social mobilitet | lex.dk – Den Store Danske\nSocial mobilitet er især individers, men også gruppers bevægelser mellem forskellige positioner i samfundsstrukturen. Man taler om både opadgående og nedadgående social mobilitet.\nDer skelnes mellem intergenerationsmobilitet, mobilitet fra en generation til den næste, og intragenerationsmobilitet, mobilitet i løbet af voksenlivet, også kaldet karrieremobilitet. Især intergenerationsmobilitet er omgærdet af forskningsmæssig, politisk og folkelig interesse, idet høj social mobilitet i et samfund menes at sikre rekrutteringen af de mest talentfulde til de vigtigste poster. Samtidig øves der retfærdighed mod den enkelte, når hans eller hendes livschancer ikke er begrænset af social oprindelse. Deraf udspringer interessen for den sociale rekruttering til de lange uddannelser, der er nutidens vigtigste mobilitetskanal.\nI studier af social mobilitet opfattes samfundet sædvanligvis som et hierarki. Derfor sondres der mellem opadgående og nedadgående mobilitet. I de fleste samfund er intergenerationsmobiliteten højere i nyere tid end tidligere, hvilket bl.a. kan skyldes ændringer i socialgruppernes relative størrelse. Mere plads i samfundets top har medført strukturelt betinget opadgående mobilitet. De nye positioner har imidlertid åbnet sig for en langt større procentdel blandt personer med oprindelse i de privilegerede, men små socialgrupper end blandt personer med oprindelse i de mindre privilegerede, men store socialgrupper. Uligheden i de relative chancer har derfor ikke rokket sig. I absolutte tal har dog mange flere end tidligere bevæget sig fra beskedne kår frem til højtplacerede positioner.\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Hansen, Erik Jørgen: social mobilitet i Den Store Danske på lex.dk. Hentet fra https://denstoredanske.lex.dk/social_mobilitet


Farsøvej 21, 9640 Farsø - Jysk Mægler\nNYDELIGT HUS I STRANDBY\nBoligen er beliggende i den lille hyggelige by Strandby i Vesthimmerland Kommune. Her har man gode muligheder for at besøge Uhrehøje Natur & Friluftsliv eller tage en tur til Ertebølle, hvor man kan nyde det dejlige strand-miljø. Fra Strandby er der kun små 10 minutters kørsel til Farsø by. I Farsø har man ligeledes en skøn skole og gode børnepasningsmuligheder og shoppingcenter. Ydermere er der Farsø Sygehus.\nMan får et skønt hus 1-plans hus, på 116 kvm. Boligen er bygget i år 1975, og opført i mursten. Dertil en tilhørende 30 kvm indbygget carport, hvor man har mulighed opbevare sine redskaber m.m.. Hertil har man også et funktionelt atelier, hvor man kan dyrke sine hobbyer. Boligen er beliggende på en 870 kvm grund.\nDu træder indenfor i en rummelig entre, som leder ind til en fordelingsgang. Fordelingsgangen giver en fantastisk rumfornemmelse, og leder ind til husets mange rum, som tre større værelser, vinkel stuen og køkkenet. Køkkenet er funktionelt indrettet, og opfylder behovet for i hverdagen, og endda med god plads, hvor familien kan sidde og hygge, imens aftensmaden kokkereres. Køkkenet fremstår rigtig flot i hvide elementer, som bordpladen af træ bidrager til. Fra køkkenet har man adgang til bryggerset, som man også kan bruge som entre.\nDu får også plads til at indrette dig efter behov, da man får tre rigtige gode værelser, som kan anvendes efter behov, med et badeværelse centralt placeret mellem værelserne. Ydermere er der en fantastisk lys vineklstue, hvor man kan sidde og hygge med familien, og om sommeren kan man gå ud på én af huset terrasser, hvor man kan nyde både morgen og aftensolen.\nTil boligen får man en carport, som leder ind til husets atelier, fyrrum og disponible rum.\nEn dejlig lukket have, uden gener fra naboen. I Haven får du to terrasser, hvor man på den vest vendte, har adgang direkte fra stuen. Her har du muligheden for at fange både morgen- og aftensolen. Den anden velplacerede terrasse er sydvendt, så man kan nyde solen, når den står på sit højeste. I haven er der rig mulighed boldspil, leg eller hvad man ellers er til.\n1.714 / 1.470


Caen - Wikipedia, den frie encyklopædi\nCaen er en by og en kommune i det nordvestlige Frankrig. Den er administrativ hovedby (præfektur) for departementet Calvados og hovedstad for den administrative region Basse-Normandie. Befolkningstallet er ca. 115.000, med en total befolkning i det bymæssige område omkring 420 000. Indbyggerne kaldes Caennais.\nKommunevåben for Caen Caens placering i Frankrig\nHovedby for 9 kantoner\nJoël Bruneau (fra 2014)\n49°10′59″N 00°22′10″V / 49.18306°N 0.36944°V / 49.18306; -0.36944Koordinater: 49°10′59″N 00°22′10″V / 49.18306°N 0.36944°V / 49.18306; -0.36944\nCaen er kendt for sine historiske bygninger fra Vilhelm Erobrerens tid (han er begravet her) og for slaget om Caen—de svære kampe som fandt sted i og omkring Caen under slaget om Normandiet i 1944.\n7.1 Kendte borgere\nNæsten nøjagtigt 600 år før byen blev lagt i ruiner i 1944, blev den på lignende måde ødelagt af krig, da den engelske kong Edvard 3. i 1346 førte sin hær mod den i håb om at plyndre byen, som på den tid var Normandiets rigeste. Den 26. juli stormede hans tropper byen og plyndrede den, hvilket kostede 3.000 indbyggere livet og medførte, at meget af handelskvarteret i byen blev brændt ned. Kun borgen holdt stadig stand, da englænderne nogle få dage senere marchede mod øst for at sejre ved slaget ved Crecy.\nUnder slaget om Normandiet i 2. verdenskrig var der intense og bitre kampe i og omkring Caen mellem allierede styrker og aksemagterne. Efter landsætningen af det britiske 1. korps på Sword Beach den 6. juni 1944, gik deres fremdrift i stå udenfor Caen. Britiske og canadiske tropper brød til slut igennem den 9. juli efter at have nedkastet tusindvis af bomber under Operation Charnwood. Bombemaskinerne ødelagde meget af byen, men bidrog til at de allierede kunne indtage dens vestligste del, omend det skete en måned efter den plan, som var udarbejdet af Montgomery. Under slaget søgte mange af byens indbyggere tilflugt i Abbaye aux Hommes, der var bygget på ordre af Vilhelm Erobreren omkring 800 år tidligere.\nCaen efter krigshandlingerne i 2. verdenskrig\nGenopbygningen efter verdenskrigen tog 14 år (1948-1962) og førte til den bebyggelse og byplan, som i dag genfindes i Caen.\nFilm- og fotoenheden i den canadiske hær filmede D-dag-angrebet og det såkaldte Orne-udbrud adskillige uger senere, og vendte tilbage flere måneder efter for at dokumentere byens bestræbelser på at komme på fode. Den endelige film med titlen: Man kan ikke slå en by ihjel (engelsk originaltitel: You Can't Kill a City) findes i Canadas nationalarkiv.\nSeneste borgmestre i Caen\n2001- ???? Brigitte Le Brethon UMP\n1970-2001 Jean-Marie Girault UDF\n1959-1970 Jean-Marie Louvel UDF\nPorten til fæstningen Château de Caen\nI 1952 blev den lille kommune Venoix lagt sammen med Caen.\nI 1990 blev byområdet Caen organiseret i et distrikt, som i 2002 ændredes til et communauté d'agglomération (Stor-Caen, omdøbt til communauté d'agglomération Caen la Mer i 2004), der nu omfatter 29 kommuner. Caen er opdelt i 9 kantoner, som den er hovedby for, men giver navn til følgende 10 kantoner:\nKantonen Caen-1 udgøres af en del af Caen og kommunen Bretteville-sur-Odon (16 429 indbyggere) ;\nKantonen Caen-2 udgøres af en del af Caen og kommunerne d’Authie, Carpiquet, Saint-Contest og Saint-Germain-la-Blanche-Herbe (25 772 indbyggere) ;\nKantonen Caen-3 udgøres af en del af Caen (19 052 indbyggere) ;\nKantonen Caen-4 udgøres af en del af Caen og kommunen d’Épron (15 418 indbyggere) ;\nKantonen Caen-5 er kantonen d’Hérouville-Saint-Clair (som ikke er en del af Caen) ;\nKantonen Caen-6 (også kaldet Caen-Hérouville) udgøres af en del af Caen og en del af d’Hérouville-Saint-Clair (15 603 indbyggere) ;\nKantonen Caen-7 udgøres af en del af Caen og kommunen Mondeville (14 775 indbyggere) ;\nKantonen Caen-8 udgøres af en del af Caen og kommunerne Fleury-sur-Orne og Louvigny (18 341 indbyggere) ;\nKantonen Caen-9 udgøres af en del af Caen (15 208 indbyggere) ;\nKantonen Caen-10 udgøres af en del af Caen og kommunerne Cormelles-le-Royal og Ifs (22 109 indbyggere).\nCaen ligger i et område med meget vand og fugtighed. Floden Orne løber gennem Caen, og desuden en del små floder der kendes som les Odons, hvoraf de fleste er rørlagt for at forbedre byens hygiejniske forhold.\nCaen ligger 10 km fra den Engelske Kanal. Under Napoleon 3. anlagdes en kanal parallelt med Orne for at forbinde Caen med havet. Denne kanal udmunder ved Ouistreham, hvor en sluse sikrer den mod tidevandets virkning og giver store skibe mulighed for at sejle op ad kanalen til Caens ferskvandshavne.\nSydvæggen af slottet, en enorm fæstning i bymidten\nFæstningen (Château de Caen), der er bygget ca. 1060 af Vilhelm Erobreren, er en af Vesteuropas største fra middelalderen. Den var en væsentlig bestanddel af normannernes strategi og politik. Julen 1182 fejredes med en stor, kongelig fest i fæstningen, hvor kong Henrik 2. af England mødte sine sønner, Richard Løvehjerte og Johan uden Land, og sammen med dem modtog mere end tusind riddere. Fæstningen blev sammen med hele Normandiet overgivet til den franske krone i 1204. Under hundredårskrigen blev den angrebet flere gange (1346, 1417, 1450), og den brugtes som tilflugtssted så sent som under 2. verdenskrig. I dag rummer den et museum.\nSom bod for at have giftet sig med sin kusine Mathilde af Flandern beordrede Vilhelm desuden to klostre opført:\nAbbaye aux Hommes (Mandeklostret), der i dag er Caens rådhus. Det stod færdigt i 1063 og er viet til Sankt Stefan.\nAbbaye aux Dames (Kvindeklostret), huser i dag regionalrådet (conseil régional) for Basse-Normandie. Det stod færdigt i 1060 og er indviet til Sankt Ægidius. Charlotte Corday, som myrdede Marat i 1793, opholdt sig i klosterskolen her i otte år (1782-1790).\nMemorial pour la Paix, som er et museum for fred, er oprettet i 1988 og viser begivenhederne frem til og efter D-dag. Det er en følelsesladet præsentation, der lægger op til overvejelse af Elie Wiesels tanke: "Fred er ikke en gave fra Gud til mennesket, men en gave, som mennesket giver sig selv". Museet har desuden en udstilling om modtagere af Nobels fredspris og en anden om konfliktløsning i forskellige kulturer.\nSaint Étienne klosterkirke, hvor en stenplade angiver Vilhelm Erobrerens grav. Hans jordiske rester blev dog tilintetgjort af hugenotter i 1562 under de franske religionskrige.\nParc Festyland, en morskabspark vest for Caen i den nærliggende kommune Carpiquet. Parken har omkring 110.000 gæster om året.\nCaens 'sporvogne' er i virkeligheden et moderne bussystem.\nCaen har en innovativ og kontroversiel busbane, et system, som er en mellemting mellem en bus og en sporvogn og bygget af Bombardier Transportation. Trods modstand i befolkningen, hvor kun 23% støttede det, gennemførtes projektet af bystyret fra 1988. Gadeforløbet i Caens centrum ændredes markant, og trafikproblemerne i centrum, der hidtil havde været fri for propper, er endnu ikke løst. Byen har desuden et effektivt netværk af bybusser, der opererer under navnet Twisto.\nLufthavnen Caen-Carpiquet er efter passagertal den største lufthavn i Basse-Normandie og har forbindelser til hele Europa. Flyvningerne udføres af Brit Air og Chal Air Aviation. De fleste passagerflyvninger går via Lyon.\nCaen er forbundet med det øvrige Frankrig af motorveje til Paris (A13) og Bretagne (A84), og en ny er under anlæggelse til Le Mans (A28). Rundt om byen går omfartsvejen N 814, som blev indviet i slutningen af 1990'erne. N13 forbinder Caen med Cherbourg og Paris. A13/N814 har en imponerende viadukt, kaldet Le viaduc de Calix, som fører over Orne og Caen-kanalen og tillader fragtskibe og færger at nå frem til Caens kanalhavn. Blandt de færger, som har lagt til der, kan nævnes Quiberon og Duc de Normandie.\nCaen var engang en betydningsfuld jernbane- og sporvognsby, men det er gået stærkt tilbage på dette punkt. Fra 1895 til 1936 kørte sporvogne fra selskabet La Compagnie des Tramways Electriques de Caen over hele byen. På jernbanen havde Caen også adskillige hoved- og sidelinjer, som forbandt Caens station med alle dele af Normandiet. Der var linjer til Paris, Vire, Flers, Cabourg, Houlgate, Deauville, Saint-Lô, Bayeux og Cherbourg. Nu eksisterer kun de elektrificerede linjer Paris-Cherbourg, Caen-Le Mans og Caen-Rennes og med ret indskrænket drift.\nCaen har været fødested for:\nRobert, 1. jarl af Gloucester (ca. 1090-1147), illegitim søn af den engelske konge Henrik 1.\nFrançois de Malherbe (1555-1628), poet, kritiker og oversætter (Malherbes fødested er bevaret)\nTanneguy Lefebvre (1615-1672), klassisk lærer\nJean Renaud de Segrais (1624-1701), poet og novellist\nPierre Daniel Huet (1630-1721), kirkemand og lærer\nRené Auguste Constantin de Renneville (1650-1723), skribent\nPierre Varignon (1654-1722), matematiker\nFrançois Henri Turpin (1709-1799), brevskriver\nJean de Crèvecoeur (1735–1813), fransk-amerikansk skribent\nJean-Jacques Boisard (1744–1833), forfatter, som specialiserede sig i fabler\nGervais Delarue (1751-1835), historiker\nLouis Gustave le Doulcet, Comte de Pontécoulant (1764-1853), politiker\nDaniel Auber (1782-1871), komponist\nJacques Amand Eudes-Deslongchamps (1794-1867), fransk naturforsker og palæontolog\nÉtienne Mélingue (1808-1875), skuespiller og billedhugger\nAndré Danjon (1890-1967), astronom\nMarie Pierre Koenig (1898-1970), general som havde kommandoen over en brigade af de Frie Franske styrker under slaget ved Bir Hakeim i 1942\nJordy (født 1988) sanger\nCaen er venskabsby med:\nCoventry, Forenede Kongerige\nPortsmouth, Forenede Kongerige\nStade Malherbe de Caen, et fodboldhold fra Caen.\nHjemmeside for Caen storbyområde\nHjemmeside for musæet Memorial pour la Paix\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Caen&oldid=10376099"\nSidst redigeret den 5. juni 2020, klokken 07:53\nDenne side blev senest ændret den 5. juni 2020 kl. 07:53.


