 1995c, s. 6. Optrykt som bilag 1.\n25 25 Med hensyn til uddannelse har de frivillige fået tilbud om at deltage i de kurser og den uddannelse, som projektet generelt har sat i værk, 18 men der er ikke lavet særlige uddannelser eller kurser for de frivillige. Mange af de frivillige har kun været i huset i forholdsvis kort tid, eller de har været der i perioder, hvor der ikke har været afholdt kurser eller uddannelse. Derfor er det forholdsvis få blandt de frivillige, der har fået nogen formaliseret uddannelse, mens de har været i Projekt Menneske. De frivillige har ikke helt fået den betydning for projektet, som det var tanken i projektbeskrivelsen. Keld Olsen mener dog, at det indtil videre har fungeret tilfredsstillende med de frivillige, der har været i projektet, og er stort set tilfreds. Der er ikke overvejelser om at ændre på den rolle, de frivillige har Medarbejdere i puljejob, aktivering mv. En anden gruppe af medarbejdere, som ikke var inde i overvejelserne, da projektbeskrivelsen blev lavet, er i modsætning til de frivillige antalsmæssigt blevet relativt stor. Det drejer sig om medarbejdere, der er omfattet af forskellige arbejdsmarkedspolitiske ordninger som arbejdstræning, aktivering mv. Pr. 1. juli 1997 er fire af medarbejderne i Oehlenschlægersgade og tre af medarbejderne i Fakse Ladeplads tilknyttet sådanne ordninger. Disse udfører - på nær en enkelt, der arbejder med terapeutisk/pædagogisk arbejde - mange af de arbejdsopgaver, der var tiltænkt de frivillige. To er faste chauffører, en er receptionist, en køkkenassistent, en varmemester, og en laver kontorarbejde. En enkelt af disse medarbejdere er startet som frivillig, men for de flestes vedkommende er kontakten sket gennem Arbejdsformidlingen (AF). Projektet har formuleret en jobbeskrivelse, hvorefter AF har henvist personen. Idéen til at udnytte de forskellige arbejdsmarkedspolitiske ordninger er bl.a. kommet frem på baggrund af andres gode erfaringer, bl.a. Sidegadeprojektet på Vesterbro. For disse medarbejdere har tilknytningen til projektet varet noget længere, end den har for de frivillige: Der er typisk tale om, at medarbejderen er i projektet i den periode, som ordningen løber i. Det er vores indtryk, at disse medarbejdere generelt er tilfredse med at være i projektet. 18 Se om projektets uddannelsesvirksomhed i afsnit 3.3.\n26 Projektledelsen Som nævnt udgøres projektets daglige ledelse af en direktør, en souschef og tre afdelingsledere. 19 Vi vurderer at der - ud over de problemer der allerede er nævnt omkring eksmisbrugernes rolle som afdelingsledere - særligt har været det problem i Projekt Menneske, at arbejdet med at definere selve det behandlingsmæssige indhold har stået noget i baggrunden frem til det tidlige forår Problemet har især været tydeligt i bofællesskabet i Fakse Ladeplads. Strukturen har en lang periode været meget uformel, og kommunikations- og beslutningsvejene både i selve Æblely og mellem Æblely og Oehlenschlægersgade har virket uklare, både for personalet og for brugerne. Der har ikke i særlig høj grad været regler eller rutiner for, hvilke beslutninger, der blev taget af hvem, hvornår, hvorfor og hvordan, samt hvordan der skulle kommunikeres i institutionen. Der er en række forklaringer på de ovennævnte forhold. Vigtigt er det, at lederstillingen i Fakse Ladeplads i praksis har været ubesat i en lang periode pga. sygdom. Hertil kommer, at medarbejdernes arbejdstid i Fakse Ladeplads, har været tilrettelagt således, at alle medarbejdere har gået i døgnvagter. Dette har besværliggjort al koordinering, idet hele personalet ikke har kunnet være på arbejde samtidig. Dertil kommer, at nogle helt banale problemer - som f.eks. ombygningen i Oehlenschlægersgade og problemer med overhovedet at skaffe brugere til projektet (jvf. afsnit 3.5.1) - har taget uforholdsmæssig meget af ledelsen tid og energi. Kort sagt har ledelsen stået overfor det forhold, at selve projektets overlevelse både på kort og langt sigt afhang af, om der kom brugere til projektet. Man har derfor prioriteret tilgangen af brugere højt. Mht. til spørgsmålet om at udvikle det pædagogiske arbejde tillagdes den uddannelsesmæssige side en vis vægt i projektbeskrivelsen fra oktober Der blev især lagt vægt på, at det ville blive nødvendigt at uddanne personalegruppen i logoterapi. Baggrunden for dette er, at logoterapiens idegrundlag og menneskesyn ligger tæt på de overordnede principper, som Ce.I.S. søger at følge i sine behandlingsprogrammer Se evt. de enkeltes funktionsbeskrivelser i bilag 4, Organisationsplan, Projekt Menneske, april Logoterapien er udviklet af den østriske psykiater Victor Frankl, bl.a. på baggrund af erfaringer fra et ophold i Auschwitz under den anden verdenskrig. For en kort beskrivelse af logoterapien se Projektbeskrivelse for Projekt Menneske, s Optrykt som bilag 1.


