Kursus på engelsk i Horsens - 10 undervisere\nFind undervisning engelsk i Horsens\n🏅 Horsenss bedste undervisere\n📚 10 engelsk undervisere\nSuperprof Engelsk kurser Region Midtjylland Engelsk kurser i Horsens\nVores bedste undervisere i Horsens tilbyder undervisning i engelsk\nVil du forbedre engelsk? kommunikation og forståelse, til alle aldersgrupper. kom i gang nu!\nEnglish language teacher with over 15 years of experience having taught international learners in london and manchester\nAdministrationsøkonom studerende som bliver færdiguddannet til sommer 2022. praktik ved skatteforvaltningen. haft engelsk b men snakker engelsk til hverdag (pga. venner)\nExperienced english teacher with a master degree in english litterature. i can teach you english grammar, phonetics, litterature and culture tailored to your individual needs\nEngelsk undervisning af uddannet engelsk lærer, alt fra mundtlighed, skriftlighed og grammatik\nJeg underviser i skole engelsk primært folkeskole niveauer. ligegyldig hvor svært engelsk er for dig, vil jeg heller end gerne hjælpe.\nMy name is liam mercier, i am bi-lingual french/english and currently studying at via in horsens\nHf-studerende underviser i dansk alt lige fra læsning til grammatik til klargørelse til eksamen.\nBisholt & webcam\nHej mit navn er rasmus jeg har arbejdet inden for mange fag. min moder er engelsk og min fader dansk. jeg har arbejdet med og lavet rigtigt meget musik igennem mit liv stiftet pladeselskab osv. jeg er\nVores engelskundervisere i Horsens har en gennemsnitlig vurdering på 5.0 stjerner ud af 5, baseret på 2 anmeldelser.\n100% af underviserne i Horsens tilbyder deres første undervisning gratis! Engelsk kursus i Horsens koster i gennemsnit 162kr.\n1. Find dit perfekte engelsk kursus i Horsens\nOm end du ønsker at lære engelsk online, at finde engelsk kurser i Horsens eller søger engelsk for begyndere, er der en underviser for dig!\n💰 Hvad er gennemsnitsprisen for en undervisningstime i engelsk i Horsens?\nGennemsnitsprisen for en undervisningstime i engelsk i Horsens er 162kr.\n🎯 Hvorfor vælge undervisning i engelsk i Horsens?\n🎓 Hvor mange undervisere er tilgængelige inden for engelsk i Horsens?\n10 undervisere i engelsk tilbyder hjælp til engelsk.\nVælg en underviser mellem 10 profiler.\n✒ Hvilken gennemsnitsvurdering har vores Engelskundervisere i Horsens modtaget?\nVil du lære engelsk i Horsens?\nVælg blandt et stort udvalg af engelsk undervisere i Horsens!\nAarhus Herning Randers Silkeborg Viborg Aabenraa Assens Faaborg-Midtfyn Fredericia Grenaa Haderslev Hedensted Holstebro Ikast Kalundborg Middelfart Nyborg Odder Ringkøbing-Skjern Skanderborg Skive Varde Online\nB2 Engelsk (FCE) Engelsk grammatik Engelsk - mundtlig formidling Engelsk - mundtlig forståelse Engelsk - ordforråd Engelsk - oversættelse Engelsk - skriftlig formidling Engelsk - skriftlig forståelse Konverserende engelsk TOEFL TOEIC Dansk som andet- og fremmedsprog\nFå et kursus engelsk af de bedste undervisere i Horsens til lektiehjælp, eksamensforberedelse eller for at blive bedre til det engelske sprog\nLær at tale engelsk i Horsens med hjælp fra en privatlærer\n"Det engelske sprog er et arbejde under udvikling. Hav det sjovt med det." -Jonathan Culver\nEngelsk er som mange andre sprog ufuldstændigt og har sine fejl. Det er dog vigtigt at fastslå, at uregelmæssighederne og mærkværdighederne gør det til et spændende sprog at lære. Selv med sine små excentriciteter er engelsk et fremmedsprog, som millioner af mennesker med andre sprog end engelsk som modersmål rundt om i verden er ved at tilegne sig det med succes.\nSelv om engelsk ikke altid er let at tilegne sig, er det et bemærkelsesværdigt sprog, der åbner op for en masse spændende muligheder for dem, der tager sig tid til at lære det med succes. En af de bedste ting, en engelsk studerende kan gøre, er at hyre en tutor til at guide dem gennem sprogindlæringsprocessen, og heldigvis er der mange engelsklærere i Horsens.\nSelv om det er sandt, at deltagelse i gruppeundervisning på et akademisk institut er en glimrende måde at lære en ny færdighed eller tilegne sig det grundlæggende i en akademisk disciplin på, er det vigtigt at fastslå, at fordelene ved privatundervisning ikke bør ignoreres.\nFørst og fremmest trives eleverne under private tutorsessioner, da de er alene med deres tutor og ingen andre. Distraktionerne i det traditionelle klasseværelse forårsager en masse stress og forhindrer den studerende i at være opmærksom og give sig fuldt ud. En-til-en-undervisning giver nemlig en personlig tilgang og et pensum, der er skræddersyet til den studerendes akademiske behov.