Dametøj | Oplev stort udvalg af dametøj | Ballerup Centret\nBallerup Centret /Dametøj\nPerfekte jeans, den lækreste strik og forførende lingeri. Bliv klædt på fra inderst til yderst i Ballerup Centret\nSet prikken over i'et med de rigtige smykker\nFind lækkert dametøj til den moderne kvinde\nI Ballerup Centret følger vores butikker de nyeste tendenser inden for dametøj. Kundeservice er i højsædet, når du handler hos os, og de venlige ekspedienter i vores mange dametøjsbutikker står klar til at hjælpe dig med at finde de helt rigtige styles.\nDu kan finde lækkert tøj i alle prisklasser og til enhver lejlighed. Du finder alt fra varmt vintertøj til trendy festtøj. Så hvad end du leder efter en ny dunjakke eller en smart nederdel, så kan vores mange dametøjsbutikker hjælpe dig. Du kan få moderigtigt tøj af høj kvalitet, og vores butikker viser dig de nyeste trends inden for kvindemoden. I vores butikker kan du finde mange forskellige brands. Vi har både større og kendte tøjkæder, men også mindre kendte mærker, som helt klart er værd at udforske.\nI vores dametøjsforretninger finder du alt til din garderobe, og der er med garanti noget, som falder i din smag og matcher din personlige stil. Vores mange butikker udvælger nøje deres kollektioner, og de stræber efter at give dig den optimale oplevelse, når du shopper i Ballerup Centret.\nHvis du lige mangler det sidste til dit outfit, så kan du se mere om vores smykkebutikker.\nDametøj fra XS til plus size\nHvad end du leder efter pæne skjorter til arbejdet, jeans eller sportstøj, så kan du finde det i Ballerup Centret. Vi har både tøj til unge og modne kvinder, og alt fra små størrelser til plus size. Vores mange dametøjsbutikker står klar til at hjælpe dig med at finde lækkert og smart tøj med den helt rigtige pasform. Vi har også et godt udvalg af undertøjsbutikker, som kan guide kvinder i alle aldre med at finde det helt rigtige undertøj.\nMangler du også nye sko, så kan du læse mere om vores skobutikker.


Altinkum | Solfaktor\nNordvest for Bodrums lufthavn ligger Altinkum som er kendt for sit usædvanlige mikroklima som skulle være godt mod varrige lidelser så som astma og psoriasis. Selve byen Altinkum er de sidste par år mere eller mindre vokset sammen med nabobyen Didim. Langs begge byer strækker der sig skønne strande og klimaet her har en lavere luftfugtighed end man finder længere syd på i Tyrkiet. Strandene byder på masser af sjove aktiviteter og langs stranden løber en promenade med butikker, barer og restauranter. Lejer man en bil er det let at komme omkring og se nogle af alle de spændende historiske seværdigheder, som man kan finde overalt på Bodrumhalvøen.\nAltinkum har et af verdens bedste mikroklima\nRejser du mod nordvest efter at være landet i Bodrums lufthavn kommer du til naboprovinsen, Aydin. Her ligger landsbyerne Altinkum og Didim, som er vokset sammen i løbet af de sidste par års udbygninger.\nAltinkum-området er i lighed med Gran Canaria anbefalet af WHO, som et af verdens bedste mikroklimaer. Specielt gunstigt for dem som døjer med kroniske lidelser som astma og psoriasis. Denne kyststrækning har en noget lavere luftfugtighed end længere syd og øst på i Tyrkiet.\nAltinkum betyder på gyldent sand, og hele området er virkelig lækkert med alle sine super strande, der oven i købet er lavgrundede og børnevenlige. Her kan hele familien deltage i et væld af strand- og vandaktiviteter.\nLangs strandpromenaden finder du mange butikker, barer og restauranter.\nFra Altinkum er det gode muligheder for at tage på udflugter til nogle af de historiske steder i nærheden, enten i en lejet bil eller med de lokale dolmuser.\nGennemsnitstemperatur for Altınkum\njanuar 6°C -2°C —\nfebruar 9°C -1°C —\nmarts 14°C 3°C —\napril 20°C 8°C —\nmaj 26°C 12°C —\njuni 33°C 17°C —\njuli 38°C 22°C —\naugust 38°C 21°C —\nseptember 33°C 16°C —\noktober 25°C 10°C —\nnovember 16°C 4°C —\ndecember 9°C 1°C —\nPrognose for Altınkum\n15 °C Overskyet Tirsdag 2021-12-07 Næsten stille, Syd-sydøst 1m/s\n14 °C Let regn Onsdag 2021-12-08 Let vind, Sydøst 5m/s\n9 °C Regn Torsdag 2021-12-09 Næsten stille, Syd-sydøst 2m/s\n10 °C Let skyet Fredag 2021-12-10 Næsten stille, Nord 1m/s


Prislister | tracezilla\nI tracezilla kan du oprette prislister for indkøb og salg samt tilknytte prislisten til en kunde eller leverandør.\nFørst oprettes prislisten, og derefter indtastes priser pr. varenummer. Hvis priserne er specifikke for en kunde eller leverandør, tilknyttes prislisten til sidst til partneren.\nNår en vare tilføjes til en ordre, vil tracezilla hente prisen automatisk fra en prisliste. tracezilla ser efter:\nom der er tilknyttet en prisliste til partneren\nom der er en pris indtastet for varen i den tilknyttede prisliste\nom der er en fallback prisliste\neller hvis der ikke er tilknyttet en bestemt prisliste, om der er en global prisliste\nNår en pris hentes automatisk, viser tracezilla navnet på prislisten, som den hentes fra.\nOpret prisliste over dine salgspriser\nKlik på Salg i topmenuen og vælg Prislister i menuen.\nKlik Opret prisliste i øverste højre hjørne.\nGiv prislisten et navn, så du let kan genkende den.\nDu kan skrive et nummer i feltet Referencekode, som bruges til at sortere dine prislister i oversigten.\nDu kan vælge at prislisten skal have en fallback prisliste. De steder, hvor der ikke er angivet en pris i denne nyoprettede prisliste, vil tracezilla hente prisen fra fallback prislisten. Hvis du har oprettet en kundespecifik-prisliste er det en fordel at en standardprisliste angives som fallback prisliste.\nHvis prislisten indeholder vejledende salgspriser, der gælder for de fleste kunder, kan du vælge Ja til at prislisten er global. Hvis prislisten er kundespecifik skal du vælge Nej.\nVælg valuta og tjek at valutakursen er korrekt.\nHvis du ønsker at valutakursen løbende tilpasses automatisk, skal du vælge Ja i feltet Hent automatisk seneste valutakurs såfremt den er tilgængelig. Hvis du ønsker at valutakursen er fikseret ud fra udgangspunktet, skal du vælge Nej.\nNår en prisliste er Aktiv, kan tracezilla hente priser fra prislisten. Når en prisliste ikke længere er i brug vælges Nej.\nOpret prislister over dine indkøbspriser\nKlik på Indkøb i topmenuen og vælg Prislister i rullemenuen.\nResten foregår på samme måde som for salgspriser.\nAngiv priser for dine varearter i prislisten\nKlik på prislisten i oversigten.\nDu kan bruge filtrene i venstre side til at fremsøge varearter.\nIndtast en pris for en vareart ved at klikke på blyant-ikonet i højre side.\nKlik på Gem-ikonet eller tast Enter på dit tastatur.\nDu kan få vist og redigere flere prislister på samme tid ved at finde prislisten i venstre side i feltet Slå prislister til og vælge prislisten, som du ønsker at redigere.\nDu kan importere priser og ændre mange priser samtidig ved hjælp af importskabelonen til prislister.\nTilknyt prisliste til kunde eller leverandør\nDu kan angive at en given kunde eller leverandør skal anvende en given prisliste.\nKlik Partnere i topmenuen.\nVælg kunden/leverandøren blandt dine partnere. Du kan eventuelt søge efter partneren i venstre side. Klik på partneren.\nKlik på knappen Rediger i sektionen Basisinformation.\nklik på fanen Priser, betingelser… Skriv en del af navnet på prislisten i feltet Prisliste, indkøb eller Prisliste, salg og vælg prislisten.\nErstat en prisliste med en ny\nDu kan oprette en ny prisliste, som skal erstatte en anden prisliste. Derefter kan du indstille en dato, hvorfra den ny prisliste skal gælde. Hvis du ønsker at prislisten skal gælde i en afgrænset periode, kan der desuden sættes en slutdato.\nVed at angive datoen 01.01.2022, vil ordrer som leveres efter denne dato, hente priser fra den nye prisliste.\nKlik på Salg eller Indkøb i topmenuen og vælg Prislister.\nOpret en ny prisliste. Følg evt. fremgangsmåden i afsnittet Opret prisliste over dine salgspriser.\nSøg efter den tidligere prisliste, som skal erstattes.\nKlik på den blå knap til højre for prislisten og vælg Rediger.\nVælg den nyoprettede prisliste i feltet Erstatning: prisliste.\nAngiv datoen for, hvornår den nye prisliste skal træde i kraft.\nAngiv evt. datoen for, hvornår den ny prisliste skal ophøre.\nDu kan arkivere den tidligere prisliste efter den angivne dato ved at vælge Nej i feltet Aktiv.\nOpdatering af priser i prislisten\nSkal du opdatere alle priserne i en prisliste efter en bestemt procentsats? F.eks. alle vejledende salgspriser stiger med 2%?\nSå kan du med fordel gøre brug af tracezillas importskabelon:\nKlik på Salg i topmenuen og vælg Prislister.\nSøg efter den prisliste, som indeholder priser, som skal opdateres. Klik på prislisten.\nI filteret Skjul, kan du vælge at få skjult varearter uden priser, eller varearter med priser for større overblik.\nKlik på Importér øverst til højre. Vælg Hent importskabelon i dialogvinduet.\nÅbn regnearket på din computer.\nNu kan du foretage beregninger af priserne. Bemærk, at importskabelonens priser ikke kan indlæses med bagvedliggende beregninger. Kopier i stedet og indsæt som værdier (se nedenfor).\nGem filen lokalt på din computer.\nKlik på Upload i tracezilla, og vælg filen fra skrivebordet.\n1) I importskabelonens kolonne F, række 2 indtastes en formel, så alle priser stiger med 2%.\nHvis du gerne vil fratrække en procentandel, kan du også gøre det i en prisliste.\nFor at fratrække 15%, benyttes følgende formel\n2) Ved at sætte $ tegn foran, vil formlen følge felterne til venstre i kolonne E, dvs. E3, E4, E5 osv.\n3) I nederste højre hjørne af cellen kan formlen nu trækkes ned, så den anvendes på alle priser.\n4) Markér alle priserne i kolonne F og tast Ctrl C for at kopiere. Flyt musen over i celle G2. Tast Ctrl Shift V (Paste as values).\n5) Markér alle priserne i kolonne E og F. Højreklik og vælg Delete > Delete Cell Left, så priserne i kolonne G rykkes over i kolonne E.\n6) Gem filen på computeren, og så er den klar til at blive indlæst i tracezilla igen.\nHvis de opdaterede priser skal fremgå i en erstatsningsprisliste, skal navnet på prislisten ændres i kolonne E, række 1 til den nye prislistes navn.