18.03.2018 • gradis pono erotiske oplevelser\nErotiske, oplevelser, erotisk Massage Fyn Gratis erotiske noveller - danskernes sexoplevelser Erotiske historier og noveller Erotiske oplevelser erotisk massage fyn - både grænsen Evt en prøve tur mod betaling. Hver dag fra. Og hvis I er til. Læs dine sjofle noveller her. Forside, erotiske historier og noveller Erotiske noveller fra Om man er mest til erotiske historier eller til den. At dele erotiske historier på kryds og tværs og inspirere hinanden til nye oplevelser. Her på Erotik Historie kan læse andres erotiske historier, oplevelser og fantasier, du kan kommentere dem og bedømme dem.\nHåber at høre fra jer, så vi kan få mere god læsning. Her kan man skrive en lille beskrivelse til billedet. Historien er "En skånsk skønhed" - skrevet af George. 2 - Mit navn er Anna Pigesex Skrevet af Simone udgives: 00:01 Anna på 14 har besøg af sin veninde Freja, som hun igennem et stykke tid har overvejet at fortælle om sin homoseksualitet. Sparwasser, jacobsB, slj, svbg1971, esbjergMP89, maikenpigen, lica josher lillemor4.\nKlik på "Profil klik herefter på "Mine historier" og derinde kan man have mulighed for at rette dem. Alle er hele tiden nøgne - også dig. Gør som JEG siger, NÅR jeg siger det - uden brok. Katrine lærer nyt om sexlegetøj og hun får testet en symbian. Hun suttede alle 6, en ung pige sutter pik på seks liderlige fyre. Hvad har man venner til? De erotiske tanker er med til at holde os i gang med til at give os ny energi og komme gennem hverdagen. Slå beskeder fra, husk at du kan slå beskeder og gæstebog fra inde under din profil. Studentereksamen der udvikler til en fest - også for censor. Min hyldest til sexwriter-universet 25 - Signal Fantasi Skrevet af Abs 00:01:02 Signal - en pludselig indskydelse fik kvindens kinder til at blusse. 18 - Sex-banken Del 1 2 Tvang - Frivillig Skrevet af Bankmand 00:01:01 Mette havde lånt penge i min egen lille private sex-bank. 11 - Beskyldningerne, blandet Skrevet af Hende den Stille 00:01:02, hvad der kan ske når de evige beskyldninger om utroskab bliver for meget. Alle forfattere kan nu rette deres egne historier. Det skyldes nok mit mørke mellemlange hår og gyldne teint. Min lærers kæreste Lektion. 8 - Chaufførens historie. Forside - Erotiske historier og noveller. Skal vi kneppe dine døtre og gøre det grimt? Jeg stod op og greb omkring min stive pik med den ene hånd. Han var lækker og lige min type, men var naturligvis meget ældre han var. Giv jer til kende. De frækkeste sexhistorier og sexnoveller - du behøver ikke være medlem for at læse dem. En sexnovelle af Ond stedfar. Dette er første del i en serie om at formes som seksuelt væsen i teenageårene, når ens seksualitet samtidig bliver et voldsomt tabu i sammenhæng med ens unge alder. Handelsskolepigen leverer endnu et frækt og velskrevet afsnit i sexnovellen om sin lærer. 00:01:01 Min kødelige lyst var alt overskyggende, og jeg kunne ikke holde mig mere. 7 - Polterabend med veninderne Gang bang Skrevet af Store Alexander udgives: 00:01 Jeg skulle giftes og mine gamle to af mine veninder havde planlagt en ganske særlig afslutning på min polterabend. Som forældreløst barn af systemet, gradis pono erotiske oplevelser men endelig slået ned med en mand jeg elskede, var jeg sikker på, at dét var det. Så har vi endelig fået styr på listen af forfattere, den findes i menuen imellem historier og indsend historie. Hør indslaget her Anonyme brugere!\nMandesex Skrevet af Digitalo 00:01:20, en lille historie om begær. Læs vores erotiske historier nu, tip: Du kan prøve Adgang for alle. 13 - Klap over katedret Dominans Skrevet af Frk. Denne situation var Mette nu i 19 - Den morgen jeg fik en Bodil Jørgensen Analsex Skrevet af fingernem 00:01:09 Der findes en lille sketch med Andreas Bo og Bodil Jørgensen, der hedder Frokost med mor.\nOg pludselig var det Anne der kom ind på inspektørens kontor, hvor hun måtte trække op i nederdelen og få en fyndig endefuld. Poul, Line og Katrine ankommer til Sloss Heringsdorf, hvor de modtages af den excentriske Grev Fridolin. Bruger login, et klik værd, advarsel, sexwriter er en voksen side, der indeholder sexhistorier.\n0 udtalelser om “Gradis pono erotiske oplevelser”


115B - BH'er i størrelse 115B\nVi gør det nemmere for dig at shoppe den rette størrelse. Se vores udvalg af Bh'er i størrelse 115B. Vi stræber efter at have undertøj i det bedste kvalitet til lave priser og sikre os den bedste service. Vi har dag - til dag levering og bytter med et smil. Har du brug for hjælp? Vi giver os tid til at hjælpe dig med at finde den rette størrelse, ellers kan du selv måle dig frem under størrelsesguide.


Hvis De Leder Til Højere Læreanstalt? – smarttalk.dk\nDesværre den første er i absolutte tal, mens den anden to er som en procentdel af befolkningen i den erhvervsaktive alder. Gør det verden debut, Ryan Williams introducerer NetworthIQ er web første sociale privatøkonomi-værktøj, hvor du kan spore, aktie (valgfrit), og undersøg din nettoformue. Men hvad kan regeringer gøre ved den uforholdsmæssigt store stigning i antallet af mennesker på uarbejdsdygtighed? Vi kan se mønstre af vækst, der er i overensstemmelse med de sandsynlige virkninger af den aktuelle stigning i forekomsten af diabetes. Simpelthen lade afhængighed sats fortsætter med at stige? Den højeste sats af langvarig afhængighed er naturligvis også at finde blandt ugyldige modtagere, men det er efterfulgt af det private beredskab. Ifølge en undersøgelse foretaget af Department of Labor i 2009, er arbejdsløsheden blandt dem, som kun har en studentereksamen var blevet næsten 10 procent, mens ledigheden for personer med en universitetsuddannelse var, i sammenligning, kun 6,8 procent.\nMens en stor del af den vækst i tilstrømningen var uundgåelig i betragtning af ændringer i størrelsen og strukturen af befolkningen, og stigningen i alder af berettigelse til NZS, mere end halvdelen ikke kan forklares af disse faktorer, og det afspejler en stigning i andelen af befolkningen i alderen 15-59 kommer til ydelser. Det lange ophold på IB deltagere konverteret vedvarende vækst i investeringer i hurtige vækst i antal i modtagelsen. Vækst i IB tilstrømning priser var hurtigere for aldersgruppen 30-39 og 40-49 år end for aldersgruppen 15-19 år og 20-29. Der er noget anderledes ved de årgange, der har oplevet den økonomiske omstrukturering af 1980’erne og begyndelsen af 1990’erne i begyndelsen til midten år i forhold til dem, der er kommet ud på arbejdsmarkedet, hverken under eller efter omstruktureringen. Vækst i overførsler tegnede sig for 60% af 1993-2002 stigning i andelen af befolkningen i alderen 15-59 kommer til at drage fordel af.\nDen tilhørende vækst i fedme kan også være at bidrage til væksten i antallet af mennesker, der kommer på SB og IB med muskel-og knoglelidelser. Voksende antal mennesker, der var på vej om til SB og IB med en psykisk sygdom. Vi finder ingen enkle forklaring på den udvikling, der skete i løbet af de ti år frem til 2002 i antallet, der modtager IB og SB. Vores resultater svar på mange vigtige spørgsmål, om væksten i IB og SB, og de mennesker, der modtager disse ydelser. Vores resultater viser, at forskelle i dødeligheden på tværs af etniske undergrupper, som er i overensstemmelse med dem, der findes i New Zealand Folketælling Dødelighed Undersøgelse (Ajwani et al 2003). Denne undersøgelse fandt, at mens den forventede levetid forbedret dramatisk, at Europæerne i løbet af de to årtier til 1999 var det statiske til varme hav og Stillehavet folkeslag, etniske grupper, sygedagpenge der er mest påvirket af den økonomiske omstrukturering.\nDen vigtigste drivkraft for de forskellige tendenser var højere kronisk sygdom dødelighed i midaldrende og de ældre for varme hav og Stillehavet folk. Stigningen er i overensstemmelse med udviklingen i andre udviklede lande. For SB, de fleste af denne vækst kan tilskrives en stigning i bidrag fra uden for bistandssystemet (men når vi undersøger den nylige vækst i perioden mellem 1999 og 2002, øgede overførsler fra det gavne system, der tegner sig for 28% af stigningen). Selvom varigheden af ophold på IB ikke stige mellem begyndelsen og slutningen af årtiet, varighed, som spillede en afgørende rolle i at skabe den vækst, der fandt sted. På den negative renter vil fortsætte med at akkumulere i løbet af de måneder, du springe din betaling, så du ender med at betale mere for bilen i det lange løb. Vil de $2 billioner Coronavirus Bistand, Nødhjælp, og den Økonomiske Sikkerhed (CARES) Handling fra regeringen,til at give større adgang til ydelser, eller gøre det vanskeligt?\nLav præmier gøre det mere overkommeligt at opretholde dækning i perioder med arbejdsløshed, men det er ikke den eneste måde HSA planer bygger bro mellem job. Hvis klienten ikke-betalinger, lån corporation kan tage bopæl i, og sælger det til at dække prisen for den finansielle lån. Du kan kontakte en non-profit job center, leje en karriere coach, deltage i virtuelle jobsøgning støtte grupper, deltage i webinars, drage fordel af online offentlige beskæftigelse programmer, tilmelde dig re-uddannelse i et nyt felt, og så videre. Privatøkonomi afbetale Dit Kreditkort Bill, Hvor lang tid vil det tage at betale af på dit kreditkort, hvis du kun har gjort minimum betalinger?