\nFor det andet har engelskunderviserne i et klasseværelse med over 20 elever ikke tid til at tilbyde supplerende hjælp, men skal fokusere på det aktuelle kursusmateriale. Ikke desto mindre kan underviserne gennem privatundervisning se, hvad eleven specifikt kæmper med, og kan give tips og tricks, der kan hjælpe eleven med at overvinde sine akademiske vanskeligheder.\nFor det tredje forbedres elevernes selvværd af den opmuntring, som underviseren giver dem, og af den forbedring af deres samlede karakterer, når de tager undervisning i privatundervisning. De indser hurtigt, at de altid har haft potentiale. Ærligt talt er det en strålende idé at hyre en privatunderviser for at skærpe dine eller dit barns engelskfærdigheder.\nSådan deltager du i online engelsk kurser\nAt tage personlige hjælpekurser for at lære engelsk som et andet sprog er et klogt valg. Mange mennesker foretrækker dog at blive hjemme. Så det er ikke overraskende, at online tutoring er blevet en populær mulighed. Det er dog vigtigt at fastslå, at det overraskende nok ikke er alle, der er bekendt med, hvordan man tager online-lektioner og deltager i e-learning. Men frygt ikke, vi er her for at redde dagen ved at fremhæve nogle trin, der skal tages.\nFor det første skal du downloade og oprette en konto med videokonferencesoftware som Zoom eller Skype.\nFor det andet skal du, når du har oprettet en Zoom-konto, afprøve funktionerne alene eller sammen med en betroet ven, så du kan blive fortrolig med det hele.\nFor det tredje skal du besøge et online lektiehjælpsfællesskab som Superprof for at bladre gennem profiler af online engelskundervisere.\nFor det fjerde skal du bruge webstedets bookingfunktion til at planlægge et kursus med en underviser og begynde at chatte med dem ved hjælp af din videoopkaldsapp. Husk, at din computer skal have et webcam, hvis du skal kunne se læreren.\nHvis du heller ikke bryder dig om tanken om at lære gennem videoopkald, har mange online engelskundervisere det godt med at have telefonopkald; du skal bare være opmærksom på, at du ikke vil opleve alle funktionerne i en videochat.\nDe bedste engelsk kurser og undervisere i Horsens\nHvis du leder efter en engelsk underviser i Horsens, er der kun ét websted, som du bør henvende dig til: Superprof.\nMed et verdensomspændende fællesskab af mere end 15 millioner undervisere, der underviser i over 1000 emner og discipliner, er Superprof førende inden for e-learning. Ifølge vores hjemmeside er der massevis af engelsk undervisere til rådighed i Horsens, som har mange års erfaring og mange eksamensbeviser til at bakke op om deres gode undervisningsmetoder.\nVi anbefaler i høj grad at bruge filtrene på vores hjemmeside til at finde en underviser, der passer bedst til dine behov, og derefter tjekke deres profiler for at se deres anmeldelser og undervisningsfilosofi. Den gennemsnitlige timepris for undervisere er 162 kr., og det bedste ved Superprof er, at den første lektion altid er gratis!


Vejret i Leinster Irland 2022 | 14-dages | Vejreti.com\nVejret i Leinster\nVejret i Leinster efter måned\n› Leinster 14-døgns prognose › Vejret i Leinster i dag › Vejret i Leinster i maj › Vejret i Leinster i juni\nLeinsters mest populære byer\n14-dages vejrudsigt for Leinster\nVejret i Leinster i dag\nInformation om vejret i Leinster\nEr du usikker på, om det bliver regnvejr i Leinster i dag? Vil du gerne tjekke vejret i Leinster efter måned? Eller bare se en hurtig vejrudsigt for Leinster for de næste 14 dage?\nVejret i Leinster lige nu\nLeinster er et smukt land med masser af seværdigheder og steder at udforske. Ligegyldigt, om du bor i Leinster eller blot besøger det, er det altid en god idé at være på forkant med vejret.\nTemperaturen i Leinster, Irland lige nu er ° grader. Forventet maks. temperatur er ° og min. temperatur er ° grader.\nDu har et væld af informationer til rådighed, og du vil altid være klar til alt, som Moder Natur udsætter dig for. Vejrudsigten for Leinster er tilgængelig både online og på din mobiltelefon.\nVores glimrende og troværdige vejrservice kan hjælpe dig med at forberede de næste timer og dage. Det er altid rart at vide, hvad man kan forvente i et miljø, som konstant skifter. En præcis og hurtigt indlæst vejrudsigt for Leinster er kun et par museklik væk med vores online vejrservices.\nVejret kan ændre sig på et øjeblik, og hvis du søger opdateret information om vejret i Leinster, Irland, er du kommet til det rette sted.\nVejrudsigten for Leinster\nHvis du har store planer for de næste dage, kan vores 14-dages vejrudsigt for Leinster forberede dig på alt, som vejret kan udsætte dig for.