Rensning, algebehandling, og imprægnering af facade - Algeexpressen\nRensning, algebehandling, og imprægnering af facade\nFå algebehandlet, renset og imprægneret facaden på huset og andre bygninger og giv et meget bedre førstehåndsindtryk af bygningen.\nVarenummer: 20025Kategori: Algebehandling - facaderTags: algebehandling, facade, flisepest, fliser, hustage, mos, rens, tag\nNår du bestiller algebehandling, rensning og imprægnering af facaden her på Algeexpresen.dk, skal du vælge leveringsformen Afhentning. Vi kommer ud til din adresse og udfører ordren indenfor 14 dage medmindre at vejret ikke tillader rensningen. I tilfælde af at vi bliver nødt til at udskyde rensningen skal vi nok kontakte dig. Det er yderst sjældent at vejret er så dårligt så vi ikke kan rense fliser.\nAlgebehandling af tag på hus med 0 – 200 m2 i grundplan\nAlgebehandling af tag på hus med 200 – 300 m2 i grundplan.\nRensning, algebehandling og imprægnering af tag


Byudviklingsprojekter i Aarhus i centrum på netværkskonference - Building Network\nKend dine tilbudsomkostninger og optimer dine vinderchancer\tSeminar på Ejendomsmessen – Optimering af drift og vedligehold i danmarks største kommune\nByudviklingsprojekter i Aarhus i centrum på netværkskonference\n24. april 2018 Af Nsyd_Admin\nAarhus er inde i en rivende udvikling. Nye bydele dukker op, befolkningstallet stiger og flere og flere virksomheder vælger Aarhus som base. En række aktuelle og fremtidige byudviklingsprojekter og andre spændende bygge- og anlægsopgaver i Østjylland var på programmet, da Building Network afholdt netværkskonference 10. april 2018 i Aarhus. Med som oplægsholdere var blandt andre repræsentanter fra Aarhus kommune og Boligkontoret Århus.\nNetværkskonferencen fandt sted i den grønne udviklingspark for iværksættere og virksomheder, Ecopark. Inden den officielle åbning var der frokost med prøvesmagning af økologiske og bæredygtige lokale lækkerier. Herefter bød Mickey Lund, direktør i Building Network, velkommen til oplægsholdere, medlemmer og gæster.\nLivsstilsboliger i pipelinen\nProjektudviklingsdirektør Mia Manghezi fra en af Danmarks største pensionskasser, PensionDanmark, indledte konferencen. Gennem de sidste årtier har pensionskassen samlet solid erfaring som bygherre og medudvikler af en række større byggeprojekter. Mia Manghezi var inviteret med på konferencen for at give deltagerne et indblik i PensionDanmark som bygherre og om pensionskassens kommende udviklingsprojekter, herunder fremtidens livsstilsboliger.\nPensiondanmark samarbejder i dag med blandt andet Nordea, MT Højgaard og Moe om opførelsen af domicilbyggerier og flerbrugerhuse, ligesom pensionskassen varetager byggeri og drift for det offentlige. På ejendomsområdet er et af målene for PensionDanmark at være en værdiskabende og innovativ investor for kunderne og for pensionskassens medlemmer. Mia Manghezi forklarede, at det er centralt for PensionDanmarks ejendomsinvestering at engagere sig i ansvarlige og bæredygtige projekter, hvor den forretningsmæssige rentabilitet bliver forenet med social ansvarlighed i udvikling, opførelse og vedligeholdelse af pensionskassens ejendomsprojekter.\nUnder sit oplæg præsenterede Mia Manghezi et udvalg af konkrete projekter, som PensionDanmark har i pipelinen, herunder opførelse af livsstilsboliger for beboere over 50 år i blandt andet Ry og Køge. Livsstilsboliger er ved at blive en attraktiv og efterspurgt boligform. Der findes pt. 250-300 seniorbofællesskaber i Danmark svarende til ca. 7000 boligenheder. 8.400 personer er aktuelt på venteliste til de eksisterende bofællesskaber. Livsstilsboligerne etableres i attraktive omgivelser, hvor der er let adgang til offentlig transport og med en god infrastruktur.\nMia Manghezi gennemgik principperne for det sociale liv og de fysiske rammer i livsstilsboligprojekterne. Endvidere forklarede Mia Manghezi, at pensionskassen bruger mange timer på at starte processerne omkring livsstilsboligprojekterne godt op, ligesom der er et stort fokus på tidlig inddragelse af entreprenør og på at skabe en tæt dialog mellem projektets parter.\nTotalrådgiver under ét tag\nJakob Thiel, projekt- og tegnestueleder i Kærsgaard & Andersen A/S (KAAI) fortsatte oplægsrunden. KAAI har eksisteret i 28 år og tilbyder i dag totalrådgivning under ét tag. Ingeniører, arkitekter og teknikere udgør det stærkt faglige team i KAAI, der har kontorer i Aalborg, Aarhus samt en mindre satellit i København”. Kunderne er boligselskaber, undervisningsinstitutioner, regioner, kommuner og private investorer. 80 % af KAAI´s projekter er boligprojekter, der primært realiseres i Aalborg og Aarhus.\nJakob Thiel gennemgik, hvordan KAAIs faggrupper, herunder konstruktører, ingeniører og arkitekter, samarbejder og organiserer sig i relation til de konkrete projekter, der skal realiseres.\nEksempelvis er der stor fokus på tværfaglig viden og på at skabe en vidensbank, ligesom byggeledelsen er integreret i projekteringen.\nJakob Thiel gav eksempler på udførte og igangværende byggeprojekter, hvor KAAI har haft rollen som totalrådgiver. Et kommende projekt, som KAAI har vundet, er tilbygning og modernisering af Kjellerup Skole for Silkeborg Kommune. Jacob Kiel viste tegninger af det 6000 m2 store skoleprojekt, hvor KAAI er valgt som totalrådgiver. Årstiderne Arkitekter har tegnet idéoplægget til den nye Kjellerup Skole med budget på 54 mio.kr.\nBoligkontoret Århus opfører 750 nye boliger\nDirektør Morten Homann fra den almene boligorganisation Boligkontoret Århus sluttede første del af konferencen med et oplæg om nuværende og kommende bæredygtige boligprojekter, renoveringsprojekter og helhelhedsplaner. Boligkontoret Århus administrerer 5700 boliger, hvoraf hovedvægten af boligmassen ligger i det centrale Aarhus.\nMorten Homann viste projektskitserne for nogle af de 750 nye boliger, der efter planen skal opføres over de kommende år. De nye boliger har for størstedels vedkommende en bynær placering. Centralt for projekterne er et fokus på bæredygtighed og en markant arkitektur, ligesom målet er at tiltrække en blandet beboersammensætning. Morten Homann forklarede, at selvom de er almennyttige, arbejder de målrettet på at indgå stærke partnerskaber med de private aktører.\nDirektør Morten Homann viste illustrationer af nogle af de 750 bæredygtige boliger, Boligkontoret Århus efter planen skal opføres over de kommende år – Illustration: Sleth Arkitekter\nEfter en gennemgang af boligkontorets igangværende og kommende boligprojekter, viste Morten Homann en række helhedsplaner for nogle af kontorets større afdelinger, herunder Rydevænget og Kalmargade i Aarhus. Ved at løfte arkitekturen og opgradere bygningerne gennem en fysisk omdannelse understøtter man sociale forandringer og åbner op for at tiltrække andre typer af beboere.\nMorten Homann opfordrede afslutningsvis deltagerne til at være med til at samarbejde om boligkontorets kommende projekter. ”Byd ind på dem, vi vil gerne udfordres på nogle af vores principper, herunder bæredygtighed og et anderledes og markant byggeri”, lød det fra Morten Homann.\nTravlhed hos Årstidernes Arkitekter\nPartner i Årstidernes Arkitekter, Anders Kærsgaard, fortsatte konferencen efter en halv times pause med speeddating og netværk deltagerne i mellem. Årstidernes Arkitekter er en af Danmarks største arkitektvirksomheder med over 300 ansatte og mere end 30 års erfaring indenfor arkitektur og byggeri. Anders Kærsgaard fortalte, at arkitektvirksomhedens DNA er, at projekterne skal præge omgivelserne på den bedst mulige måde. Til dette formål tager Årstidernes Arkitekter afsæt i funktionalitet, æstetik samt social, miljømæssig og økonomisk ansvarlighed.\nAnders Kærsgaard præsenterede en bred vifte af nogle af de mangeartede projekter, der pt. er i pipelinen hos Årstidernes Arkitekter. Disse tæller nybyggerier af boliger og skoler i blandt andet Silkeborg, Herning, Vejle, Randers, Viborg og Aarhus. Flere af projekterne ligger på gamle fabriksgrunde, herunder den gamle Tulipgrund i Brabrand, slagteriet Danish Crown i Randers og Gasa-grunden i Tilst. Årstidernes Arkitekter har endvidere fået til opgave at bygge et nyt plejecenter for demente i Aarhus. Plejecenterets arkitektoniske udformning forsøger at tage højde for demente menneskers udfordringer med eksempelvis at kunne finde rundt i omgivelserne.\nAarhus har fuld fart på byudviklingen\nChef for Bolig og projektudvikling, Bente Lykke Sørensen fra Aarhus kommune, fortsatte konferencen. Bente Lykke Sørensen var inviteret til at give Building Networks deltagere en unik viden om byudviklingen i Aarhus.\nBente Lykke Sørensen indledte med en fremtidsprognose, der peger på, at 9 ud af 10 danskere bor i byerne i 2050 og at byerne til den tid vil se markant anderledes ud. Globale trends går i retning af mere bæredygtige byer med energirenoverede bygninger, mere kollektiv trafik og flere cykler.\nI disse år mærker de store byer verden over en kraftig tilstrømning af indbyggere. I 2017 havde Aarhus en nettotilvækst på ca. 5.000 indbyggere, ligesom der fra september 2016 til september 2017 kom ca. 6.200 nye arbejdspladser til Aarhus.\nDen markante befolkningstilvækst har resulteret i, at Aarhus oplever en stor efterspørgsel på boliger, ligesom der er behov for flere arbejdspladser, undervisningsinstitutioner og offentlige og private servicefunktioner. Alt sammen noget, der kræver mere plads. Fortætning er derfor et emne, der i høj grad præger udviklingen af Aarhus, fortalte Bente Lykke Sørensen.\nAarhus Kommune har set på de muligheder, der er for fortætning og herefter udpeget en lang række områder, der har potentialet til at omdannes til nye byområder. I rækken af områder er bl.a. byens gamle containerhavn Aarhus Ø, Sydhavnskvarteret og Godsbanearealerne. Med i kommunens udviklingsplaner er også opførelse af højhuse, omdannelse af ældre erhvervsområder og overflødiggjorte bygninger og anlæg. Initiativerne har til formål at imødekomme Aarhus’ udvikling fra stor by til ”Storby”.\nBente Lykke Sørensen præsenterede flere af Aarhus Kommunes igangværende og kommende udviklingsplaner – herunder planerne for Aarhus Ø, hvor der er fuld gang i både bygge- og anlægsprojekterne. Målet er, at der i fremtiden skal bo 12.000 mennesker på Aarhus Ø i almene og private boliger – dertil kommer 10 -12.000 arbejdspladser i bydelen. I løbet af 2020 er der desuden opstart på opførelsen af et hotel- og konferencecenter på Aarhus Ø med plads til mere end 2.000 gæster.\nMed i porteføljen af de mange områder, der er under omdannelse i Aarhus, er også Amtssygehuset i Tage-Hansens Gade. Den 67.700 m2 store grund skal omdannes til et nyt og spændende bykvarter. Udbud igangsættes i efteråret 2018.\nChef for Bolig og projektudvikling, Bente Lykke Sørensen fra Aarhus kommune fortalte om de mange områder og bygninger herunder Amtssygehuset i Tage-Hansens Gade, der skal byudvikles. Illustration: Vandkunsten\nAarhus Kommune udvikler også uden for midtbyen – bl.a. i Lisbjerg nord for Aarhus, hvor et af Danmarks største byudviklingsprojekter er i gang. Lisbjerg vil i løbet af de næste ca. 65 år byde velkommen til omkring 25.000 nye indbyggere. Fra og med 2020 forventer Aarhus Kommune en tilvækst på ca. 700 nye indbyggere årligt til Lisbjerg, der med direkte adgang til det østjyske motorvejsnet tilbyder optimale pendlerforhold. Lisbjerg udgør ca. 1 mio. etagemeter boliger og ca. 250.000 m2 erhverv.\nAfslutningsvis gennemgik Bente Lykke Sørensen visionerne for Godsbanearealerne, der skal omdannes til en ny pulserende og ungdommelig bydel. En bydel med plads til det eksperimenterende og som skal summe af liv, fortalte Bente Lykke Sørensen. Bydelen, der kaldes ”Aarhus K”, skal bidrage til den eksisterende by med kultur, uddannelse, bolig og erhverv.\nBente Lykke Sørensen præsenterede nogle af de igangværende og kommende udviklingsplaner for blandt de bynære havnearealer, herunder Aarhus Ø, hvor der er fuld gang i bygge- og anlægsprojekterne. Målet er, at der i fremtiden skal bo 12.000 mennesker på Aarhus Ø i almene og private boliger. I løbet af 2028 er der desuden opstart på opførelsen af et hotel- og konferencecenter på Aarhus Ø med plads til mere end 2000 gæster.\nMed i porteføljen af de mange områder og bygninger, der skal byudvikles i Aarhus er bl.a. Amtssygehuset i Tage-Hansens Gade. Bygningen og den 67.700 m2 store grund skal omdannes til et nyt bykvarter. Udbud igangsættes medio 2018.\nEt af Danmarks største byudviklingsprojekter lidt uden for Aarhus, Lisbjerg, skal i løbet af de næste ca. 65 år byde velkommen til 25.000 nye indbyggere. Fra og med 2019 skal der hvert år flytte 700 nye indbyggere til Lisbjerg, der har direkte adgang til det østjyske motorvejsnet. Lisbjerg, der bliver udviklet som en økonomisk bæredygtig bydel, kommer til at udgøre 1 mio. etagemeter bolig og 250.000 m2 erhverv.\nAfslutningsvis gennemgik Bente Lykke Sørensen visionerne for godsbanearealerne, der skal omdannes til en ny pulserende og ungdommelig bydel, som har lyst til at eksperimentere og udvikle sig og summe af liv, fortalte Bente Lykke Sørensen. Bydelen, der kaldes ”Aarhus K”, skal bidrage til den eksisterende by med kultur, uddannelse, bolig og erhverv.\nAarsleff A/S springer med succes ud som totalentreprenør\nSektionsdirektør Ulrik Therkilsen fra Per Aarsleff A/S var dagens sidste oplægsholder. Aarsleff A/S har siden etableringen i 1947 udviklet sig fra jord- og siden betonentreprenør til i dag at være en bred entreprenørforretning, der siden 2013 med stor succes er kommet ind i byggeriet som totalentreprenør. Forretningsområder ligger bredt indenfor alt fra erhverv/kontor til boliger, sygehuse, hoteller og skoler og institutioner.\nAarsleff har specialiseret sig i at være en kreativ og fleksibel samarbejdspartner, der gør det nemt at være bygherre. Koncernen tilbyder en konkurrencedygtig totaløkonomi, transparente samarbejdsaftaler og at gå ind som totalentreprenør med ansvar for den samlede koordinering af byggeriet. På den måde skaber vi minimal risiko for byggeriet, økonomien og for samarbejdet, forklarede Ulrik Therkildsen.\nEn række af Aarsleffs afsluttede og igangværende byggesager i Aarhus og andre steder i landet, blev præsenteret for konferencedeltagerne. Aarsleff skal blandt andet være totalentreprenør på opførelsen af en af Danmarks højeste bygninger, Lighthouse 2.0, der skal placeres på den yderste spids af bydelen Aarhus Ø. Den ca. 130 meter høje bygning skal rumme mere end 400 boliger og forskellige bylivsaktiviteter.\nAfslutningsvis viste Ulrik Therkilsen planerne for projektudvikling af fremtidens business park i Aarhus Syd, hvor Aarsleff er gået på markedet for at finde lejere og købere til de nye kontorbygninger, der efter planen skal opføres på nabogrundene.\nGratis tilbud til netværkets medlemmer\nInden den sidste speeddating rundede Mickey Lund konferencen af med at annoncere, at medlemmer af netværket som noget nyt i 2018 gratis kan offentliggøre relevante pressemeddelelser gennem Building Networks kommunikationskanaler, herunder netværkets nyhedsbreve, der kommer ud til mere end 5.000 beslutningstagere inden for bygge- og anlægsbranchen. Som medlem kan man også få hjælp til at skrive pressemeddelelser og til at beskrive og formidle referencer, eksempelvis når man vinder nye projekter.\nMickey Lund gjorde afslutningsvis opmærksom på årets kommende netværksarrangementer, der annonceres løbende med datoer på hjemmesiden.\nBegejstrede oplægsholdere fik nye input\nMia Manghezi fra PensionDanmark var med som oplægsholder for 2. gang. Hun var meget tilfreds med konferencen og netværksformen.\n– Det er relevant for alle parter i byggeriet at få det tværgående samarbejde op og køre og forstå hinandens præmisser. Der er en bred repræsentation af byggeriets aktører her i dag, så det er meget relevant for os at komme. Jeg har fået en del henvendelser fra netværkets medlemmer, der ville tale med mig om alt fra byggelogistik, affaldssortering til samarbejdsmuligheder. Generelt er jeg meget tilfreds med, at netværksmødet er så faciliteret og systematiseret, som det er. Det er en god form, der tillader, at alle komme til orde og få netværket med hinanden.\nJakob Thiel, projekt- og tegnestueleder i Kærsgaard & Andersen A/S, er ikke i tvivl om, at netværksopbygning og –pleje er vejen frem.\n– Vi er dybt afhængige af relationer i bygge- og anlægsbranchen, der koger i disse år. Derfor har vi valgt at komme i dag for at fortælle om vores projekter og opbygge relationer og møde nye mennesker. Vi har rigtig travlt, så det passer os fint med den tid, at netværkskonferencen varer, og hvor der er mulighed for, at man kan få sig ny viden og en kort dialog med deltagerne.\nDirektør Morten Homann fra Boligkontoret Århus var meget tilfreds med konferencen og for de muligheder, som Building Netværks arrangementer åbner op for.\n– Jeg synes, at det er utrolig spændende at mødes med et bredt udvalg af folk i bygge- og anlægsbranchen og diskutere og blive konfronteret med de ting, vi arbejder med og høre, hvordan andre ser på det. Konferencen åbner op for, at både deltagere og oplægsholdere kan berige hinanden og gå hjem med input og nye ideer til produkter, der kan kvalificere ens projekter og give stof til eftertanke.