Hvordan at være en baby i Club Penguin – WKUDK\nHvordan at være en baby i Club Penguin\nClub Penguin er et sjovt online spil, og nu kan det være endnu sjovere. Du kan klæde sig som en Club Penguin Baby, og foregive at blive vedtaget, og være en del af en Club Penguin Family. Dog kan det være svært, især hvis du aldrig har prøvet det før. Du er nødt til at vide nogle ting for at få vedtaget og ophold vedtaget. Denne artikel vil fortælle dig, hvordan man kan være en baby (aka "Pookie") i Club Penguin.\nHvordan at være en baby i Club Penguin. Få på en server med fire eller fem firkanter.\nFå på en server med fire eller fem firkanter. Prøv Afskyelige, Yukon, Alpine, Alaska, Yeti og Zipline eller en virkelig fuld server. Disse er, hvor de fleste børn går, og de er normalt fuld, men hvis de ikke er, så skal du ikke gå på det. Sørg for, at det er en server uden sikker chat. Og også huske, at hvis du aldrig sige noget, er du ikke bemærket.\nBeslutte, om du er en baby, barn eller en søskende. Der er en stor forskel mellem disse tre.\nBabyer taler ofte komplet nonsens, "Oooooo Goo! ' at være en meget almindelig sætning. Babyer er ofte samlet op hurtigere af andre medlemmer, da de kan være meget morsomt for en rimelig tid.\nSmåbørn normalt taler relativt enkelt, med W er i starten af ord - 'Woo se på den lille barn "er en ret almindelig sætning at trække dig i. Småbørn er plukket sjældnere end babyer, men mange mennesker har været kendt for at gøre gode venner med hvem der står bag det lille barn.\nSøskende kan være et barn uanset alder, og er plukket oftere end småbørn, men sjældnere end babyer, fordi mange mennesker 'samle' børn, og kan have fem eller seks forskellige pingviner.\nSkift din pingvin udseende og farve til gul. Gul er ofte forbundet med spædbørn, og er en blid farve at tiltrække mere opmærksomhed.\nFind et outfit, der ville matche din personlighed.\nHoved: propel caps, prinsesse kroner, pink eller blå høreværn, paraply hat, den Sidetied (enhver farve), rottehaler, eller en sød Fall Fair hat.\nNeck Wear: boa af enhver farve, perler, halskæde, hvid, pink, grøn, blå eller stribet tørklæde, jade halskæde, etc.\nKrop: elegante kjoler, hoodie (pink, orange, gul, eller det nye tegneserie design), sommerfugl skjorte, lange johns, stribede skjorter, ballerina tøj, overalls, klovn tøj, farverige Card-Jitsu bælter, ensfarvede skjorter (som pink eller blå), Franky skjorte osv.\nTilbehør: candyfloss, magic wand (blå eller gul), blomst kurv, denim pung, bamse, bunny, bamse, bog, MP3000, Turtle, Etc\nSko: bunny slippers (fersken eller grøn), ballerina sko, sandaler (grøn, gul, pink eller blå), sparkly blå danse sko, træsko, etc.\nLær nogle terminologi, at de bruger.\nGå til dyrehandel og finde et sted, hvor du er synlige. Hvis det er nødvendigt, skal du flytte lidt rundt. Være sød, men ikke overdrive det. Babyer, småbørn og søskende, der ser meget desperate ofte tilbage for at være alt nuttet eller søger ned ret uhyggeligt.\nVente på nogen til at komme op og acceptere dig. Føj hinanden vennelister. Denne måde, hvis du både logge på på samme tid, kan du møde op igen, og forblive venner, eller har en 'pingvin mor: Datter forbindelser ".\nVære rart for andre. Undgå at handle som en forkælet møgunge eller nogen du ikke. Vær realistisk til fulde.\nHar en personlighed. Nogle sjove personlighed ideer kan være:\nFå et navn for dig selv. Vær realistisk med dine ideer. De bedste af dem kan komme fra den personlighed, du vælger. Ofte kan et navn forsegle deal for en potentiel forælder.\nBegynd med det tøj. Hvilken slags baby du er, afhænger af, hvad tøj du skal var. Denne artikel i særdeleshed er kun, hvis du ønsker at være en rig og forkælet baby. I dette tilfælde: Du skal bære noget med en masse af mode, men stadig søde. Tænk over det: vil du ønsker at vedtage en baby, der ligner en teenager eller en gammel dame?\nFå plukket. Når du har en god tøj, gå til Pet Shop og sidde i en ikke-så-overfyldt stedet. Sørg også for det sted, du vælger, er sød. Prøv at sidde et kæledyr seng for eksempel. Men hvis du sidder på gulvet, på i en hund hus, vil folk tror, din fattige og spild af tid. (Men bay bi misbrugere vil normalt få dårlige spædbørn).\nPrøv søde sætninger. Ligesom "A Raz A Taz Gooey!" eller "Sidder på Wittle Cloud svæver over Cp!" eller min favorit, "Smiles So Bright Mr. Sun Sun Gets Jealous!\nBrug altid hætter. Det betyder ikke, at tale med caps lock på. Eksempel: Cookies. Det betyder kapitalisere det første ord i hver sætning. Eksempel: Cookies.\nGå hjem. Når du er vedtaget og gå til dit nye hus, siger "Kravler" og gå rundt i huset, så det ser ud som din "opdagelse". Så siger "Wowie!"\nHvis din mor eller far interagerer med dig, interagere med dem! Hvis de siger "henter" opfører sig som din virkelig at få afhentet. Og på petshop, når din "Mumu" Picks dig op og snurrer dig, seriøst, kan yo sige "Weeeeee!"\nLøb væk. Nu behøver du ikke at gøre dette. Det er kun, hvis du virkelig ikke kan lide dine forældre (r). Først advare dem. Sig "Bliver Klar til at løbe væk!" De skal komme over til dig og forsøge at få dig til at blive. Hvis de begynde at forbedre, kan du bo. Hvis de ikke forsøger at gøre dig ophold eller ikke forbedres, skal du køre væk. Her er hvordan.\nSig "pakker tæppe og mad!" På denne måde dine forældre (r) vil vide, du forlader for godt. (Hvis du har en rygsæk, sætte det på). Derefter skal du køre væk. Men hvis du ikke ønsker dine forældre (r) til at starte efter dig og aflytning du, siger "Goodbye Mommy!"\nHappy Ever After (eller ikke!). Hvis du ikke løbe væk, være den bedste baby du kan være sammen med dine forældre (r)!\nDer er tre måder at få vedtaget.\nSidder i dyrehandel. Her kan du handle sød, kjole godt, og håber en smuk mumu vedtager dig.