\nHvis du besøger Leinster, kan du tjekke vejret i fremtiden og få en bedre fornemmelse af, hvad du kan forvente. Vi leverer ikke bare information om vejrudsigten i Leinster, men kan levere vejranalyser efter måned.\nVi indsamler vejrinformationer om Leinster og viser dem efter måned så du har bedre mulighed for at identificere mønstre for de forskellige årstider i Leinster.\nDu kan nemt se, hvilke måneder der har milde vejrmønstre, hvilke måneder du skal bruge ekstra solcreme, og hvilke måneder du skal have ekstra tøj på for at holde dig varm. Med vores vejrservice bliver du aldrig overrasket over vejret i Leinster igen.\nVejret i Leinster i juni Vejret i Leinster i maj Leinster 14-døgns prognose Langsigtet vejrprognose for Leinster Leinster webcam\nFind fantastiske tilbud på din næste ferie i Leinster\nVejret i Leinster - FAQ\nKommer det til at regne i Leinster i dag?\nChancen for regn i Leinster i dag er %.\nHvordan ser vejret i Leinster ud – lige nu?\nVejrudsigt for Leinster lige nu er med en temperatur på °C.\nHvilken måned er den varmeste i Leinster?\nLeinsters varmeste måned er juli med en gennemsnitlig temperatur på 17°C.\nHvilken måned er den koldeste i Leinster?\nDen koldeste måned i Leinster er januar med en gennemsnitlig temperatur på 4°C.\nLeinster 14-døgns prognose Langsigtet vejrprognose for Leinster Vejret i Leinster i maj Vejret i Leinster i juni Leinster Webcam Vejret i Leinster i dag Hoteller i Leinster


21 marts 2014 17:59\nNykredit giver "grøn" buggy til Odense Golfklub\nForside UDSTYR Nykredit giver "grøn" buggy til Odense Golfklub\nAf Odense GK\nOdense Golfklub har gennem en samarbejdsaftale med NYKREDIT, fået overdraget et styk af sidste nye E-Z GO model. Den nye golf-cart er drevet frem af el energi, og i øvrigt den eneste af sin art på Fyn. Det bliver klubbens banekontrol der kommer til at anvende og nyde godt af de fine sponsorgave.\nCaddycaren drives af 4 stk. 12-volts batterier, som giver en samlet effekt på 13 hestekræfter. På vognens tag er monteret solceller, der sikrer 45% ekstra kørevidde og samtidig sparer op til 50% energi – dette giver de 4 batterier en forlænget levetid på helt op til 50%. – Der er altså tale om en ægte “grøn-buggy”\nNøglerne blev overrakt af NYKREDITS områdedirektør Jens Østergaard (til højre) til Odense Golfklubs golfmanager Hans Henrik Burkal, mens ansvarlig for klubbens banekontrol Henning Fugl tog plads bag rattet, og gjorde klar til første tur rundt på banen.


Den risikominimerende krisestyring » Kirk Larsen & Ascanius\nDen risikominimerende krisestyring - hvad skal man som ledelse være opmærksom på?\nFor ledelsen i selskaber er det i denne tid vigtigt, at være opmærksom på hvordan den verdensomspændende nedlukning påvirker selskabet.\nSelskabsloven opregner adskillige opgaver, som ledelsen i et selskab skal varetage. Disse opgaver er blandt andet at sikre:\nat selskabets bogføring sker under iagttagelse af lovgivningens regler herom\nat formueforvaltningen foregår på betryggende måde\nat selskabets kapitalberedskab til enhver tid er forsvarligt, herunder at der er tilstrækkelig likviditet til at opfylde selskabets nuværende og fremtidige forpligtelser, efterhånden som de forfalder\nselskabets bogføring og regnskabsaflæggelse foregår på en måde, der efter kapitalselskabets forhold er tilfredsstillende\nat der er etablereret de fornødne procedurer for risikostyring og interne kontroller\nLedelsen er til enhver tid forpligtet til at vurdere selskabets økonomiske situation og sikre, at kapitalberedskabet er forsvarligt. Udgør selskabets egenkapital mindre end halvdelen af den tegnede kapital, skal ledelsen sikre, at generalforsamling afholdes senest seks måneder efter dette konstateres (kapitaltabsreglen).\nHerudover har ledelsen en generel loyalitetsforpligtelse overfor selskabet, selskabets kreditorer og selskabets ejere. Medlemmer af selskabets ledelse må således ikke disponere på en måde, der er åbenbart egnet til at skaffe ejere eller andre en utilbørlig fordel på andre ejere, selskabet eller kreditorernes bekostning.\nVed at iagttage ovennævnte punkter og føre tilsyn med selskabets økonomi, har ledelsen mulighed for at sikre, at ledelsens forpligtelser i selskabsloven overholdes.\nKonstaterer ledelsen, at selskabet ikke har likviditet til at opfylde sine forpligtelser efterhånden som de forfalder, skal ledelsen sikre, at der iværksættes de nødvendige tiltag med henblik på at skaffe likviditet og i værste fald, at der sker afvikling af selskabet efter lovgivningens regler herom.