Air Greenland om dumping-vilkår: »Det har vi ingen holdning til« - Fagbladet Luftfart\nOffentligt ejede Air Greenland har »det gode arbejdsliv« som et erklæret fokusområde. Det kan man læse i selskabets sociale ansvars-strategi også kaldet CSR-strategi.\nDen gode vilje afspejler sig blandt andet i, at selskabet har overenskomst med sine ansatte.\nMen når det kommer til vilkår hos leverandører, smuldrer den høje moral. Det står klart efter, at portugisiske Hi Fly senest har fløjet for Air Greenland i over en måned.\nIngen krav til vilkår\nArbejdsvilkår indgår ikke som et kriterium for valg af leverandør, når Air Greenland fra tid til anden lejer et flyselskab ind, fortæller selskabets kommunikationschef:\nAir Greenland er ellers stolt medlem af FN’s Global Compact, der blandt andet fremhæver Air Greenlands engagement for arbejdstagers rettigheder.\nIngen holdning til dumping vilkår\nRedaktionen har forelagt Air Greenland, at de vilkår som Hi Fly, der gennem mere end en måned har fløjet for Air Greenland, ligger langt under de vilkår, som læses i den overenskomst selskabet har med sine ansatte. Blandt andet er grundlønnen 3.800 kroner i måneden, og de ansatte får ingen løn under sygdom.\nDirekte adspurgt, om Air Greenland ikke ud fra et etisk synspunkt mener, at selskabet burde tage højde for ordnede arbejdsforhold hos en underleverandør, lyder svaret:\n»Det har vi ingen holdning til.«\nVrede blandt politikere\nAir Greenland har ikke ønsket at uddybe, hvorfor arbejdsvilkår ikke er et kriterie for valg af underleverandør.\nSelskabet oplyser blot, at Air Greenland ved indleje stiller krav om, at selskabet overholder EASA’s flyve-hviletidsbestemmelser og er godkendt af myndighederne. Det vil sige, at selskabet har en driftstilladelse, operations specifikations samt er forsikret.\nFlere grønlandske politikere har på vegne af det Grønlandske selvstyre, som ejer 37,5 procent af Air Greenland, udtrykt harme over selskabets manglende interesse i arbejdsvilkårene hos underleverandører.


Sund Livsglæde - Holms Kitchen\nOm mig Holm\n– MIT LIVS VIGTIGSTE OPSKRIFT\n»DET ER MIT STORE HÅB OG INDERLIGE ØNSKE, AT DENNE BOG OG MIN HISTORIE KAN VÆRE EN INSPIRATION\nFOR DIG TIL AT FÅ FORTALT DIN EGEN HISTORIE, BÅDE TIL DIG SELV OG DINE KÆRE, OG DEREFTER VÆLGE EN NY\nOG SUNDERE LIVSSTIL TIL MED DET ENE FORMÅL, AT DU BLIVER GLADERE OG MERE LYKKELIG.«\nDKK 249 DKK 150 Tilbud\nBLIV INSPIRERET LIGE HER\nANNES PIZZA – MIN YNDLINGS\n1 f.rdigk.bt fuldkornspizzadej\n1 glas tomatsovs\n2 skiver frisk ananas\n1 pakke frisk mozzarella\nSalt og groft peber\nSmør tomatsovs på pizzaen, og fordel herpå skinke, ananas og mozzarella. Krydr med groft peber, og bag pizzaen ved 220 grader i 15 minutter. Top med frisk basilikum.\nBland salaten med tomat, agurk og citronsaft, og vend med lidt salt.\nLAMMECHOPS MED STÅENDE RATATOUILLE\n6 lammekoteletter (eller en krone, s. sk.rer du dem selv)\nBrun kødet af på en pande i 3 minutter med 1 fed hakket hvidløg og timian, krydr med salt og peber, og steg det færdigt i ovnen i 6 minutter ved 170 grader.\nSkær squash, tomater og aubergine i skiver, og læg dem i lag, så de står op i et rundt fad.\nKom salt, timian og 1 fed hakket hvidløg over sammen med olien.\nBag grøntsagerne i ovnen i 20 minutter ved 170 grader.\nSkær majskernerne af kolberne, og vend dem på panden, hvor lammet blev stegt.\nTag en stribe af den st.ende ratatouille, sæt den på tallerkenen, kom kødet ved, drys med majs, og pynt med det, du har, evt. også lidt reven parmesan.\nSTREET FOOD MED DANSKE RØDDER\nDu har fået fingrene i min nye kogebog, tak for det. Jeg har skrevet en del kogebøger, men ikke alt er, som det plejer denne gang. Det er ikke bare opskrifter, det er meget mere.\nJeg har i skrivende stund tabt mig 23 kilo, fra 121 til 98, og denne bog handler om, hvordan det er muligt, hvordan jeg har gjort det – og hvordan du også kan gøre det.\nDer er fire skridt, der skal trædes. Første skridt er samtalen med dine kære. Det handler om at blive klar til projektet. Andet skridt er maden, at du kan leve sundere uden at være på en streng kur, du alligevel ikke kan overholde. Det er her, du får mine opskrifter. Tredje skridt er træningen, for hvis du er havnet omtrentligt, hvor jeg var, så må du også se at få gang i kroppen. Det fjerde og sidste skridt er fremtiden, eller troen på den, om man vil, og det er sådan set belønningen for at have taget de tre første skridt – du får en fremtid, du tør tro på og glæde dig til.\n»Om du er tyk eller tynd, bare du er glad og bliver her og passer på mig – det vil jeg gerne have.\nJeg elsker dig, som du er.«\nSådan sagde min søde kone, Anne, i en hilsen til mig, da jeg medvirkede i programmet »Fem fede kokke« der kørte på TV2 Fri fra oktober 2019 til februar 2020. Et tv-program, hvor man samlede fem overvægtige og på alle måder usunde kokke og forsøgte at give dem indspark og mod på forandring, både mentalt og fysisk, med den knalddygtige Mark Abildhauge som kaptajn. Mere om ham senere. Lige der, mens jeg medvirkede i programmet, spillede de min kones hilsen for mig.\nFra det sekund, jeg hørte Annes ord, ændrede alt sig i mit sind, i min hjerne, i mit hjerte. Jeg græd. Jeg flækkede lige der på Enebærgården i Nordsjælland for rullende kameraer. Ja, du var måske en af dem, der så det, kære læser. Der var jeg, blandt kokke jeg ikke kendte, jeg var utryg og usikker, men alligevel var jeg meget klar over, hvad det var for et budskab, der blev sendt til mig; det handlede ikke om mig mere. Nu skulle det handle om min kone. Hvem er jeg, der bare æder og arbejder mig tyk og fed, får alle de sygdomme, der følger med den livsstil, og ikke finder tiden til at passe på hende, som altid har været der for mig? Hun har altid været solen i mit liv,\nskulle min død være hendes skygge? Og forårsaget af noget så dumt som for meget mad og for meget arbejde? »Min død,« tænker du måske, »er det ikke lige lovlig dramatisk?« Nix. Det kan du læse mere om senere. Det var tæt på. Det var en fantastisk besked, at Anne elsker mig, som jeg er, tyk eller tynd, men sandheden var jo, at min overvægt og min livsstil var en reel trussel mod hendes ønske – at jeg skulle kunne være der for hende og passe på hende. Jeg blev vred. »Hvad fanden bilder du dig ind, Claus?« måtte jeg spørge mig selv. »Du elsker jo din Anne. Elsk dig selv også, og få livet tilbage. Nu. Din krop vil det, din hjerne vil det – men vil du?«\nDet ville jeg, og den dag under tv-optagelserne mødte jeg min nye bedste ven – Mark. Mark var den coach og træner, der skulle hjælpe os fede kokke på vej mod et nyt liv. Med Annes særlige hilsen og med Marks hjælp, rådgivning og opbakning fandt jeg modet til at sætte alt ind på projektet. Jeg er den dag i dag evigt taknemlig for, at vores veje krydsede hinanden, og et venskab blev skabt. Uden det møde og det venskab ville denne bog aldrig have set dagens lys. Og min vægt ville have været\nfor opadgående, hvis jeg da havde været i live.\nKøb bogen online og læs meget mere om mit livs vigtigste ændringer.\nCVR nr.: 29771227


Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri GRUNDNOTAT TIL FOLKETINGETS EUROPAUDVALG - PDF Free Download\nDownload "Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri GRUNDNOTAT TIL FOLKETINGETS EUROPAUDVALG"\n1 Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri Fødevarestyrelsen/Kemi og Fødevarekvalitet Dep sagsnr.: Den 17. november 2014 FVM 340 GRUNDNOTAT TIL FOLKETINGETS EUROPAUDVALG om ændring af bilag IV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning 396/2005 vedrørende maksimalgrænseværdier for pesticiderne Trichoderma polysporum IMI , Trichoderma asperellum (tidligere T. harzianum) ICC012, T25 og TV1, Trichoderma atroviride (tidligere T. harzianum) IMI og T11, Trichoderma harzianum T-22 og ITEM 908, Trichoderma gamsii (tidligere T. viride) ICC080, Trichoderma asperellum T34, Trichoderma atroviride I-1237, geraniol, thymol, sucrose, ferri-sulfat (jern(iii)sulfat), ferro-sulfat (jern(ii)sulfat) og folinsyre (komitésag) KOM-dokument foreligger ikke Resumé Forslaget omhandler ændringer i bilag IV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 (pesticid rammeforordningen) vedrørende maksimalgrænseværdier for 16 pesticider. Forslaget indebærer, at 11 stammer af mikroorganismer (Trichoderma polysporum IMI , Trichoderma asperellum (tidligere T. harzianum) ICC012, T25 og TV1, Trichoderma atroviride (tidligere T. harzianum) IMI og T11, Trichoderma harzianum T-22 og ITEM 908, Trichoderma gamsii (tidligere T. viride) ICC080, Trichoderma asperellum T34 og Trichoderma atroviride I-1237) samt stofferne geraniol, thymol og sucrose tilføjes til bilag IV, som er en liste over pesticider, hvor der ikke skal fastsættes en grænseværdi, fordi et eventuelt restindhold efter anvendelse af pesticiderne ikke vurderes at have en sundhedsmæssig risiko. Stoffet ferri-sulfat (jern(iii)sulfat) foreslås slettet fra listen, da det ikke er defineret som et pesticid, mens der foreslås tilføjet en fodnote med reference til anden lovgivning for stofferne ferrosulfat (jern(ii)sulfat) og folinsyre. Der er gennemført risikovurderinger for pesticiderne, og ændringerne vurderes bortset fra ændringerne vedrørende mikroorganismerne - at være sundhedsmæssigt acceptable, også hvad angår kombinationseffekter. Forslaget forventes at komme til afstemning i den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder (SCoPAFF) den november En vedtagelse af forslaget med undladelse af optagelse af mikroorganismerne på bilag IV - vurderes at betyde et uændret beskyttelsesniveau i Danmark. Regeringen kan derfor støtte forslaget, såfremt mikroorganismerne ikke optages på bilag IV. Såfremt de 11 mikroorganismer ikke tilføjes bilag IV, vil de nuværende grænseværdier på detektionsgrænsen være gældende. Det bemærkes, at regeringens holdning til forslaget ligger inden for de retningslinjer, regeringen har forelagt Folketingets fødevareordførere for behandling af komitésager om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for pesticidrester.\n2 2 Baggrund Kommissionen har fremsat forslag til ændring af bilag IV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 af 23. februar 2005 om maksimalgrænseværdier for pesticidrester i eller på vegetabilske og animalske fødevarer og foderstoffer og om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF (herefter pesticidrammeforordningen). Forslaget er fremsat med hjemmel i artikel 5, stk. 1 i pesticidrammeforordningen. Forslaget behandles i forskriftprocedure med kontrol i den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder (SCoPAFF). Hvis der er kvalificeret flertal for forslaget, forelægger Kommissionen forslaget for Rådet og Europa-Parlamentet, der udtaler sig med henholdsvis kvalificeret og absolut flertal inden for 3 måneder. Kommissionen vedtager forslaget, såfremt Rådet og Europa-Parlamentet tilslutter sig forslaget eller ikke har udtalt sig inden for tidsfristen. Opnås der ikke kvalificeret flertal i den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder (SCoPAFF), forelægger Kommissionen sagen for Rådet og Europa-Parlamentet, der udtaler sig med henholdsvis kvalificeret og absolut flertal inden for 2 måneder. Kommissionen vedtager forslaget, såfremt Rådet og Europa- Parlamentet tilslutter sig forslaget eller ikke har udtalt sig inden for tidsfristen. Forslaget forventes at komme til afstemning i den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder (SCoPAFF) den november Nærhedsprincippet Der er tale om gennemførelsesforanstaltninger til en allerede vedtaget retsakt. Det er derfor regeringens vurdering, at forslaget er i overensstemmelse med nærhedsprincippet. Formål og indhold Generelt om ændringer af maksimalgrænseværdier for pesticidrester Maksimalgrænseværdier for pesticidrester i fødevarer er fastsat i pesticidrammeforordningens bilag II for de aktivstoffer, der allerede er fuldt evaluerede i forbindelse med optagelse eller ikke-optagelse på EU s positivliste til anvendelse af pesticider (Europa-Parlamentets og Rådets Forordning (EF) Nr. 1107/2009). Maksimalgrænseværdier er fastsat i bilag III for de aktivstoffer og afgrøder, der endnu ikke er færdigevaluerede med hensyn til alle anvendelser og resulterende restindhold; der er dog foretaget en sundhedsmæssig vurdering af alle maksimalgrænseværdier i bilag III. For nogle pesticider vurderes det ikke nødvendigt at fastsætte maksimalgrænseværdier, fordi et eventuelt restindhold efter anvendelse af pesticiderne ikke vurderes at have en sundhedsmæssig risiko. Disse stoffer opføres på en liste i pesticidrammeforordningens bilag IV. Pesticider, hvor alle maksimalgrænseværdier fastsættes på detektionsgrænsen, opføres på bilag V. Når der er indgivet en ansøgning om en konkret anvendelse af et pesticid i EU, gennemføres der i EU en konkret risikovurdering, og der fastlægges på den baggrund specifikke maksimalgrænseværdier for pesticidrester i bestemte afgrøder. Så længe der ikke er fastlagt en maksimalgrænseværdi på baggrund af konkrete anvendelser af et\n3 3 pesticid, gælder den automatisk fastsatte analytiske detektionsgrænse på 0,01 mg/kg for afgrøde-pesticid-kombinationen. Dette er udtryk for en 0-tolerance, idet det pågældende pesticid ikke må kunne måles i afgrøden. En maksimalgrænseværdi kan, efter den fornødne konkrete risikovurdering i EU, indføres eller ændres på baggrund af: udvidet anvendelse til andre afgrøder af et allerede godkendt pesticid. anden anvendelse af et pesticid, for eksempel i en medlemsstat hvor der for en effektiv bekæmpelse påkræves en øget behandling, der medfører en øget rest i afgrøden. ansøgninger om importtolerancer fra tredjelande for produkter, der indføres til EU, og hvor der ikke allerede er fastsat en dækkende EU-grænseværdi. implementering af Codex Alimentarius (FAO/WHO) grænseværdier i EU. nye oplysninger om for eksempel toksikologi. planlagt revurdering af pesticidet. andre særlige forhold (for eksempel at stoffet forekommer som miljøforurening). tilbagekaldelse af eksisterende godkendelser. Ansøgninger om fastsættelse af en ny maksimalgrænseværdi på baggrund af anvendelse i EU eller import af fødevarer, der indeholder rester af stoffet, bliver i første omgang evalueret af en medlemsstat i EU. Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) foretager herefter en videnskabelig sundhedsmæssig vurdering af alle forslag til ændringer af maksimalgrænseværdier. Kommissionens forslag Kommissionen foreslår på baggrund af videnskabelige risikovurderinger fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA), at bilag IV, som er en liste over pesticider, hvor der ikke skal fastsættes en grænseværdi, fordi et eventuelt restindhold efter anvendelse af pesticiderne ikke vurderes at have en sundhedsmæssig risiko, ændres for 11 stammer af mikroorganismer (Trichoderma polysporum IMI , Trichoderma asperellum (tidligere T. harzianum) ICC012, T25 og TV1, Trichoderma atroviride (tidligere T. harzianum) IMI og T11, Trichoderma harzianum T-22 og ITEM 908, Trichoderma gamsii (tidligere T. viride) ICC080, Trichoderma asperellum T34 og Trichoderma atroviride I-1237) samt for 6 stoffer (geraniol, thymol, sucrose, ferrisulfat (jern(iii)sulfat), ferro-sulfat (jern(ii)sulfat) og folinsyre). En række stammer af mikroorganismen Trichoderma (Trichoderma polysporum IMI , Trichoderma asperellum (tidligere T. harzianum) ICC012, T25 og TV1, Trichoderma atroviride (tidligere T. harzianum) IMI og T11, Trichoderma harzianum T-22 og ITEM 908, Trichoderma gamsii (tidligere T. viride) ICC080, Trichoderma asperellum T34 og Trichoderma atroviride I-1237) foreslås tilføjet til bilag IV. Disse pesticider har ikke tidligere fremgået af noget bilag. Geraniol, thymol og sucrose foreslås tilføjet til bilag IV. Disse pesticider har ikke tidligere fremgået af noget bilag. Ferri-sulfat (jern(iii)sulfat) foreslås taget af listen i bilag IV, da stoffet ikke er defineret som et pesticid under forordning 396/2005.\n4 4 Ferro-sulfat (jern(ii)sulfat) og folinsyre er allerede optaget på bilag IV. Fodnoter foreslås ændret, så det fremgår, at stofferne er inkluderet i bilag IV med forbehold for anden specifik lovgivning fx om tilsætningsstoffer, kosttilskud eller aromastoffer. Folinsyre optages endeligt på bilag IV efter revurdering Udtalelser Europa-Parlamentet vil få forelagt forslaget som et led i forskriftsproceduren med kontrol. Gældende dansk ret Forslaget vedrører ændring af bilag til pesticidrammeforordningen. Ændringen vil være direkte gældende i Danmark. I henhold til pesticidrammeforordningens artikel 34 fastsætter medlemsstaterne sanktioner for overtrædelse af forordningen. Konsekvenser Forslaget har ikke lovgivningsmæssige, statsfinansielle eller administrative konsekvenser. Forslaget vurderes heller ikke at have samfundsøkonomiske eller erhvervsmæssige konsekvenser. Forslaget er udarbejdet på basis af videnskabelige vurderinger fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA), som har vurderet, at mikroorganismerne og stofferne ikke er sygdomsfremkaldende for mennesker, men at det ikke er fuldstændig klarlagt, om mikroorganismerne vil danne giftige stoffer. DTU Fødevareinstituttet er anmodet om en vurdering af forslaget og vurderer, at de foreslåede ændringer vedrørende de 6 stoffer er sundhedsmæssigt acceptable, også hvad angår kombinationseffekter. DTU har på baggrund af den nuværende viden på området vurderet, at der ikke vil være problemer som følge af kombinationseffekter for de stoffer, som forslaget omhandler. For de mikroorganismer, som forslaget omhandler, vurderer DTU Fødevareinstituttet, at risikoen for negativ påvirkning på menneskers sundhed som følge af reguleret brug af de nævnte mikroorganismer er lav. Svampe af slægten Trichoderma er dog generelt kendt for at kunne producere mange forskellige stoffer med mulig giftig effekt. På denne baggrund vurderer DTU, at det ikke kan udelukkes, at der kan være sundhedsmæssige problemer forbundet med en optagelse på bilag IV af de mikroorganismer, som forslaget omhandler. En vedtagelse af forslaget vurderes på den baggrund bortset fra optagelse af mikroorganismerne på bilag IV - at betyde et uændret beskyttelsesniveau i Danmark. Høring Forslaget har været i høring på høringsportalen. Der er indkommet følgende bemærkninger:\n5 5 Biodynamisk Forbrugersammenslutning ved Lars Mikkelsen har indsendt høringssvar med det hovedbudskab, at alle fødevarer skal være biodynamiske eller økologiske for at undgå gift i fødevarer. Regeringens foreløbige generelle holdning Alle pesticider, der anvendes i EU, skal gennem en grundig sundhedsmæssig vurdering, som fører til fastsættelse af en maksimalgrænseværdi for restindholdet i fødevarerne (bilag II og III), eller som fører til den beslutning, at det ikke er nødvendigt at fastsætte maksimalgrænseværdier (optagelse på bilag IV). Stoffer, hvor alle maksimalgrænseværdierne sættes ned til detektionsgrænsen, overføres til bilag V. Pesticidrammeforordningen, og de deraf afledte forordninger, er derfor vigtige elementer i beskyttelsen af de danske forbrugeres sikkerhed. Regeringen kan alene støtte forslag, der vurderes at være sundhedsmæssigt acceptable. Det er højt prioriteret fra dansk side, at pesticidrammeforordningen kan virke med henblik på fuld harmonisering af reglerne vedrørende fastsættelse af maksimalgrænseværdier for pesticidrester i fødevarer i EU. For at dette kan lade sig gøre, skal rammeforordningens bilag løbende ændres, herunder bilag II, III, IV og V. Det er vurderingen, at de foreslåede ændringer vil medføre en tilstand på fødevareområdet, der er sundhedsmæssigt acceptabel, såfremt de nævnte mikroorganismer ikke optages i bilag IV. Regeringen kan støtte forslaget, idet man lægger afgørende vægt på, at de 11 mikroorganismer, Trichoderma polysporum IMI , Trichoderma asperellum (tidligere T. harzianum) ICC012, T25 og TV1, Trichoderma atroviride (tidligere T. harzianum) IMI og T11, Trichoderma harzianum T-22 og ITEM 908, Trichoderma gamsii (tidligere T. viride) ICC080, Trichoderma asperellum T34 og Trichoderma atroviride I-1237, ikke optages på bilag IV. Såfremt de 11 mikroorganismer ikke tilføjes bilag IV, vil de nuværende grænseværdier på detektionsgrænsen være gældende. Det bemærkes, at regeringens holdning til forslaget ligger inden for de retningslinjer, regeringen har forelagt Folketingets fødevareordførere for behandling af komitésager om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for pesticidrester. Generelle forventninger til andre landes holdninger Man er fra dansk side ikke bekendt med offentlige tilkendegivelser om forslaget i andre medlemsstater. Baseret på afstemningerne fra tidligere lignende forslag vurderes der at være kvalificeret flertal for forslaget. Tidligere forelæggelse for Folketingets Europaudvalg Forslaget har ikke tidligere været forelagt Folketingets Europaudvalg.