\nPookie konkurrencer / lidt ms. CP. Hvis du får kede af at sidde i Pet Shop, så kan du deltage i en af de konkurrencer, der normalt der reklameres i Pet Shop. De er normalt omtales som Pookie konkurrencer eller Lille Ms CP konkurrencer. I disse a mumu fortæller Pookies et tema og de Pookies nødt til at klæde tilsvarende. Vinderen af konkurrencen får mumu og resten af familien.\nHvis de to andre ikke virker prøv at blive tabt, du kunne falde i hænderne på bay bee killers (de dræber spædbørn), men ikke altid, eller du kan få en dejlig mumu eller duh duh eller endda begge dele! Rart huh fordi de tabte dem er altid dem, der bliver fundet, og loved.Here er, hvad du siger, når du er en tabt baby eller lille barn "Is Wost og bange!" det er, hvad du siger, når du ikke er eventyrlystne, når du er eventyrlysten du siger "Er Wost Men er ligeglad!"\nHvis du vil, kan du være en baby og gå rundt Club Penguin og gøre normale ting og handle som et barn med en skør liv.\nAltid rapportere en person, der overtræder webstedets regler. Enhver seksuel adfærd (handlinger og ord) kan rapporteres.\nDu behøver ikke at være medlem for at gøre dette. Dog vil folk tror du vil være mere nuttet med tøj på. Ofte, hvis du er forælder, og er et ikke-medlemsland, vil forsøge at vedtage et medlem gør dem nægter.\nBrug baby-vilkår vil bringe det meste af at være en baby i Club Penguin.\nNyfødte kan kun bruge tiltag for at kommunikere. Småbørn kan tale normalt.\nHandle som en baby. Gør søde ting og folk vil gerne have dig, ikke handler for umoden. Har nogle søde fortræd omkring igloen ligesom vågne op midt om natten for at snige mad i.\nFor at få en forælder den nemme måde, finde nogen, der er at vedtage en baby, og hurtigt at tilføje dem.\nHvis du ønsker, hvis din Biggy Wista, kommer til en fest, Brug hendes makeup! Hvis din Mumu bliver gal, siger dette "Jeg Tinked jeg skulle to!" Eller "Jeg Wanted være temmelig Wike Wista!" OR "Mumu tænkte jeg kan bære makeup Wike Wista!" ELLER ELLER "Undskyld Mumu, Wista Wooks smuk, og Meh Wanna Be Wike hende!"! Eller bare græder Her er nogle ting, du kan også gøre, med din makeup, for at gøre det mere "pretty":\n1) Hoved: Sidetied, Skaldet, Bee Anteanne\n2) Face: Nothing\n3) Hals: Boa (enhver farve), Tørklæder, Necklace\n4) Krop: Cute Dress, Noget andet Fancy\n5) Hånd: Balloon, Teddy, Froggy\n6) Poter: Sparkly Flats, Ballet Shoes\nClub Penguin Medlemskab (valgfrit, men anbefales, men du kan købe det virkelige liv Club Penguin legetøj, der kommer med en kode for at låse sjældne ting)\nHvordan at hacke sig ind en ipod med låsefunktion\nSådan at skifte fra yahoo! mail til Gmail\nHvordan til at administrere e-mail med Microsoft…\nSådan at blive gift på MapleStory\nHvordan til at overføre dit iTunes-bibliotek fra…\nHvordan man laver en magt time C.D. i itunes


Hvem har ”knækket” MRSA CC398-kurven? | Gylle.dk\n29. juni 2016 Af Kjeld Hansen 4 Kommentarer\nTitlen på denne kurve fra EPI-Nyt 23 er ikke korrekt, da den undlader at oplyse, at kun “nysmittede” registreres.\n”MRSA-kurven er knækket” hævder landbrugsavisen.dk 8. juni 2016 og med Statens Serum Institut som kilde. Imidlertid er den glædelige nyhed ikke korrekt.\nDet skriver Klaus Flemløse, cand.scient/mat.stat, i denne artikel for gylle.dk og fortsætter:\nGanske vist gengiver landbrugsavisen.dk loyalt SSI’s påstand, men den er der ikke dækning for. Baggrunden for det beskedne fald i antal smittebærere fra 2014 til 2015, er ændringer i den måde, man tester personer på, samt at man kun registrerer første gang en person bliver smittet med MRSA eller får en MRSA-infektion.\nKlaus Flemløse er cand.scient og mat. stat.\nPopulært sagt betyder det, at når alle i svineindustrien har været smittet en gang, vil MRSA-kurven simpelthen gå i nul. Statens Serum Institut er selv klar over, at dette påvirker antal anmeldelser, men signalerer alligevel den ”positive” udvikling. Denne holdning er yderst kritisabel, da SSI derved kan komme i den paradoksale situation, at mens MRSA-epidemien breder sig, vil man modtage stadig færre anmeldelser.\nI artiklen i Landbrugsavisen er det med udgangspunkt i EPI-Nyt 23/16, der udgives af Statens Serums Institut(SSI), at avisen hævder, at MRSA-kurven er knækket.\nLandbrugsavisen hæfter sig ved den overordnede konklusion, nemlig at der er konstateret en stagnation af antallet af MRSA-tilfælde. Dette uddybes yderligere ved et interview med Anders Rhod Larsen, Fagchef ,SSI, hvor udviklingstrenden understreges.\n”Der må man sige, at det er glædeligt, at der er et knæk på kurven,” siger Anders Rhod Larsen til Landbrugsavisen.\nI Ingeniøren er der også en omtale af EPI-Nyt fra SSI. Bladet er mere nuanceret i sin vurdering af SSI-status på MRSA og fremhæver, at der er flere nye tilfælde af MRSA uden for landbruget. I et interview med Anders Rhod Larsen skriver Ingeniøren dog:\n”Smitte med CC398 MRSA er således fortsat udpræget begrænset til folk, der arbejder med eller har hyppig kontakt til svin, og konklusionen må blive, at vi er glade for, at det nu stagnerer og ikke har medført et stigende antal infektioner.”\nBåde Landbrugsavisen og Ingeniøren godtager Anders Rhod Larsens udsagn uden indvending.\nLæge Anders Rhod Larsen har ansvaret for rapporteringen af MRSA-epidemiens udvikling.\nUdgangspunktet for omtalen af MRSA bygger i begge tilfælde på EPI-Nyt 23/16, der er udsendt den 8. juni 2016, hvor den seneste status for udvikling af MRSA er publiceret.\n”Antallet af personer, der i 2015 første gang fik påvist methicillin-resistente Staphylococcus aureus (MRSA) var næsten identisk med antallet i 2014. Der blev registreret 2.971 tilfælde mod 2.973 i 2014, figur 1. Det er første gang siden 2009, hvor SSI registrerede 818 nye MRSA-tilfælde, at antallet ikke stiger.”\nOg videre i afsnittet ”Kommentar”:\n”Antallet af nye MRSA-tilfælde ser nu ud til at stagnere efter flere år med kraftig vækst. Det er glædeligt, at der i 2015 er sket en opbremsning, som dog dækker over en fortsat vækst i antallet af importerede og samfundserhvervet tilfælde.”