\nFølgende punkter, som ikke udgør en udtømmende opregning, kan medvirke til at undgå ansvar:\nÆndre gammel forretningsplan til ny ud fra virksomhedens nuværende forhold\nHvis ledelsen konstaterer, at forudsætningerne for virksomhedens drift væsentligt ændres, kan det være nødvendigt at gennemgå og opdatere virksomhedens forretningsplan, så den afspejler virksomhedens nuværende situation overfor markedets udfordringer.\nGennemgang af forretningsplan kan bl.a. tage udgangspunkt i:\nMå nogen kreditorer betales forud for andre?\nUdarbejdelse af ny eller ændring af forretningsplan hænger på flere punkter sammen med udarbejdelsen af nyt budget og kan anvendes som dokumentation for, at ledelsen har ændret virksomhedens strategi under den nuværende situation, har tilpasset virksomheden og ikke har ladet stå til.\nI den forbindelse kan det også være nødvendigt at udarbejde og gennemføre en prioriteret handlingsplan, således der foretages de nødvendige tilpasninger af virksomheden.\nDe ændrede forretnings- og handlingsplaner bør sammen med budgetterne vise, at der over tid er overskud til dækning af alle virksomhedens kreditorer; at der har været risiko for kreditorernes position historisk er mindre afgørende, så længe der styres mod profitabel drift.\nUdarbejde nyt budget, anvende styringsredskaber og holde bogføringen opdateret\nÆndres forudsætningerne for virksomhedens drift væsentligt, kan det være nødvendigt at udarbejde nye budgetter, såvel resultats- og likviditetsbudgetter. Føres virksomheden blindt videre ud fra et tidligere budget, som under de nuværende omstændigheder må antages at være urealistisk at kunne holde, er der risiko for et efterfølgende ansvar.\nViser et nyt budget udarbejdet ud fra de nuværende omstændigheder, at virksomheden er på ”rette vej”, er bogføringen ajourført og anvendes styringsredskaber tilstrækkeligt, således der er kontrol med virksomhedens økonomi, vil dette som udgangspunkt medføre ansvarsfrihed.\nI ansvarsvurderinger vil ”orden i penalhuset” blive tillagt væsentligt betydning. Har ledelsen ikke anvendt styringsredskaber i nødvendigt omfang, vil det som udgangspunkt indgå som en skærpende omstændighed i ansvarsvurderingen.\nDokumentere, at nødvendige tiltag for at redde virksomheden er iværksat\nSå snart virksomhedens økonomiske vanskeligheder konstateres, skal ledelsen iværksætte tiltag med henblik på at løse udfordringerne.\nDette kan eksempelvis være at afsøge muligheder for likviditetstilførsel, at udarbejde handlingsplaner, nedsætte arbejdsgrupper med henblik på at finde besparelser, indhente sagkyndig bistand til økonomistyring og budgetlægning, løbende budgetopfølgning samt hyppige møder med opfølgning og status på de iværksatte tiltag.\nKan ledelsen dokumentere, eksempelvis ved mødereferater, at de har forsøgt at gøre, hvad der er nødvendigt og muligt for at redde virksomheden – og har forsøgene ikke været fuldstændig urealistiske – er ledelsen som udgangspunkt i det ansvarsfri område.\nTræffe beslutninger på et oplyst grundlag\nDet kan som ledelse ikke undgås, at der indimellem træffes mindre gode og ikke overskudsgivende beslutninger – særligt set i bagklogskabens altid klare lys. Den konstante søgen mod og udfordring ved fremtidige indtægtsmuligheder er vel den gode kommercielle virksomheds grundvilkår.\nI retspraksis gælder et princip om ”ledelsens forretningsmæssige skøn” (The Business Judgement Rule”).\nLedelsens forretningsmæssige skøn er udtryk for, at domstolene udviser tilbageholdenhed med at tilsidesætte ledelsens forretningsmæssige skøn, og er i praksis ensbetydende med, at der overlades ledelsen en margin for ansvarsfrihed ved forretningsmæssige fejlskøn, forudsat at skønnet er foretaget på et forsvarligt grundlag af relevante faktorer, og at skønnet er udøvet ud fra loyale hensyn.\nDet ansvarsfri område ligger deri, at hvis ledelsen har indhentet nødvendige oplysninger til brug for at træffe en beslutning - og træffes beslutningen ud fra loyale hensyn - kan ledelsen ikke bebrejdes, at det senere viser sig, at beslutningen har været tabsgivende.\nKommunikation med kreditorerne\nDet er ansvarspådragende at tage imod varer eller bestille varer, som man med sikkerhed ved, at virksomheden ikke kan betale for.\nOrientering til kreditorer om virksomhedens udfordringer vil som udgangspunkt medføre, at efterfølgende tab for kreditorer - som desuagtet vælger at levere på kredit og dermed risikerer at lide et tab ved virksomhedens eventuelle efterfølgende konkurs - ikke kan føre til ledelsesansvar. Dette skyldes, at hovedreglen er, at en leverandør- hvis leverandøren er behørigt informeret om samme risici, som selskabets ledelse er – selv må tage risikoen for at levere på kredit. Dette gælder også overfor løbende kreditorforpligtelser og i vidt omfang også overfor ”tvangskreditorer”, Gældsstyrelsen mv.