Dropper ændring af styreform | TV2 ØSTJYLLAND\nDropper ændring af styreform\nKunne have sparet stort millionbeløb\n18. apr 2013, kl. 07:21\nØkonomi- og indenrigsminister Margrethe Vestager (R) lægger reformen af ledelsen af Aarhus og landets tre øvrige storbyer på hylden.\nEt notat fra Økonomi- og Indenrigsministeriet har vist en besparelse på 250 millioner kroner årligt, hvis Aarhus, København, Odense og Aalborg samler administrationen under den øverste borgmester - akkurat som landets øvrige kommuner i forvejen gør.\nTrods besparelsen bliver en ændring af styreformen ikke realiseret.\n- Reformen synes ikke at have tilstrækkelig opbakning. Der er ikke udsigt til et flertal og slet ikke et bredt flertal for at lave om på styreformen i de store byer. I øvrigt er der heller ikke kommunal opbakning til at gøre det, siger Margrethe Vestager til dagbladet Politiken.\nGår lodret imod løfterne\nSkrinlægningen går lodret imod løfterne i såvel regeringsgrundlaget som lovkataloget for den igangværende folketingssamling, hvor regeringen har forpligtet sig på at lande en aftale om de store kommuner.\nVenstres formand, daværende statsminister Lars Løkke Rasmussen (V), ønskede selv en ledelsesreform af de største byer, da han i 2010 bebudede et opgør med "magistratstyremodellen", men siden har partiet skiftet holdning.\nOgså regeringspartierne har haft svært ved at blive enige.\nSF har frygtet, at den model for enhedsforvaltning, som Socialdemokraterne har ønsket sig, ville koncentrere magten hos de store byers øverste borgmestre, der alle er socialdemokrater. Alligevel ærgrer politisk ordfører Jonas Dahl (SF) sig.\n- Det har ikke været nogen hemmelighed, at vi gerne fra SFs side har villet diskutere de her ting. Nogle gange må man erkende, at det ikke er alt, man kan nå til enighed om, siger den aarhusianske politiker til Politiken.\nEn vældig billig beslutning\nBeslutningen om ikke at pille ved styreformen ærgrer også Socialdemokraternes kommunalordfører, Simon Kollerup.\n»Det er en vældig billig beslutning for de partier på Christiansborg, som har lagt det her i graven, men det er en meget stor beslutning for borgerne i de store byer. Vi ville kunne have frigjort mange millioner kroner.


Når man har en virksomhed, så er det meget vigtigt, at man har en markedsføringsplan. Gennem en sådan plan kan man nemlig sikre, at man når ud til flest mulige kunder, således salget kan stige. Som virksomhed kan man blandt andet vælge at bruge Adwords i sin markedsføring.\nAdwords er en platform fra Google, som giver virksomheder mulighed for at annoncere direkte til kunderne. Adwords markedsføring, Google optimering og annoncering vil være søgeordbaseret. Hvad betyder søgeordsoptimering - Det vil sige, at når en potentielt kunde søger på fx et produkt i Google, som du tilbyder, så vil din annonce dukke op, som en af de første på siden. Dette kan være med til at sikre, at dit produkt får mere opmærksomhed, hvilket kan fører til øget kundefastholdelse og online-salg.\nDesuden kan Adwords markedsføring og\nmarkedsføring både føres lokalt og globalt, f.eks. seo tyskland, samt tilpasses de forskellige demografiske grupper. Hvad koster seo? - Det giver altså dig muligheden for at tilpasse dine annoncer, således de rammer din målgruppe mere præcist. Adwords er en god og stabil\ndigital marketing løsning, når det kommer til markedsføringen.


En kæmpemæssig moderkage flytter ind på Dyrskuepladsen: »Vi har fået et akavet forhold til vores egen kødelighed« - politiken.dk\nI en tid hvor algoritmer, kunstig intelligens og computerkraft æder sig ind i stadig flere dele af vores tilværelse, står den menneskelige krop tilbage som en lidt akavet, gammeldags kødklump, mener billedkunstner Marie Munk, der i sit arbejde udforsker teknologiens indflydelse på vores kropslige selvforståelse. På årets Roskilde Festival udstiller hun en kæmpemæssig, hyperrealistisk moderkage. Det kødlige hylster, vi alle stammer fra, men stadigvæk har et noget ambivalent forhold til.\nAstrid Louise Rasmussen, Therese Lærke (foto) og Højtbelagt TV (video)\nDet summer industrielt i den gamle shipping-container Hal 7 i Roskildes kreative bydel Musicon. På et bord i indgangspartiet står stablede kaffekrus fra Biltema, der ligger spraydåser i rød-brune nuancer, og fra væggene hænger plastgardiner som taget ud af en makaber scene fra seriemorder-serien Dexter.\nOg nåh ja, midt på gulvet ligger en kæmpemæssig, hyperrealistisk moderkage med slibrig overflade, pulserende blodårer og en lang snoet navlestreng hængende ud af sig.\n»Jeg er vant til at arbejde med store værker, men ikke så store værker«, siger billedkunstner Marie Munk, der iført en hvid kedeldragt og gasmaske er i færd med at spraymale det 9x11x3,5 meter store værk, Placenta, denne formiddag i Roskilde.\n»Men man kan jo ikke diske op med en eller anden lille skrøbelig skulptur på en festival«.\nInden længe flytter moderkagen ind på Roskilde Festival, hvor den præsenteres i samarbejde med Museet for Samtidskunst og Bikubenfonden. Her kan man opleve det hoppeborgs-agtige værk på egen krop – kravle op og lytte til det meditative, kropslige lydunivers, der spiller fra moderkagens indre, og forhåbentlig få sig en sludder om, hvad et blodigt organ laver midt på festivalpladsen.\n»Man konkurrerer med mange indtryk på en festival, så jeg tænkte, at det kunne være fedt at lave noget, som folk på en eller anden måde kan interagere med og tage del i«, siger Marie Munk og ryster en spraydåse.\n»Jeg har altid været meget interesseret i at arbejde med kroppen og den her følelse af at være et kødeligt, levende væsen i en teknologisk verden. Tidligere har det meget været den ydre krop, men de seneste år har jeg bevæget mig mere og mere ind i kroppen. Derinde hvor vi alle stort set ser identiske ud«.\nMed Placenta er det ikke kun formatet, men også materialet, der er en first timer for Marie Munk. Gennemgående for hendes arbejde er ellers brugen af silikone, som hun opbygger og indfarver, til det ligner hudlag. »Man bruger blandt andet silikone til at lave menneskelignende robotter. Og for mig ligger der noget vildt fedt i at arbejde med det her super syntetiske materiale til at lave noget super kødeligt«, siger Marie Munk og fortæller, at hun under sin uddannelse fik hjælp til at udvikle en teknik til at arbejde mere kunstnerisk intuitivt med et materiale, man ellers normalt støber i. »Det blev en åbenbaring for mig«.\nMen vejen dertil var ad kringlede stier.\nMarie Munk voksede op i Aarhus-forstaden Risskov i et hjem, hvor gulvene var belagt med farverige tæpper, og vægge og vindueskarme var fulde af kunst. Moren er billedkunstner, faren er arkitekt, og selv har hun altid været fascineret af at skabe noget med hænderne. Længe vidste hun bare ikke rigtigt hvad, og efter gymnasiet begyndte hun på Kolding Designskole med tanken om, at det, hun skulle skabe, var modedesign.\n»Jeg kunne godt lide tanken om at forme kroppen på forskellige måder med tøj. Men det tændte mig ikke rigtigt«, siger Marie Munk og punkterer med det samme næste stop på uddannelsesruten: »Det blev ikke meget bedre på kandidaten«.\nEfter uddannelsen søgte hun ind på Mixed Media på Royal College of Art i London, der havde »obligatoriske forløb i broderi«, og generelt ikke vandede hendes kreativitet.\nHun begyndte derfor at opsøge folk fra andre kunstneriske retninger, hvilket blandt andet førte hende til kunstner Stine Deja, som delte hendes interesse for krop og teknologi.\nHerfra tog det fart. Sammen skabte og turnerede de med installationen ‘Synthetic Seduction’, hvor hudlignende organismer flød hvileløst rundt, og de har netop haft installationen ‘Devine Desires’ i Politikens forhal, der består af et overdimensioneret hoved og to store neongrønne hænder fortabt i et mekanisk begær og et evig scroll på en skærm.\nSiden hun fik sin silikone-åbenbaring, har tingene mildest talt taget form. I en alder af 33 år har hun allerede haft flere soloudstillinger og fundet vej ind i Arkens faste samling. Hun har fået tildelt Carl Nielsen og Anne Marie Carl-Nielsens Legats talentpris. I efteråret 2021 blev udvalgt til Bikubenfondens atelier-program TO GO. Og i foråret modtog hun det treårige arbejdslegat fra Statens Kunstfond.\nFra installationen Divine Desires af Marie Munk og Stine Deja.\nAF KAGEN ER DU KOMMET\nDe seneste år har moderskabet – i litteraturen råbt an af forfattere som blandt andre Olga Ravn og Dy Plambech – haft lidt af et momentum. De mørkere sider af moderskabet er kommet frem i lyset, og den følelsesmæssige fremmedgørelse, det tidlige moderskab kan indebære, er forsøgt aftabuiseret.\nTiden kan med andre ord siges at være moden til oppustelige moderkager. Men med sin udstilling på Roskilde Festival tager Marie Munk samtidig debatten videre til et spørgsmålet om vores kropslige fremmedgørelse. Og det handler ikke bare om kvinder, men om os alle sammen, siger hun og ser op på moderkagen.\n»Det er jo der, det hele starter for os alle sammen. Alle mennesker, uanset køn og etnicitet, har været knyttet til navlestrengen inde i deres mors mave. Og den moderkage ser forholdsvis ens ud, uanset hvilken krop, der har groet den. Det er et fælles livgivende udgangspunkt«, siger hun.\nAlligevel er moderkagen, som så mange andre sider af vores kropslige natur, forbundet med en masse ambivalens – noget på en og samme tid vidunderligt og vammelt, mener hun. Og selvom det er en tematik, Marie Munk i årevis har beskæftiget sig med, så blev den ikke mindre present, da hun for et par år siden selv blev mor.\n»Som det ser ud i dag, så gror og føder vi børn på præcis samme gammeldags måde, som vi altid har gjort det. Det tror jeg, der ligger en tryghed i. Men verden er jo i drastisk udvikling. Og jeg er ret optaget af, hvordan den teknologiske udvikling hele tiden udfordrer vores kropslige selvforståelse og distancerer os fra vores kroppe«, siger hun og tilføjer, at det formentlig er en følelse af utryghed, som smider gode penge i kassen hos virksomheder, der tilbyder fødselsforberedelse.\nNår Marie munk puster moderkagen op i stort format, så vidner det om en insisteren på moderskabets betydning i vores samfund, mener Signe Brink Wehl, der er chefkurator på Roskilde Festival.\n»Marie Munks værk er som et manifest, der kræver at blive set, og som sætter spørgsmålstegn ved nogle meget almenmenneskelige problematikker. Og hvorfor ikke tage den dialog på en festival«, spørger hun retorisk.\nPlacenta bliver udstillet i Art Zone, hvor det forplantende og reproducerende i år er i fokus. Foruden Marie Munk kan man opleve Anna Aagaard, der har skabt en forstørret og muteret livmoder, som giver liv til talrige æggestokke, man kan sætte sig ind i, ligesom Tabita Rezaire præsenterer filmen ‘Peaceful Warrior’, hvor kunstneren guider gennem egyptisk kosmologi og livmodere, mens hun dyrker yoga og træner sin »livmoderkraft«, lyder det i programmet. Og det er bare et lille udsnit af de knapt 70 kunst- og aktivisme-indslag, man kan møde under årets festival, der har det overordnede tema solidaritet.\nDet er ikke første gang, at det 68’er-klingende slagord, har fundet ind på festivalpladsen. Men det er som om, at temaet har en særlig gennemslagskraft netop i år, mener Signe Brink Wehl.\n»Det er ikke ligefrem, fordi behovet for en mere solidarisk fremtid er blevet mindre i de to år, festivalen har været aflyst«, siger hun og nævner rapporter om ringe mental trivsel i ungdomsgenerationen, en tiltagende klimakrise og krig i Europa. »Men vi ser samtidig både i de aktivistiske bevægelser og i de kunstneriske udtryk en solidaritet, der i høj grad peger på, at der er ting at gøre – særligt når vi står sammen. Det spirer virkelig derude. Kunsten orienterer sig bredt, den har bid og holdning, og fælles for de forskellige bevægelser er et krav om handling«, siger hun.\nFra Marie Munks udstilling Big Energy på Gl. Holtegaard. Foto: David Stjernholm.\nMen er en festival ikke tænkt lidt som en pause fra det hele – fra kriserne, fra forventningerne, fra ansvaret?\n»Man taler om, at der i den unge generation hersker en imagination crisis. At man dårligt kan forestille sig en bedre fremtid. Det er problematisk – for kan man ikke forestille sig det bedre alternativ, så hæmmer det handlekraften. Er der noget en festival kan, så er det at skabe et frirum – hvor vi kan mødes og drøfte klimakrisen, social sårbarhed, kropsforståelse i alternative rammer«, siger Signe Brink Wehl og fortæller, at den tyske kunstner Katharina Grosse blandt andet laver et 2.300 km2 stort kombineret maleri og dansegulv, der inviterer til fællesskab og fest.\n»Festivaler har en særlig evne til at skabe rum, som giver os styrken til at tro på fællesskabets muligheder i fremtiden. Og det er i frirummet, vi har evnen til at forestille os alternativer«, siger hun og fortæller, at selv om Roskilde Festival alle dage har haft fodfæste i aktivistisk muld, så er årets program karakteriseret ved kunst, der tager aktivt stilling, har holdning og inviterer til forandringsskabelse.\n»Vi ser en kunst, der har en selvtillid i verden, som gør, at den ikke nødvendigvis skal puttes ind i institutionen for at eksistere, men faktisk er hårdfør nok til at indgå i aktuelle debatter. Årets kunstnere er socialt orienteret i en eller anden udstrækning – hvad end de skaber rammerne om en social situation eller adresserer en social dagsorden«.\n»Teknologien tvinger os konstant til at revurdere, hvad det vil sige at være menneske«\nAMEN OG ALGORITMER\nSartre skrev engang, at menneskets væren-i-verden er som en orm i et æble. Vi graver os rundt i meningsløsheden i en evig søgen på substans uden at støde på meget andet end vores egne søgende stier. Hvor vi engang primært stormede mod kirken, søger vi nu også mod teknologien for svar på alt fra sygdomme til solsystemet. Og det er et møde mellem det søgende menneske og søgemaskiner, som Marie Munk tidligere på året udforskede med udstillingen ‘Big Energy’ på Gl. Holtegaard.\nHer blev man – til en summende lyd fra blodige ventilationsskakte – ledt ind gennem den barokke bygning af lange navlestrengslignende kabler til diverse kødlige objekter. En slags okkult datacenter, forklarer Marie Munk, da jeg ugen forinden besøger hende i hendes atelier på Amager, hvor kødklumper og navlestrenge pt står pakket i plast og kasser.\n»Den israelske historiker Yuval Noah Harari bruger med begrebet ‘dataisme’, som er ret interessant. Engang gik vi til Gud med vores spørgsmål, så kom der en tidsalder, hvor vi troede, at mennesket var i verdens centrum. Og nu er vi begyndt at lægge vores lid til databehandlingsprogrammer i håbet på, at algoritmer kan servere os nogle svar. Snart kender de os bedre, end vi selv gør«, parafraserer Marie Munk.\nMennesket har brug for at føle, at vi lytter til noget, der skal føre os et sted hen – mod det gode liv eller til en bedre udgave af os selv, mener hun. Og her har teknologien indtaget en position som ny ledestjerne.\n»Ideen til Big Energy kom ud af en fascination af, at vi på den ene side binder vores liv virkelig meget an på biotech og infotech samtidig med, at spiritualitet – i form af astrologi, Tarot-kort og horoskoper – har fået lidt af et rise«, siger hun og peger op på sin opslagstavle, hvor der foruden skitser af moderkagen og fotografier af afsidesliggende datacentre hænger et billede af det, der mest af alt ligner et loge-agtigt herrearmbånd.\n»Jeg faldt over det her i min research – eRosery, som en koreansk tech-virksomhed har udviklet for Vatikanet. Det er en rosenkrans med et USB-stik, som fortæller dig, hvornår det er tid til at bede«, siger hun og smiler: »Det er ret sigende for den tid, vi lever i, synes jeg, hvor krop, sind og teknologi er så filtret ind i hinanden«.\nPlacenta placerer sig i en større fortælling om den menneskelige krop i en stadig mere teknologiseret verden. Det er her Marie Munk starter, og oftest her hun slutter. I årevis har hun blandt andet været optaget af den internationale bevægelse, der beskæftiger sig med såkaldt transhumanisme, som er troen på, at vi ved at inkorporere avanceret teknologi menneskekroppen ultimativt kan eliminere alder som dødsårsag.\n»De tror på, at den teknologiske udvikling kan føre til en superintelligens, hvor mennesker kan leve videre i et andet medie end den kødelige krop. De her ekstremer, synes jeg, er vildt interessante. Det siger virkelig meget om, hvad der er på spil«.\nVi udvikler konstant nye teknologier, der optimerer vores liv på forskellig vis. Og selv om moderkagen er symbol på det ultimativt menneskelige i reproduktion, som det ser ud i dag, så er også det et område i opbrud, fortæller Marie Munk.\n»Nu har man blandt andet udviklet en metode til at gro et ægte barn i en kunstig livmoder. Men hvornår er noget ægte? I en tid hvor teknologien fylder mere og mere i vores samfund, kan kroppen hurtigt stå tilbage som en lidt akavet kødklump, der ikke rigtigt kan følge med«, siger Marie Munk og ser lidt frem for sig.\n»Teknologien er hverken positiv eller negativ, men den er heller aldrig neutral, er der en, der på et tidspunkt har sagt. Den tvinger os konstant til at revurdere, hvad det vil sige at være menneske, og hvad det menneskelige består i. Og hvis teknologien griber ind i selve skabelsen af mennesket, så tror jeg, at det rykker ved vores selvforståelse«.\n»Det ville jo være fedt, hvis Placenta kunne få folk til at reflektere lidt over det«, siger Marie Munk, før vi forlader industrihallen, og hun forsvinder op på en kran ind over moderkagen.\nKunst og aktivisme kan inspirere eller provokere os til debatter og samtaler om, hvad der sker i verden omkring os. På Roskilde Festival nummer 50 vil klimaaktivister, ungdomsbevægelser, forfattere og kunstnere inspirere til håb, fællesskab, handling og global forandring. Det er tid til at handle, og det kalder på solidaritet.