\nNogen vil opfatte EPI-Nyt som en helgardering forstået på den måde, at man på den ene side påpeger en stagnation i antal MRSA-tilfælde, og på den anden side også påpeger et skræmmende billede af, hvad der kan ske i fremtiden. Der er ikke tale om entydig kommunikation. Man kan benytte SSI udmeldinger til hvad som helst og man kan med rette spørge SSI om, hvad SSI idet hele taget mener.\nPåfaldende er det, at kun kurven for MRSA CC398 synes at knække fra 2014 til 2015.\nJeg opfatter at både Landbrugsavisen og Ingeniøren loyalt gengiver SSI’s opfattelse. Der er imidlertid ikke dækning for denne opfattelse, idet baggrunden for faldet er ændringer i den måde man tester personer ansat i svinebesætninger eller andre dyrebesætninger, samt at man kun registrerer første gang en person er bærer af MRSA eller har en manifest MRSA-infektion.\nSSI er selv klar over, at dette påvirker antal anmeldelser. Det afholder dog ikke SSI fra at signalere en positiv udvikling, men herom senere.\nSSI’s registrering af MRSA-tilfælde\nTroværdigheden af en statistik afhænger af de procedurer, der er anvendt ved indsamlingen af data.\nDet er vigtigt, at der er stabilitet i indsamlingen af data, dvs. der er ikke er tale om statistikbrud. Statistikbrud ser man ofte i forbindelse med lovændringer, f.eks. Kommunalreformen i 2007, ændringer i bekendtgørelser eller inden for meteorologi ved flytning af en målestation. For at dokumentere årsagen til SSI’s fejlagtige analyse, er det nødvendigt direkte at referere til deres egne procedurer jf. SSI’s hjemmeside. Derfor kommer der en kort gennemgang af de procedurer,som SSI anvender til at indsamle data til MRSA-statistikken.\nEn repræsentativ stikprøveudtagning?\nDer er ikke tale om, at antallet af MRSA-tilfælde kommer fra en repræsentativ stikprøveudtagning, men derimod fra de løbende indberetninger fra de praktiserende læger eller hospitaler. Det må man blot leve med, men det sætter nogle begrænsninger på, hvor sikkert man kan konkludere.\nFørste skridt er at en person får foretaget en blodprøve og får konstateret en stafylokok-infektion, herunder MRSA. Hvis der er tale om en MRSA-infektion, indberettes til SSI, men kun ved første konstatering.\nSSI foretager en subtype bestemmelse. Samtidig hermed igangsættes en screening af hele husstanden. Derved konstateres en vist antal bærere af MRSA. Der er formodentlig store forskelle i omfanget af screening. På hospitaler, hvor en ansat får en manifest MRSA-infektion, vil der automatisk ske en screening , også af personalet og nærmeste familie.\nDet vides fra arbejdsskader, at det er langt fra alle praktiserende læger, der er lige gode til indberetninger. Derfor kan der være store variationer i indberetningerne, også over tid i forbindelse med kampagner om MRSA-infektioner.\n”Som følge af stigende forekomst af bakterien Methicillinresistent Staphylococcus aureus (MRSA) blev der indført anmeldepligt 1. november 2006. Tilfælde, hvor personer får påvist MRSA for første gang eller får påvist en MRSA-subtype, som personen ikke tidligere har fået påvist (“en ny subtype”), skal anmeldes”. Se Anmeldelse af MRSA til SSI.\nSSI benytter anmeldelsesblanket 5001 til anmeldelse af MRSA-tilfælde. Det er cpr-nr og anmeldelsesdato, der er indgangsnøglen til blanketten.\n”Første gang laboratoriet finder en person MRSA-positiv, skal laboratoriet umiddelbart indsende et isolat til Statens Serum Institut til subtypebestemmelse (sammen med side 4 i meldeblanketten). Såfremt en person vedvarende får påvist MRSA, skal nyt MRSA-isolat indsendes til ny subtypebestemmelse mindst én gang om året.” Se Anmeldelsesblanket 5001.\nDet er anmeldelsesblanketten, der danner grundlag for SSI online statistik og EPI-Nyt, og intet andet.\nSSI har ingen viden om, hvad der sker efterfølgende med MRSA-smittede personer, dog undtagen de personer, der får en blodforgiftning, eller er blevet afvist, som følge af at de tidligere er blevet anmeldt. Der vil formodentlig også være en del tilfælde, som de praktiserende læger ikke sender til SSI.\nBlodforgiftning og MRSA\n”Blodforgiftning med MRSA (bakteriæmi) overvåges på SSI via en frivillig indsendelse fra de klinisk mikrobiologiske afdelinger. Denne ordning har fungeret siden 1960 og det vurderes, at ca. 90 % af tilfælde med blodforgiftninger bliver anmeldt til SSI. SSI indhenter derefter kliniske oplysninger fra Landspatientregistret.”\n”Heller ikke bakteriæmi overvågningen viser altid, om patienterne er døde af infektionen. Stafylokoklaboratoriet på Statens Serum Institut undersøger derfor i cpr-registret, om patienterne med MRSA bakteriæmi er døde indenfor 30 dage efter anmeldelsen. Da patienterne ikke nødvendigvis dør af infektionen – men også kan dø af andre årsager – er det derefter nødvendigt at kontakte de behandlende afdelinger på hospitalerne for uddybende oplysninger om dødsårsagen.” Se Fakta om MRSA og MRSA 398.\nMørketal og statistikbrud\nDer vil være et ubestemt antal manifest MRSA-infektioner, som SSI ikke kender til. Et såkaldt mørketal. Dette stammer fra, at personer, der er testet positiv som bærere, og som efterfølgende får en manifest MRSA-infektion, ikke vil blive registreret i SSI’s system.\nNår det drejser sig om personer, der arbejder i besætninger, der er MRSA-inficeret, vil mange være bærere af MRSA CC398 hidrørende fra støv, der sætter sig i næseborene. Derfor vil disse personer aldrig blive registreret som personer med en manifest MRSA-infektion. Efterhånden som man får testet flere som bærere af MRSA, vil det omtalte mørketal vokse.\nMan kan komme i den paradoksale situation, at medens MRSA-epidemien breder sig, ja så får SSI færre og færre anmeldelser af manifeste MRSA-infektioner samtidig med, at der er flere og flere med en manifest MRSA-infektion, der ikke rapporteres til SSI.