\nErkende, at virksomheden ikke kan fortsætte (håbløshedstidspunktet) og sørge for rettidig og korrekt ophør\nDet er ansvarspådragende for ledelsen at fortsætte virksomheden på et tidspunkt, hvor det må eller burde stå ledelsen klart, at en fortsættelse af driften uden tab for kreditorerne må betragtes som udelukket. Dette synspunkt er udtryk for ledelsens pligt til at erkende virksomhedens økonomiske tilstand og drage konsekvenserne heraf og udtrykkes generelt som håbløshedstidspunktet.\nDispositioner foretaget af ledelsen efter håbløshedstidspunktet er som udgangspunkt ansvarspådragende med risiko for erstatningsansvar, da virksomheden efter dette tidspunkt ikke længere drives for virksomhedens regning og risiko, men for kreditorernes.\nI retspraksis overlades ledelsen en bred skønsmargin og en rimeligt begrundet optimisme til at fortsætte driften, selvom mulighederne for videreførelse af virksomheden anses for yderst ringe, hvilket er fastslået af Højesteret allerede tilbage i 1961. Synspunktet er bekræftet i flere domme afsagt af Højesteret efterfølgende.\nFøres der seriøse forhandlinger med eksempelvis en bank om en løsning på virksomhedens likviditetsudfordringer eller med ejerkredsen om kapitalindskud eller med kreditorerne om gældssanering eller akkord, anses beslutninger og handlinger - foretaget indtil det eventuelt måtte vise sig, at der ikke kan opnås en løsning – ikke for ansvarspådragende.\nSe ikke passivt til men tag ”action”\nVores vigtigste råd og anbefaling er, at du som ledelse tager ”action”. Og er du i tvivl om, hvordan dette gøres bedst, så søg rådgivning – det er nemlig også at tage ”action”.\nVi har stor erfaring inden for rådgivning af nødlidende virksomheder, og vi kan bistå jer med gennemgang af jeres forretningsplan og med at udarbejde en prioriteret indsatsplan, gennemføre indsatsplanerne og foretage de nødvendige tilpasninger af virksomheden.\nMangler du i øvrigt sparring eller et godt råd, er du selvfølgelig mere end velkommen til at kontakte os.


Første gang i biografen med Liva.\nLiva holder fri fra børnehave i dag. Jeg synes hun fortjente en dag sammen med mig og hygge lidt uden at Louis også var der. Så imens Louis blev passet tog vi i biografen – Livas første gang. Da jeg spurgte hende igår om hun ville i bio og se tegnefilmene Den gode dinosaur, sagde hun selvfølgelig ja. Men spurgte mig selvfølgelig bagefter hvad en biograf var. Jeg var lidt spændt på at se hvad hun ville syns om det og om hun ville kunne sidde stille i så lang tid.\nVi fik blandet en masse slik og selvfølgelig skulle hun have popcorn – vi manglet ikke noget da vi satte os ind. Vi havde hele salen for os selv. Hvilket var meget godt, for Liva snakket virkelig meget under hele filmen. Hun var ikke helt glad for at alt lyset blev slukket da filmen starte og bad mig om at tænde det igen. som hun sagde “Mor her alt for mørkt, jeg kan ikke lig at sidde her når her er så mørkt”, “Du skal tænde lyset mor”. Der måtte jeg lige overtale hende til at vi skulle blive siddende og se lidt af filmen. Under hele filmen sagde hun sætninger som “han er ked af det mor”, “han er farlig”, “ham kan jeg ikke lig”, “Se mor, nu løber han”, “åhhh han faldt og slog sig” osv osv osv.\n30 min før filmen slutte vill hun hun ud af biografen. Så vi tog vores ting og kørte hjem. Jeg er ikke skuffet over vores første gang i biografen. Jeg havde ikke regnet med noget og slet ikke regne med at hun ville sidde stille i så lang tid. Det var rigtigt hyggeligt og næste gang ved hun hvad en biograf er og så må vi se om hun kan blive helt til filmen er slut 🙂\n9. marts 2016 21. september 2017 nataschaLiva og jegbio, Biograf, Liva, mor og datter, mor og datter tid, tegnefilm\nPrevious Post Tid hos diætist og glemte aftale med sundhedsplejersken\nNext Post Brændte og hårde kanelsnegle!\nLegestue med Liva\nI Lysthuset i Kulturhuset på Islands Brygge er der hver onsdag imellem kl. 13.30 – 15.30 åben legestue for alle. Vi var der ned i onsdags og hygge sammen med vores nabo som har en søn på sammen aldre som Liva. Der er legetøj til børnene, god plads og fast tilknyttet sundhedsplejerske fra Sundhedsplejerskerne på Amagerbro. Man kan få målt og vejret sit barn af en sundhedsplejerske og stille spørgsmål hvis man er i tvivl om noget. Legestuen er for børn i alderen 0-2 år og det er faktisk ret hyggeligt. Og en god måde at aktivere Liva på. Jeg har svært ved at finde på nye og sjove lege med hende her hjemme for tiden. Hun er også ret træt af hendes legetøj. Det er vel heller ikke så sjovt at lege med det sammen om og om igen hver dag. Så i onsdags var vi lige der nede og hun var hel vild med det. Hun kravle rundt og hygge sig med alt det nye legetøj. Plus der var andre børn som hun lige fik sagt hej til. Vi skal der ned igen på onsdag og tror jeg vil gøre det til noget fast om onsdagen indtil hun skal i vuggestue.