Watch-Matters - Brugervilkår\nBrugervilkår – Watch-Matters.com\nDenne hjemmeside, www.watch-matters.com (”Hjemmesiden”), ejes og drives af WEDIRE ApS (”Watch-Matters”), CVR-nr. 36721871, beliggende Store Kongensgade 90, 4.th, 1264 København K, Danmark.\nVed brug af Hjemmesiden anerkender du at have læst og accepteret disse vilkår og betingelser (”Brugervilkår”). Disse Brugervilkår gælder for alle besøg og for al brug af hjemmesiden samt for alle oplysninger, anbefalinger og/eller tjenester/ydelser, herunder ved benyttelse af en personlig brugerprofil, du tilbydes på eller via denne hjemmeside (”Oplysninger”). Brugervilkårene kan når som helst ændres eller på anden måde udvides af Watch-Matters. En eventuel ændring eller udvidelse af Brugervilkårene træder i kraft i samme øjeblik, som de offentliggøres på Hjemmesiden. En fortsat brug af Hjemmesiden betragtes som en accept af de foretagne ændringer og udvidelser.\nOplysninger på Hjemmesiden er alene til generel information. Watch-Matters er ikke ansvarlig for eventuelle skader som følge af brug af – eller manglende mulighed for at bruge – hjemmesiden. Dette gælder også for skader forårsaget af vira eller eventuelle ukorrekte eller ufuldstændige oplysninger, medmindre en sådan skade skyldes, at Watch-Matters har udvist forsætlig ureglementeret adfærd eller grov uagtsomhed. Watch-Matters er heller ikke ansvarlig for skader, der skyldes brug af elektroniske kommunikationsmidler, herunder skader som følge af manglende eller forsinket levering af elektronisk kommunikation, aflytning eller manipulation af elektronisk kommunikation udført af tredjeparter eller af computerprogrammer, der bruges til elektronisk kommunikation eller overførsel af vira.\nHvis du har registreret dit ur i Watch-Matters’ database, vil du have en personlig brugerprofil på hjemmesiden. Dit brugernavn og din adgangskode er personligt, og du må ikke videregive, videresælge eller på anden måde videredistribuere dine loginoplysninger. Du forpligter dig til at registrere dig med dit rigtige navn og i øvrigt angive korrekte kontaktoplysninger.\nDu kan ikke manuelt slette din personlige brugerprofil. Hvis du ønsker at slette din personlige brugerprofil, kan du kontakte Watch-Matters på kontakt@watch-matters.com.\nVed at benytte Hjemmesiden accepterer du, at Watch-Matters behandler eventuelle personlige oplysninger som nærmere beskrevet i Watch-Matters’ persondatapolitik. Hvis du ikke har en personlig brugerprofil på Hjemmesiden, indsamler Watch-Matters ikke nogen personlige oplysninger om dig. Har du en personlig brugerprofil på Hjemmesiden, er du ansvarlig for, at dine personlige oplysninger er korrekte, ligesom du er ansvarlig for at beskytte din adgangskode. Hvis din adgangskode er blevet misbrugt, skal du straks kontakte Watch-Matters på kontakt@watch-matters.com.\nHvis et urs status ændres til ”Mistet” eller ”Stjålet”, kan urets status alene ændres tilbage til ”OK” ved Watch-Matters’ mellemkomst. I en sådan situation er Watch-Matters berettiget til at forlange legitimation fra dig, hvis dette af Watch-Matters skønnes nødvendigt,\nHvis du afhænder uret, enten ved salg, bytte eller gave, forpligter du dig til at oplyse erhververen om, at uret er registreret i Watch-Matters’ database, og at uret kan overføres til erhververens (eventuelt nyoprettede) brugerprofil på Hjemmesiden. Dette er uden omkostninger for dig og erhververen.\nMeddelelser til Watch-Matters skal sendes til kontakt@watch-matters.com. Hvis du har en personlig brugerprofil, er Watch-Matters er berettiget til at sende dig informationer og relevante meddelelser til den af dig angivne e-mailadresse.\nVed din accept af Brugervilkårene garanterer du, at du ved din brug af Watch-Matters’ hjemmeside – og eventuelle andre produkter/ydelser/tjenester i tilknytning hertil – ikke:\nVil kopiere, ændre eller distribuere hele eller dele af Hjemmesiden eller dens indhold, herunder eventuelle immaterielle rettigheder, der tilhører Watch-Matters,\nUden Watch-Matters’ forudgående skriftlige accept vil benytte – eller opfordre andre til at benytte – nogen former for robot, søgerobotter, scrapers eller andre automatiske midler til at få adgang til Hjemmesiden og indsamle indhold til et hvilket som helst formål,\nUden Watch-Matters’ forudgående skriftlige accept vil på hvilken som helst måde vil etablere et link til Hjemmesiden, således at www.watch-matters.com eller indhold herfra vises på andre hjemmesider,\nVil belaste Hjemmesidens infrastruktur urimeligt eller forstyrre driften af tjenester udbudt af Watch-Matters,\nHjemmesiden indeholder links til andre hjemmesider. Watch-Matters har ikke godkendt indholdet på disse sider og er ikke ansvarlig for indholdet herpå, ligesom Watch-Matters ikke er ansvarlig for skader, der opstår som følge af en hvilken som helst form for brug af dette indhold. Links til andre hjemmesider stilles af Watch-Matters udelukkende til rådighed for at gøre det nemmere for brugere af Hjemmesiden af søge informationer på vores samarbejdspartnere.\nBrugervilkårene er underlagt dansk ret. Eventuelle tvister, som opstår mellem dig og Watch-Matters i forbindelse med Brugervilkårene skal indbringes for Retten i Kolding, medmindre andet følger af gældende og ufravigelig lovgivning.\nHvis Watch-Matters ikke håndhæver en overtrædelse af Brugervilkårene, har Watch-Matters ikke dermed givet afkald på retten til at håndhæve en sådan overtrædelse på et senere tidspunkt.\nWatch-Matters er berettiget til at overdrage Watch-matters.com – og eventuelle andre produkter/ydelser/tjenester i tilknytning hertil – til tredjemand samt alle rettigheder og forpligtelser i henhold til nærværende Brugervilkår uden forudgående samtykke fra dig. Dette gælder, uanset om du har eller ikke har en personlig brugerprofil på hjemmesiden.\n/Gældende fra 1. januar 2019


Kursus i GOLDEN akrylmaling\nKursus: GOLDEN medier: Gels, pastes og mediums, hvad kan du bruge dem til? 26. oktober\nProdukt kode: kursus 26_10_19\nTID: lørdag den 26. oktober kl. 10.30 – 14.30\nSTED: Stelling Gl.Kongevej 91, 1850 Frederiksberg C\nPRIS: 450 kr inkl. materialer\nGOLDEN medier: Gels, pastes og mediums, hvad kan du bruge dem til?\nGels, pastes og mediums er produkter, der kan udvide dine muligheder med akrylmaling. GOLDEN har et kæmpe program af disse ting, og det er let at fare vild, og ikke mindst at vælge, hvad man rent faktisk har brug for og lyst til.\nPå dette kursus vil jeg give dig et overblik over de forskellige ting, og du kommer til at lave nogle små eksempelbilleder.\nPå kursusdagen har deltagerne 20% rabat i butikken på Gl. Kongevej 91, 1850 Frederiksberg C.\nAnne Lorenzen er certificeret GOLDEN Artist Educator. Anne har en baggrund som reklametegner, lærer og siden 1999 som fuldtids billedkunstner.\nI sit værksted i Søborg afholder hun kurser, der primært er baseret på teknik og materiale.\nSe hjemmeside: www.annelorenzen.dk\nDu anmelder: Kursus: GOLDEN medier: Gels, pastes og mediums, hvad kan du bruge dem til? 26. oktober\nGolden Heavy Body Kunstnerfarve 946 ml.\nGolden Fluid akryl startsæt ( 10 x 30 ml.)\nGOLDEN Heavy Body 150 ml tube