\nOverlæge Robert L. Skov har opbygget rapporteringen af MRSA-tilfælde for Statens Serum Institut, men forlod institutionen pr. 1. juni 2016 for at tiltræde en stilling i det private erhvervsliv i Tyskland.\nDette er blevet forudsagt af områdechef Robert L Skov, SSI, i Ingeniøren den 1. marts 2016\n”Områdechef Robert Skov fra Statens Serum Institut påpeger, at instituttet havde forudset faldet i antallet af smittede mennesker, men ikke nøjagtig hvornår det ville komme. Årsagen er, at der netop kun er tale om en registrering af, hvornår patienterne første gang bliver smittet med svine-MRSA, ikke om de ved en senere test stadig bærer bakterien eller har fået den igen.”\nRobert L Skov siger altså, at et fald i antal MRSA-tilfælde ikke har noget at gøre med en reduceret risiko for MRSA-smitte, men skyldes den måde hvorpå SSI registrerer anmeldelserne i deres system.\nFra 2012 ændrede SSI praksis og ophørte med at teste alle personer, der arbejder i svinestalde, fordi en bærer tilstand af MRSA hurtigt genetableres. Derfor bliver der testet færre personer med risiko for at få CC398.\nMørketallet vil være størst i de segmenter, hvor man foretager flest screeninger, som f.eks. ansatte på svinefarme, minkfarme eller hospitaler. Én manifest MRSA-infektion kan kaste en kaskade af screeninger efter sig.\nSSI offentliggør ikke/har ikke kendskab til dette mørketal, men har dog oplyst, at man har et delvist kendskab til mørketallet for CC398, idet der ved en fejl er blevet indberettet og afvist 201 og 247 CC398-tilfælde for 2014 og 2015 henholdsvis. SSI ved ikke, om der er tale om bærer eller manifeste CC398-tilfælde. Disse mørketal udgør ca. 20 % af samtlige CC398-tilfæde i 2014 og 2015.\nSom et alternativ til dette skøn af mørketallet, kan man tage udgangspunkt i en analyse overlæge Rober L Skov, SSI har deltaget i forbindelse med et udbrud af MRSA ST22 i Vejle Amt i perioden 2003-2005:\n”Et studie af et stort udbrud af en anden MRSA-type (ST 22) på sygehuse i Vejle Amt i perioden 2003-2005 viser, at cirka 20 % af personerne, som kun var bærere uden tegn på infektion på anmeldelsestidspunktet, efterfølgende udviklede infektion. Followup-perioden i studiet var et til fire år (10).”\nHer står at ca. 20 % af alle bærer af MRSA ST22 i løbet af 4 år vil udvikle en manifest MRSA ST22-infektion. Hvis man tillader sig, at overføre de 20 % alle typer af MRSA, er mørketallet for alle typer af MRSA på ca. 1344 personer og ca. 139 personer for CC398.\nMørketallet på de 1344 og 139 personer er fundet ved at tage 20 % af samtlige anmeldte MRSA-tilfælde og CC398-tilfæde i ren bærertilstand. De 1344 svarer til ca. 17% af de manifeste MRSA-tilfælde på i alt 7768 pr ultimo 2015.\nDet er selvfølgelig en tilsnigelse, at benytte erfaringerne fra MRSA ST22, men skønnet viser, at mørketallet kan tælles i flere hundrede og måske mere.\nDette betyder, at der kan være en stor underrapportering af manifeste MRSA-infektioner og rejser selvfølgelig spørgsmålet, om SSI derved misinformerer offentligheden om udbredelse af MRSA.\nSSI roser sig af at være en forskningsbaseret virksomhed og som sådan bør man leve op til videnskabelige normer, som man selv hylder.\nInternt i SSI har man viden og nogen information om det omtalte mørketal og ved, at der er noget galt, samtidig med, at man i hvert fald for antal CC398-infektioner udadtil siger det modsatte. På dette grundlag kan man ikke undgå at se en risiko for videnskabelig uredelighed. Fagchef Anders Rhod Larsen har en phd og har skrevet en række videnskabelige artikler. Derfor er han bekendt med begrebet ”videnskabelig uredelighed”, som modsætning til han eget videnskabelige arbejde.\nBrud på lægeløftet?\nSSI’s officielle vurdering er, at kurven er knækket for i hvert fald CC398. Dette kan få den konsekvens, at man ikke foretager sig yderligere tiltag for at begrænse udbredelse af MRSA og flere bliver smittet, indtil der sker en eksplosion i antal manifeste MRSA-infektioner. Sammenholder man dette med lægeløftet, der i korthed siger, at man skal ”forebygge, helbrede eller lindre”, kommer man i tvivl om lægeløftet er overholdt.\nDer er ikke tilføjet nye data eller nye analysemetoder, men kun brugt SSI’s egne data og deres egne beskrivelser på SSI’s fremragende hjemmeside. Jeg kommer på det grundlag til en anden konklusion end SSI, og mange andre vil nå til det samme som jeg.\nDet er min opfattelse, at SSI er vidende om, at deres statistikker ikke er retvisende, og at de derfor misinformerer offentligheden. SSI bør efter min mening erkende fejlen og korrigere deres kommunikation om MRSA til en mere retvisende måde. Dernæst bør SSI rette deres procedurer, så man får mørketallene med på SSI’s hjemmeside. Dette kræver både ændringer i deres system og en gennemgang af alle manifeste MRSA-infektioner. Gøres intet, vil SSI, i hvert fald vedrørende MRSA, miste troværdighed.\nSpørgsmålet er, hvorfor SSI, der er bemandet med nogle af landets bedste hoveder, skriver som de skriver. SSI ved, at det de skriver om MRSA generelt, og CC398 specifikt, ikke er korrekt. Hvorfor?\nPingback: MRSA-kurven er næppe knækket | Gylle.dk\nPingback: Nyt MRSA-forskningsprojekt udskyder atter aktiv handling | Gylle.dk\nPingback: MRSA-kurven stiger atter – nu mindst 5000 nysmittede siden 2006 | Gylle.dk


HBS Horsens-Byrup-Silkeborg Jernbane\nHBS 17 - 20 Øre - Orange - stemplet på Østbirk Station (Øb).\nHBS 20 - 20 Øre - Orange - stemplet på Brædstrup Station (Bup).\nHBS 21 - 25 Øre - Grøn nuance - banemærket er stemplet.\nHBS 23 - 50 Øre - Rødviolet nuance.\nHBS 25 - 90 Øre - Grå.\nHBS 27 - 35 Øre - Blå.\nHBS 28 - 75 Øre - Brun nuance.\nHBS 28 - 75 Øre - Brun nuance - stemplet på Tønning Station (Tn).\nHBS 29 - 60 Øre - Lyseblå - stemplet på Slagballe Station (Sb).\nHBS 29 - 60 Øre - Lyseblå.\nHBS 30 - 90 Øre - Grå.\nHBS R7 - 100 Øre - Rød - banemærket er stemplet.