\nFejre Livas 4 år’s fødselsdag og kæmpe Doc McStuffins fan.\nI går blev Liva 4 år og vi havde hele familien på besøg til hjemmebagte boller og lagkage. Vi starte vores morgen ud med at Liva vågner allerede kl 5.30 – Alt for tidligt ifølge hendes mor og far. Tobias og jeg havde ikke tænkt os at stå op på det tidspunkt – Især ikke efter vi havde været vågne til langt ud på natten for at forberede boller, lave cheesecake og pynte hele stuen/spisestuen op med Doc Mcstuffins pynt. Hun er vild med hende Doc McStuffiens som leger læge og hjælper alle hendes bamser og legetøj med at blive raske. Og det er også den eneste tegnefilm der bliver set på netflix lige for tiden.\nDa Louis stadig sov tog vi Liva ind i vores seng og så lå hun i midten med sin egen dyne og pude og så Doc McStuffiens på sin iPad. Da Louis så vågen kl 6.30 stod vi alle op. I skulle se Livas ansigt da hun kom ned i stuen og så alt fødselsdags pynten! Hun blev vild glad, hoppet rundt og klappe i sine hænder imens hun råbte “jaaaa jeg har fødselsdag i dag”! Jeg brugte en krig på at puste en kæmpe ballon op igår, som ligne Doc McStuffiens med alle hendes venner. Liva kunne slet ikke forstå at der stod sådan en stor ballon inde i stuen som ligne Doc McStuffiens. Hun skulle både holde den i hånden, kramme den og havde den med overalt hvor hun var! Familien kom ved 2 tiden til hjemmebagte boller, en lagkage og en Oreo cheesecake. Skriver opskriften på min Oreo Cheesecake i et andet indlæg. Det var så hyggeligt og Liva fik virkelig mange gaver – lidt for mange i følge hendes far. Hun fik rigtigt mange prinsessekjoler til at klæde sig ud med. Især gaven fra mormor var et hit da det var Doc McStuffiens uniform med sko til. Hun fik så lægetasken fra Tobias og jeg. Hun rendte rundt med det hele resten af dagen efter hun havde pakket det ud og leget læge. Alle gæster skulle tjekkes af lille doktor Liva aka Doc McStuffiens.\nDet har virkelig været en dejlig dag og trods vi var mange mennesker med både min og Tobias familien samlet så er det gået rigtigt godt. Liva hygget sig hele dagen og det er det vigtigste for mig. Så længe hun var glad så er mor her også glad. Tænk at min førstefødte, min lille pige er blevet 4 år. Det har jeg lidt svært ved at forstå!


Hr. og fru Danmark glemt i energi-renoveringsstrategien | Ingeniøren\nAf Kronikør Kurt Emil Eriksen 5. dec 2012 kl. 10:20 12\n*Kurt Emil Eriksen er Senior Political Advisor hos VELUX Gruppen og medlem af arbejdsgruppen bag den energirenoveringsstrategi, der forventes præsenteret af Klima-, Energi- og Bygningsministeriets i slutningen af 2013. *\nMens vi i byggebranchen er inviteret med i Klima-, Energi- og Bygningsministeriets arbejde med at lægge en strategi for energirenovering, er en vigtig aktør i fare for at blive glemt i processen: boligejerne selv!\nEnergirenoveringsstrategien skal sikre store økonomiske og miljømæssige gevinster for det danske samfund og bidrage til at gøre Danmark CO2-neutralt i 2050, og inddragelsen af byggebranchen sikrer, at strategien ikke blot bliver fyldt med store tanker og visioner, men også baseres i den praktiske virkelighed, som den senere skal leve i.\nMen samlet set er vi i byggebranchen teknisk funderet, og nytænkning i forhold til menneskelige faktorer er ikke en disciplin, vi har for vane at dyrke. Historisk set har vi fokuseret ensidigt på at nedbringe energiforbruget til opvarmning - og dermed glemt bygningernes levevenlighed og boligejernes behov i mixet; det er problematisk.\nDet er det for det første, fordi energioptimering alene ikke sikrer attraktive, sunde og levevenlige bygninger. Gennemsnitligt tilbringer vi danskere op mod 90 procent af vores tid inden døre i bygninger, der i 30 procent af tilfældene har et så utilstrækkeligt indeklima, at det øger risikoen for astma, allergi, bakteriedrevne og depressionsrelaterede sygdomme. Dertil kommer betydningen af luftkvaliteten og mængden af dagslys for boligejernes velbefindende.\nFor det andet er det boligejerne, der skal motiveres til at realisere den kommende strategi gennem renovering af deres hjem og bygninger. Incitamenter i form af økonomiske tilskud eller fradrag løser ikke problemet alene. Derfor er det nødvendigt at etablere en dialog med hr. og fru Danmark om deres behov og den oplevede værdi, som de forventer at få, når de for eksempel har investeret en halv million kroner i deres bolig.