Det svære valg af Helle Carlstedt Lundgreen\naf: Helle Carlstedt Lundgreen\nOven på livet som Ole i bind to vælger Heidrun et liv som pigen Dilan i et meget mandsdomineret samfund, hvor kvinder stort set ingen rettigheder har og derfor ingen indflydelse har på eget liv eller... læs mere\nBeskrivelse af Det svære valg\nOven på livet som Ole i bind to vælger Heidrun et liv som pigen Dilan i et meget mandsdomineret samfund, hvor kvinder stort set ingen rettigheder har og derfor ingen indflydelse har på eget liv eller egen krop. Familien lever spartansk, men meget lykkeligt, indtil onklen flytter ind og ændrer på det hele. Dette bliver begyndelsen til at liv i smerte og ydmygelse for Dilan og ikke mindst hendes mor. Pedro bliver som nyfødt efterladt ude foran klostret i Sydspanien, og han bliver som så mange andre forældreløse børn indlemmet i klosterordnen, hvor hårdt arbejde, disciplin og faste er en del af hverdagen. Som voksen oplever han ægte glæde og nærvær med Gud, men fortidens skygger står klar til at ødelægge alt for ham. Vil han klare udfordringen eller vil vreden indhente ham og sætte en stopper for det dejlig liv, han lever? Liang lever i Kina i år * søn af en rigmand. Han arbejder hårdt med sine studier, så han kan videreføre familiens status øverst i samfundet og ikke mindst for familiens ære. Planen med livet som Liang er, at han skal pågribes for svindel for at komme sin angst for at skuffe sin far til livs, men vil han gå den rette vej eller vælger han at lade vreden tage over?\nBoganmeldelser · Det svære valg


Candlewood Suites Weatherford i Weatherford (TX) til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n215 Alford Drive, West Weatherford, Weatherford (TX), USA, 76087\nbaseret på 12 anmeldelser Se alle 29 billeder\nOm Candlewood Suites Weatherford\nCandlewood Suites Weatherford Hotel er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i West Weatherford; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. De velholdte omgivelser samt stedets nærhed til Doss Heritage and Cultural Center, Chandor Gardens, Parker County Courthouse er med til at give dette hotel sin særlige charme. InterContinental Hotels Group er berømt for sin kvalitetsservice og det imødekommende personale, og Candlewood Suites Weatherford Hotel lever op til disse forventninger. Gæster der opholder sig på dette vidunderlige hotel kan blandt andet benytte sig af gratis trådløst internet på alle værelser, døgnåben reception, handicapfaciliteter, hurtig ud- og indtjekning, bagageopbevaring. Som en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda fladskærms-TV, ikke-rygerværelser, aircondition, opvarmning, skrivebord, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Hotellet tilbyder et fremragende udvalg af rekreative faciliteter, som fitnesscenter, indendørs pool, spillerum. Med sin idéelle beliggenhed og imponerende faciliteter så vil Candlewood Suites Weatherford Hotel opfylde dine behov på mange måder.\nWeatherford (TX) Ejendomme


Dårlig tolkning: 100 gram amfetamin blev ved en fejl til kæmpe narkofund\nEt fund af det euforiserende stof amfetamin voksede sig noget større grundet en fejl i tolkningen, lyder det fra forsker på Aarhus Universitet. Foto: Enrique Castro-Mendivil / Reuters / Ritzau Scanpix\n7. aug 2019, 05:49\nAnklagere og dommere melder om dårlig tolkning i landets retssale, og den eneste løsning på den mangelfulde oversættelse er uddannelse.\nDet mener Tina Paulsen Christensen, der er forsker ph.d på Institut for Kommunikation og Kultur på Aarhus Universitet. Hun foreslår en offentlig tolkeuddannelse og en certificeringsordning som et krav før man kan få job som tolk i offentligt regi.\n- I dag er der intet krav om, at en tolk skal have en uddannelse som tolk for at kunne tolke hos de danske myndigheder. Det betyder, at man i princippet kan komme ind fra gaden og tolke i retten, hvis man har fremmedsproget som modersmål.\nSom et eksempel på en alvorlig fejl blev 100 gram amfetamin i en narkosag oversat til 100 kilo amfetamin. Fejlen blev kun opdaget, fordi politiet havde aflyttet og optaget samtalen om de 100 gram amfetamin. Var det ikke sket, ville den tiltalte formentlig have fået flere års fængsel i stedet for få måneder.\n- Jeg er næsten der, hvor jeg vil påstå, at vi systematisk krænker fremmedsprogedes retssikkerhed. Vi har dokumenteret, at vi har et problem og hver gang understreget, at problemet kun kan løses med uddannelse. Systemet ved, det er et problem, men gør ikke noget ved det, siger Tina Paulsen Christensen.\nRetterne har hidtil rekvireret tolke fra Rigspolitiets tolkeliste, men siden 1. april i år har opgaven været udliciteret til det private firma Easy Translate. Udliciteringen skete for at sikre ”et højere kvalitetsniveau for den samlede gruppe af tolke”, som der står i rammeaftalen med Rigspolitiet. Det betyder, at Easy Translate skal teste tolkene og sortere de værste fra.\nDa tolkefirmaet Easytranslate sidste år underskrev en 520 millioner kroner stor kontrakt med Rigspolitiet om at levere al tolkebistand til landets politikredse og domstole fremover, skete det efter en udbudsrunde, hvor prisen var afgørende for valgte af ny leverandør af tolke.\nSiden da er flere retsmøder blevet aflyst og udskudt og politi, anklagere og advokater melder ifølge en aktindsigt, som Radio24syv er i besiddelse af, om dårlig tolkning, lange transporttider og udeblevne tolke.\nI tolkemiljøet var der kritik af de markant lavere honorarer, som Easytranslate indfører.\nKøbenhavns Kommune valgte sidste år før tid at opsige en kontrakt med EasyTranslate på grund af manglende kvalitet.\nKilde: Radio 24/7 , Politiken.\n- Man hæver ikke tolkenes faglige niveau ved at fjerne bundniveauet, siger Tina Paulsen Christensen. Hun uddanner translatører i engelsk, tysk, fransk og spansk på Aarhus Universitet. Tolkning ligger som et af de sidste fag.\n- Mange studerende giver udtryk for, at tolkning er noget af de sværeste, de har prøvet. Hos Rigspolitiet mener man, at en hurtig test hos Easy Translate er nok til at tolke i en retssag. Det hænger overhovedet ikke sammen, siger forskeren.\nDet er ikke første gang, der er kritik af tolkeopgaver. Ifølge en rapport fra Rigsrevisionen fra 2018\nvar 77 procent af de tolke, der stod på Rigspolitiets tolkeliste uden dokumenterede kompetencer i\nfremmedsproget, og det gik ud over retssikkerheden.\nTo tredjedele af de ansatte i retsvæsnet fortalte i Rigsrevisionens undersøgelse, at de oplevede\nusikkerhed om oplysningerne i en sag og fejloversættelser. To tidligere rapporter, en\nforskningsrapport fra Aarhus Universitet om retstolkens rolle fra 2012 og en rapport fra Institut for\nMenneskerettigheder fra 2015, nåede frem til præcis samme konklusion.\nTina Paulsen Christensen stad bag rapporterne og, ifølge hende hende er der behov for en offentlig tolkeuddannelse, som kvalificerer tolken inden for de forskellige områder.\n- Jeg plejer at sige, at den gode tolk er den, der er i stand til at tolke alt det, det bliver sagt præcist, fuldstændigt og loyalt. Det er en tolk, der behersker de teknikker, der skal til for at kunne det. Det er en tolk, der kan tage lynhurtige noter, og som kan tolke både konsekutivt og simultant. Konsekutivt vil sige, at man fx under en retssag tolker dialoger, hvor man oversætter spørgsmålet fra dansk til fremmedsproget og svaret fra fremmedsproget til dansk. Mens simultant betyder, at man oversætter samtidig med, at noget bliver sagt fx monologer.\n- Hvis den tiltalte svarer tøvende og kommer med en masse æh og øh, springer rundt i det og kommer med halve sætninger, så skal tolken være i stand til at levere en tolkning, der gengiver præcis det samme billede af den tiltalte. Som tolk må du ikke skygge for den, der taler. Det vil sige, at du ikke må udelukke bande og tøveord. Samtidig skal tolken naturligvis beherske både dansk og tolkesproget og kende til procesret og relevante juridiske fagudtryk. Alle de her teknikker lærer man på en uddannelse. Det er ikke noget, man bare kan gå ind fra gaden og præstere, siger Tina Paulsen Christensen.\nIngen kommentar fra chef\nA4 har flere gange forgæves forsøgt at få en kommentar fra EasyTranslate til den kritik, der har været rejst af firmaets tolke, men chefen, Frederik R. Pedersen, der er den eneste, der må udtale sig til medierne, har ikke reageret på vores henvendelser.\nNu svarer han på kritikken i sit eget netværk på det sociale medie LinkedIn, hvor han supplerer med 10 ”kolde facts”, som han udtrykker det.\nHeri skriver han blandt andet, at EasyTranslate har registreret 123 klager ud af 10.000 tolkninger. De fleste handler om udeblivelser. I over halvdelen af sagerne dukkede tolken slet ikke op eller var forsinket, forlyder det.\nA4 Nu har forsøgt at få en kommentar fra uddannelses- og forskningsministeren, som henviste til Justitsminister Nick Hækkerup, som ikke er vendt tilbage på henvendelsen.


Afhentning af affald gør mig sku glad - og det skal du være en del af\nAfhentning af affald gør mig sku glad\nmarts 27, 2020 Jonas Lund\nDer er mange i dag der kan få anskaffet service med Afhentning af affald, og det er noget der er mange der bruger i dagens danmark. Det er helt sikkert fordi der er mange i dag der har det her problem med affald, og derfor skal der gøres noget ved det. Den her virksomhed er en af dem der kan gøre det for dig. Og jeg syntes helt sikkert at den her virksomhed er en af dem der kan gøre det godt for dig. Derfor så er den her virksomhed vitterligt noget for dig der hader at hente affald.\nEr du en af dem der gerne vil vide mere om den her virksomhe i dag? SÅ læs med her og nu!\nJeg kan fortælle dig at den her service er for alle derude. Og jeg er med garanti sikker på at der er mange er hader at hente affald. Den her forhandler kan lige nu sørger for at det hele bliver hentet. Det kan jo være at man står der og har holdt et kæmpe arrangement. Og det er nemlig noget der godt kan efterlade meget store mængder af affald.\nMen her kan jeg så fortælle dig at den her virksomhed kan klare det for dig. Fordi de i dag har den her Afhentning af affald service. Det vil sige at de kommer med en stor lastbil, og henter alt dit skrald. Derefter så har du ikke noget med det at gøre mere, og de tager sig af det hele, og det er lækkert. Her kan den her virksomhed uden tvivl et eller andet i dag og det er jeg vild med.\nMen det med hjemmesider kan i dag også være en udfordrign – læs mere om det her!\nEn god ting\nJeg syntes bestemt at den her forhandler har gjort det godt derude. Og det er i dag fordi de har den her service klar til en som dig derude, og det er noget som jeg er glad for. Derfor så vil jeg helt sikkert gerne anbefale dem til jer alle der sidder og læser med lige nu. Den her virksomhed har nemlig en service som jeg aldrig har set før. Og dermed så syntes jeg altså at det er noget der bare er perfekt. Her kan man nemlig bruge den til mere end du lige går og tror. Og derfor må du have det godt i dag.\nForrige indlægWebbureau kan lave din flotte, nye hjemmesideNæste indlægOpsætning af trådhegn er noget af det bedste jeg ved\nVi valgte WordPress hjemmeside til vores virksomhed\nEn god og professionel Net promoter score\nBetonfliser gør din have virkelig flot\nEn energiberegning er noget som der er effektivt\nEt godt Pos system er noget som jeg er vild med


Mange ofre for det globale hackerangreb med ransomwaren WannaCry kan ikke finde ud af at betale løsesummen - nu har hackerne oprettet kundesupport for at hjælpe.\nSe også: 200.000 computer ramt af ransomwaren WannaCry\nHackernes kundeservice har højt niveau\nFor at få adgang til computeren igen, skal man betale mellem 300 og 600 dollars i i den digitale møntfod bitcoin, der er meget svær at spore på nettet. Problemet er bare, at mange ikke aner, hvordan de skal betale med bitcoin og det skulle nu have få WannaCry-hackerne til at oprette deciderede kundesupport, hvor man kan få hjælp til at betale løsesummen i denne særlige digitale møntfod. Man skulle ganske enkelt få trin-for-trin hjælp til, hvordan man gør.\nOg der skulle være tale om en ganske udmærket kundeservice, der skulle være på niveau med den kundeservice, som de store tech-selskaber leverer. Spørgsmålet er om det er godt eller skidt…\nDer skulle have været tidligere eksempler på, hvordan andre hackere også har hjulpet ofrene med forklaring til, hvordan de kan betale, med telefonsupport, hvor man så guides til den bedst mulige måde at betale løsesummen på.\nSe også: Hackere presser folk til at give venner og kolleger virus\nLad være med at søge hjælp til betaling\nKan man ikke finde ud af at betale med bitcoin til hackerne, hvis man er blandt ofrene, så bør man ikke søge hjælp hos hackerne. Sikkerhedseksperter advarer mod at betale hackerne, selvom man mister for eksempel billeder og dokumenter, da det ellers bare vil opmuntre hackerne til at arbejde videre med deres lyssky forretning i fremtiden.\nDer er også flere, der har bemærket, at WannaCry-hackerne ikke har låst computere op, selvom der er blevet betalt.