Snorkeskinne virker det\nborrcarcio.se › News › Snorkeskinne virker det\nSnorkeskinne – virker det? | borrcarcio.se Snorken kan snorkeskinne et virker problem for mange det og deres familier. Det er ofte ikke bare nattesøvnen, som forstyrres, men det påvirker også hverdagene. Snorken er hyppig forekommende. Ud over, at snorken er genererende og forhindrer en stabil nattesøvn, er det også et symptom på den medicinske tilstand obstruktiv søvnapnø OSA. Ved søvnapnø holder man vejret i længere perioder under søvnen. Snorken er lyden fra vibrationer, som opstår i det bløde væv i området fra næsen og ned til strubehovedet, kaldet svælget. Vibrationerne opstår, fordi der sker en afslapning af musklerne i halsen, så der bliver mindre plads i svælget, svælget indsnævres. blomsterkrans til konfirmation\nSnorkeskinne virker det Snorkeskinne – virker det?\nJouet a suspendre pour bebe - snorkeskinne virker det. Fup eller fakta?\nSnorkeskinner kaldes også snorkebøjle eller apnøskinner og er en rigtig god hjælp det at komme af med både almindelig snorken og afhjælpe opvågnen om natten som følge af tillukket svælg. Du kan afhjælpe problemet ved at snorkeskinne speciallavede, dentale skinner, populært kaldet snorkeskinner. Hovedprincippet er, at skinnen holder underkæben i en fremskudt position og tungen i et fremskudt leje, mens du sover. Hensigten med en snorkeskinne eller snorkebøjle er virker ændre de øvre luftveje, så de snorkeskinne så let klapper sammen under søvn. Det tandlæger bruger virker til behandling af snorken, øges afstanden mellem tungebasis og bagvæggen i svælget. På siden her har vi beskrevet hvornår og hvordan en snorkeskinne benyttes. Hvis du har yderligere spørgsmål kan vi kontaktes på klinikken. 1. jun Ordentlig søvn er vigtig - får du din? Mange danskere holdes vågne af deres egen eller andres snorken, men med en snorkeskinne fra Gl. 09/11/ · Men det er nemt bare at sige, så derfor uddyber jeg lige svaret lidt, så du føler dig mere tryg ved at købe en snorkeskinne og se om det er noget for dig. En snorkeskinne virker på den måde at den hjælper med at skubbe underkæben blidt frem under søvn, og dermed åbner den op for luftvejene.3/5(2). Hensigten med en snorkeskinne eller snorkebøjle er at ændre de øvre luftveje, så de ikke så let klapper sammen under søvn. Sådan virker en snorkeskinne. Når tandlæger bruger snorkeskinner til behandling af snorken, øges afstanden mellem tungebasis og bagvæggen i svælget. Mange undersøgelser har dokumenteret effekten på snorken. SnorBan anti- snorkeskinne fjerner eller reducerer snorken og forbedrer søvnkvaliteten. SnorBan har dokumenteret effekt og virker med det samme. Den giver en høj grad af komfort, da den formes individuelt til brugerens tandsæt. SnorBan er lavet af hypoallergent termoplast og i . olie i håret Hvad er en snorkeskinne? Det er en skinne, der ved brug om natten kan afhjælpe problemer med snorken. En snorkeskinne virker ved, at den bidrager til en bedre ilt gennemstrømning i svælget og sikrer hermed både dig og din familie en bedre nattesøvn. Stop snorken med en snorkeskinne og kom problemer med søvnløshed til livs.5/5(4,6K). En snorkeskinne kan afhjælpe søvnmangel og øge livskvaliteten. Hvis din snorken er så kraftig, at du selv bliver vækket af den, så er det én ting og værd at handle på. Hvis den også generer dine kæreste og forringer deres søvn, så kan det udfald gå dig mere på. Giv munden et middel, som virker for alle og ikke kræver operation. Ordentlig det er helt essentielt, hvis man ønsker at opretholde et godt helbred, og humør for den sags skyld. Manglende søvn gør nemlig én uoplagt og irritabel, hvilket man jo virker ønsker. Noget der er i høj grad kan forringe ens søvnkvalitet er snorken, både for den der snorker og for den der skal lytte på det. Er du eller din partner plaget af snorken eller søvnapnø, kan snorkeskinne snorkeskinne måske løse problemet.\nForskning på Kæbekirurgisk Afdeling: Snorkeskinner har været oversete i blodsukkerniveau (hHbA1c-værdier) og virker sænkende på for højt blodtryk. apr I de senere år er der kommet et stærkt alternativ, nemlig snorkeskinner, som forskning har vist virker og rent faktisk kan hjælpe mange. 4. mar Nogle produkter virker på nogle, mens de ingen virkning har på andre. Snorkeskinnen SnorBan ligner en vinder, da testpersonen vurderer. Snorkeskinner virker – Der har ikke tidligere rigtigt været tradition for behandling med snorkeskinne herhjemme, selvom der er international dokumentation for, at skinnen har en særdeles positiv effekt på flere typer patienter med søvnapnø, siger tandlæge Lillian Marcussen, Kæbekirurgisk Afdeling på OUH. Snorken er lige så individuelt, som mennesker er mange. Er De på jagt efter et godt middel mod snorken, er det bedste råd derfor at prøve Dem frem i junglen af produkter på markedet.\nSnorkeskinner snorkeskinne virker det\nDet er en skinne, der ved brug om natten kan afhjælpe problemer med snorken. En snorkeskinne virker ved, at den bidrager til en bedre ilt gennemstrømning i. Sådan virker snorkeskinnen. Snorke-skinnen virker ved at sørge for bedre plads i mund og svælg til vejrtrækning. Når du bruger snorkeskinnen om natten. Forskning på Kæbekirurgisk Afdeling: Snorkeskinner har været oversete i behandlingen af søvnapnø i Danmark. Det kan et forskningsprojekt på OUH vende op og ned på. Ledende Overtandlæge Torben Thygesen th.\nUden en god nats søvn kan en travl hverdag være svær at komme igennem. Udover den generende larm snorken medfører, så er snorke også et tegn på at din krop ikke får ilt nok under søvnen. Det du træthed og virker grundet snorken, så kan en snorkeskinne afhjælpe snorkeskinne. Stop snorken med en snorkeskinne\nSnorkeskinnen virker ikke. Min kæreste købte en snorban snorkeskinne fordi jeg snorker meget. Vi prøvede at tilpasse den 3 gange uden at den kom til at sidde. Pressen tester forskellige snorkemidler herunder anti- snorkeskinnen Snorban®. Her er Er det dermed bevist, at protrusionsapparaturet virker imod snorken?.\nNår søvnapnø-ramte så kommer i behandling er den mest udbredte metode CPAP-masken, som ret mange har problemer med at anvende. I de senere år er der kommet et stærkt alternativ, nemlig snorkeskinner, som forskning har vist virker og rent faktisk kan hjælpe mange. Men i modsætning til f. Sverige, så er denne behandling ikke gratis herhjemme. Hun står bag et stort forskningsprojekt, og de foreløbige erfaringer tyder på, at snorkeskinner ikke bare har en positiv effekt på søvnapnø, men også forbedrer diabetikeres blodsukkerniveau hHbA1c-værdier og virker sænkende på for højt blodtryk.\n1. jun Ordentlig søvn er vigtig - får du din? Mange danskere holdes vågne af deres egen eller andres snorken, men med en snorkeskinne fra Gl. apr I de senere år er der kommet et stærkt alternativ, nemlig snorkeskinner, som forskning har vist virker og rent faktisk kan hjælpe mange.\nKorte sorte ruskindsstøvler - snorkeskinne virker det. Fup eller fakta?\nEn snorkeskinne er til dig virker har problemer med snorken om natten. Måske vækker du din partner eller andre huset, ja måske vækker du dig selv grundet snorkeskinne snorken. Det er næsten værst hvis det er forstyrrende for din egen søvn, og så er det vigtigt at få fundet en løsning på det hurtigt. En løsning kan være en snorkeskinne, vi har testet og findet det bedste snorkeskinner. Znore er meget hurtigt blevet den mest populære snorkeskinne i Danmark.\nSnorkeskinne virker det Vi tager 3 aftryk af dine tænder, et i overkæben, et i underkæben og et aftryk af, hvordan du bidder sammen. Vi prøvede at tilpasse den 3 gange uden at den kom til at sidde ordentlig. Ved du, at du kan få hjælp hos os, hvis du snorker?\nTandlægen kan behandle søvnapnø PRØV DEM RISIKOFRIT I 30 DAGE\nfyns antenne udstyr\nhvorfor græder jeg uden grund\nmovie theater copenhagen\nMicrolax Apoteket Pris\nSuperbrugsen Give Åbningstider\nTuesday, May 12, 2020 10:06:00 PM\nSnorkeskinne – virker det? Når frustrationerne er mange, irritabiliteten stor og lydniveauet højt, vil mange mennesker gå langt i kampen om at finde en løsning, der kan afhjælpe problemet. For snorken er en lidelse, der ikke kun går ud over den person, den øredøvende lyd kommer fra, men også de personer, som befinder sig i nærheden.\nThursday, May 7, 2020 5:43:55 AM\nNår det kommer til effekten af at bruge en af vores moderne snorkeskinner, er mønstret klar: Snorkeskinner virker mod snorken. Tager man udgangspunkt i de.