\nMen hvordan kommer vi så problematikkerne i møde? Mit svar lyder: gennem dialog, opkvalificering og bedre regulativer.\nBoligejerne er underrepræsenteret i arbejdsgruppen bag den nye strategi, hvilket er en fejl. Det skal rettes ved at invitere repræsentanter for boligejerne, som for eksempel Parcelhusejernes Landsforening, ind i arbejdet med strategien. Ikke mindst fordi boligejerne spiller en indflydelsesrig rolle i strategiens fremtidige succes. Derudover burde brugerundersøgelser og studier af danskernes oplevelse af bygningerne også indregnes i forslaget. Det bliver de ikke nu!\nDernæst kommer opkvalificeringen af rådgivningen til boligejerne. Hvis en boligejer i dag står på tærsklen til renovering, bør de fagfolk, han kontakter, kunne forklare de fordele, renoveringen vil medføre. Desværre er rådgivning inden for de menneskefølsomme områder som indeklima, luftkvalitet og dagslysforhold en mangelvare i den danske byggeindustri. Simpelt hen fordi fokus primært har været på at spare energi.\nProblemet med den manglende rådgivning kan afhjælpes på flere måder. For det første bør byggeindustriens krav til efteruddannelse og opkvalificering bringes på omgangshøjde med den nyeste viden, så håndværkerne er i stand til at rådgive kunderne hen imod en både energivenlig og sund bygning.\nSamtidig spiller arkitekterne en betydelig rolle i forbindelse med rådgivningen. Arkitekterne kan se projektet i en helhed og identificere de boligforbedringer, der vil være i boligejernes interesse at foretage, og derfor bør de bringes frem som den centrale rådgiver for boligejerne.\nTil sidst er der de mærkningsordninger og regulativer, som boligejerne møder på deres vej frem mod en renovering. Her ses også en tendens til at udelukkende at fokusere på energiforbruget. Den nye energirenoveringsstrategi bør inkorporere og skærpe kravene til indeklima, dagslys og adgang til frisk luft sammen med energibesparelserne. Krav, der samtidig burde afspejle sig i mærkningsordningerne for huse.\nDet kunne for eksempel ske ved at mærke bygninger ud fra en kvalitativ skala over deres levevenlighed - der både indbefatter energiforbrug og indeklima. På den måde ville hr. og fru Danmark kunne se, hvad de rent faktisk får for pengene - når nu det er dem der betaler!\nEmner : HøjhuseIndeklimaLavenergibyggeri\nvia BBC 21. jan 2021 09:51\n#1 JCH Kløve 5. december 2012 - 20:26\nHvis man bor i Hellerup, i et hus til et par milliarder, betyder det sikkert ikke noget at spendere endnu flere penge på endnu flere ligegyldige mærknings ordninger. Men bor man i de tyndt befolkede områder, hvor et hus næppe kan trække en pris over en ½ mille, da vil omkostninger til mægler, mærkninger, stempel, afgifter og hvad ved jeg, efterhånden overstige prisen på selve huset :-\_ Disse ordninger burde være aldeles frivillige og noget der aftales mellem parterne, og betalt af køber :-\_\nSet fra den mørke udkant, ligner det et forslag til at sikre rådgiverne en permanent indtægtskilde...\n#2 Svend Ferdinandsen 6. december 2012 - 00:25\nNu er der åbnet op for at fjernvarmen også skal betragtes som en ren investering der skal give et eller andet afkast. Det må vel så betyde, at diverse renoveringsprojekter også baseres på en form for afkast. Besparelsen i energiforbrug skal altså også dække en eller anden forrentning af den investerede kapital. Det har private husejere altid fornemmet og regnet med, hvorfor mange velmenende forslag ikke er blevet til noget. Så vidt jeg husker er der nogle kommuner/energiselskaber som har haft stor succes med konsulenter som tog husejerens parti og så på det fra hans vinkel. Som en husejer der yderst fornuftigt havde konkluderet, at en varmepumpe aldrig ville kunne betale sig med det lille varmeforbrug han havde. Det er ellers et ofte hørt argument, at man skal isolere før man sætter en varmepumpe ind. Men er det så nødvendigt med varmepumpen? Der er for mange halvstuderede røvere i den branche. Den samme installatør som foreslår et nyt 20kW gasfyr, er ikke bleg for i stedet at anbefale en varmepumpe med 6kW varmeeffekt.\n#3 john jørgensen 6. december 2012 - 08:59\n"...Boligejerne er underrepræsenteret i arbejdsgruppen bag den nye strategi, hvilket er en fejl..."\nMan kan også være grov og sige, at det vil være en fejl at invitere ejerne med. Tænk på at ejerne står i krise; priserne er helt i bund, mange kan ikke sælge eller få økonomi i projektet. Det betyder formentlig at de fleste ikke kan tænke langsigtet, og at vægten dermed vil ligge på kortsigtede lettelser for husejerne. Ikke det vi har brug for, samfundsøkonomisk og ifht miljøet...\n#4 Kurt Emil Eriksen 6. december 2012 - 17:56\nRe: mere mærkning?