H&M FAVORITTER TIL BABY – Isabella Skou\nH&M FAVORITTER TIL BABY\nin Baby, 18. oktober 2018\nForleden kom jeg liige til at gå ind på H&M’s hjemmeside for at kigge på tøj til Hannah, nu når der er børnepenge lige om hjørnet. Hun havde i starten af ugen en str 56 body på og det er snart på tide til at indse, hun ikke kan være i dem mere. Nu når hun er rykket op i en 62 bemærkede jeg at vi slet ikke har særlig meget i 68 og 74 og det gav jo en god anledning til at vintershoppe lidt til hende. Det kan vist godt ses at jeg faldt for de fine jordfarver og hold da op, H&M virkelig har mange fine ting til billige penge. Hver gang jeg kigger på et lidt dyrt mærke og bliver forelsket i noget der fra, synes jeg tit H&M har noget der er lige så fint og tit i bedre kvalitet. Jovist, Hannah har en masse lidt dyre ting hvor jeg måske gik lidt amok i graviditeten men alt er dog købt på tilbud eller til lagersalg. Det er lige med at styre sig, da man jo ved hvor kort tid de bruger det. Selvom hun har brugt en størrelse 56 i 2 måneder nu, er der jo brugt hundredevis af kroner på tøj til blot den tid, jeg siger dog til mig selv at det også skal bruges til den næste baby 😉 Nå, men derfor ender jeg tit med at købe en masse fra H&M da det sagtens stadig kan være bæredygtigt osv. og der koster en 3-pak med bodies omkring 130 kr (!!)\nI skal jo ikke snydes og jeg har fundet en masse fine ting (huen har jeg også lige været nødt til at købe til Hannah, I mean come on!). Der er både drenge og pigetøj, da jeg køber lige så meget drengetøj til Hannah som pigetøj.


Luciaaspirant, det er mig... af Slagt en hellig ko\nMorgen er gået over i formiddag, som raskt er på vej over i middag, da vi endelig ser resten af huset udenfor dyner. Der drikkes kaffe, snakkes og hygges i og omkring køkkenet, som er husets hjerte. Det er her vi sidder og snakker ører af hinanden, eksperimenterer med strikkepinde, spiller spil, leger med alle de iPads, som pludselig er under tag og udveksler idéer, grin, vittigheder og kærlighed. Det er dejligt. Åh, så dejligt.\nInd imellem kommer der idéer på bordet, som straks må omsætte i strik. Jasmin ønsker sig et strikket, flettet pandebånd og hendes dejlige mor er ikke sådan at slå af den imaginære pind, så det er bare et smut ind forbi Garnudsalg og retur kommer hun med det lækreste angora, som straks forvandles til strimler, som siden skal flettes. Jeg følger trop. I gråt og uld og cashmere. Vi følges ofte.\nResultatet er forrygende. Den varmeste krans af fjerlet, luksuriøs varme og lige dér, hvor man altid mangler.\nVi havde ingen opskrift, men en idé. Vi gjorde sådan her: Ethundredeogenogtredive gram strikket på pind 8. Femten masker, tre strimler i glat og en længde, som når lige omkring hovedet. Det hele flettes med kærlighed og syes sammen med diskrete maskesting og voila, man er hot. På mere end én måde ifølge niecen og hun må jo vide det, tænker jeg.\nKald mig bare Luciaaspiranten.\nAalborgblackhill højlandsuldflettetgarngarnudsalgknitpicksknitprokransopskriftOpskrifterpandebåndStrik & Hæklingsupersoftuldwww.garnudsalg.dk\n26. december 2011 Af Liselotte\n27. december 2011 at 23:32\nÅh, jeg ville også give en halv arm for at vide hvor det cover er fra. Præcist sådan et jeg leder efter… Rigtig smukt pandebånd!\n27. december 2011 at 10:17\nDet er vildt sødt, det pandebånd. Måske jeg skal lave et mere, tænker jeg…\n27. december 2011 at 05:30\nDet er skisme da de rappeste pandebaand, der laenge er set!!!!\n26. december 2011 at 19:36\nUmanérlig lækkert iPad-etui – hvor mon det er fra?\n27. december 2011 at 10:16\nÅh manner… jeg kan ikke huske det, Signe. Sorry :-(\n26. december 2011 at 18:29\n-De unge har HELT styr på hvad der er in and not. (-Jeg ved mest om det sidste, ifølge min Hormonella Frøken herhjemme)\nJeg har efterhånden også hæklet en del til min teen, men det er jo bare dejligt at de kan inspirere og give ny gnist til lysten til at omsætte garn til brugbar beklædning.\nDette pandebånd er rigtigt fint! Jeg fik et billede af Pia Raug på nethinden lige pludselig – men det er jo bare en positiv reminder om at vi er nogen, for hvem retro ikke bare er et begreb men at vi rent faktisk har bevæget os i den tidsperiode der nu er in. Sjovt, på en nostalgisk og underfundig måde… :-)\nHa ha ha… ja, Pia Raug… og vi HAR jo allerede været der, Sheila :-)\n26. december 2011 at 15:56\nLige akkurat det pandebånd har jeg også gemt opskriften på, så det kunne strikkes, når igangværende projekt er færdigt. Det er superflot\n26. december 2011 at 15:17\nHvor er det sejt! Og bare sådan lige!\nHelt sikkert lige et projekt jeg må i gang med der!!\nJeg er fuld af beundring! Ikke kun over strik, men over julehyggen i det hele taget. :)\n26. december 2011 at 12:55\nJa, hvem andre end du……\nJeg mangler ord………\nMen mon ikke, flot, fantastisk originalt dækker – bare lidt?\n26. december 2011 at 12:29\nFantastisk, måske det lige er sådan en man skal have gang i , hvis det nu skulle gå hen og blive koldt.\n26. december 2011 at 12:03\nHvor er det en sjov ide og resultatet er forrygende, måske man skulle…..