\nJeg forstår godt din kommentar og intentionen er ikke at skabe en ny ordning med yderligere omkostninger for boligejerne. Min idee er, at når nu mærkningsordningen er etableret og skal gennemføres, så har det værdi at man vurderede bygningens indeklimamæssige fordele/ulemper.\nJeg har set mange boliger, hvor der samtidig med en renovering er sat større vinduer i. Det giver bedre dagslysforhold og en meget bedre oplevelse for boligejerne. Det er noget de boligejere jeg har talt med har værdisat.\nDet jeg efterlyser, er at der skabes en dialog om værdiskabelsen for boligejerne, når de nu skal igang med at renovere. Det er boligejerne der står foran de store renoveringsopgaver og jeg er enig med dig i, at man bliver nød til at se på økonomien udfra en helhedsbetragtning, som også skal indbefatte huspriserne.\n#5 Povl Petersen 6. december 2012 - 18:37\nIngen sammenhæng i politikken\nDer mangler sammenhæng i den første energipolitik. Man ønsker, at boligejerne skal energioptimere og renovere, men samtidig ændrer man hele tiden det økonomiske grundlag herfor. Energiinvesteringer er for en stor dels vedkommende ret langsigtede (i det mindste hvad angår klimaskærmen), og det der i dag ser ud som en fornuftig investering / optimering er i morgen blevet urentable, fordi politikkerne og energiselskaberne igen og igen ændrer reglerne og afgifterne.\nAlene i denne folketingssamling er der ændringer på vej - eller allerede vedtaget - omkring solceller, biobrændsler, el-afgifter, forsyningssikkkerhedsafgift, nye regler for brændeovene osv. For el-selskabernes vedkommende kommer der tariffer for solcelleejerne, fjermvarmeselskaberne vil sætte priserne op for at forrente anlæggene (dobbeltbetaling da de allerede er betalt via skyhøje tilslutningsafgifter).\nSamtidig er der indgået et energiforlig, hvori det pålægges energiselskaberne at øge energibesparelserne (forbrugsreduktioner) med 75%.\nMen hvor er den overordnede sammenhæng i dette mismask af ændringer?\nFor når energiselskaberne skal reducere forbruget, kommer de til at mange indtægter - og hvor skal de komme fra? Det ser ud til, at det løses ved at hæve de faste omkostninger i form af abbonnementer, tilslutningsafgifter osv., men herved forsvinder forbrugernes incitament til at reducerer forbruget, for det bliver ikke billigere samlet set.\nDet mangler en overordnet plan for hvorledes selskaberne skal kompenseres for det manglende salg, hvem der skal levere regulerkraft, og hvem der skal lukke ned osv. Eller måske for hvem der skal levere til udlandet, når der er overproduktion.\nDer er jo ingen husejere, forbrugere eller lejere som der er ved deres fulde fem, som p.t. ønsker at bruge penge på at energirenovere, når det ikke kan betale sig fordi et mindre forbrug bare udmønter sig i en uændret størrelse regning på energi.\nDer er behov for en langsigtet sammenhængende plan og politik, hvor man ikke hele tiden lader energiforbruget agere malkeko for statskassen og energiselskaberne, men i stedet bruger afgifterne intelligent til at begrænse brugen af fossile brændsler og fremme brugen af vedvarende energi, på en måde, så det bliver rentabelt at investere i forbedringer og optimeringer, og ikke hele tiden ændrer i grundlaget for investeringerne.\n#6 Svend Ferdinandsen 6. december 2012 - 19:09\nRe: Ingen sammenhæng i politikken\nDet ville være en stor forbedring, hvis man fjernede kravet om energibesparelser fra energiselskaberne. De er jo overvejende private (lader som om), og de må så tage det som det kommer hvis kunderne køber mindre af dem. Fik roebønderne dækning på grund af sukkerafgiften? Eller fedtbønderne på grund af fedtskatten. Der må være andre og mere uvildige til at vurdere hvor energibesparelser er fornuftige.\n#7 Kurt Emil Eriksen 6. december 2012 - 23:24\nRe: Afkast af investering\nEt af de problemer vi står over for i arbejdet med renoveringsstrategien er netop at boligejerne får mange forskellige informationer om energibesparelser og at det kan være svært at skelne.\nDet er også derfor at jeg peger på at vi skal have en bedre dialog med boligejerne og det kan ske ved at vi får efteruddannet og opkvalificeret håndværkere og rådgivere, så de på en objektiv måde kan hjælpe og vejlede boligejerne.\nJeg tror det vil have langt større effekt, end skærpelser i bygningsreglementer og andre tvangsindgreb.\n#8 Kurt Emil Eriksen 6. december 2012 - 23:31\nDu har ret i at mange boligejere sikkert er pressede på økonomi og friværdier, men det betyder vel ikke at man ikke skal inviterer dem med i arbejdet om en renoveringsstrategi.\nJeg tror kun vi kan få gang i boligrenoveringen, ved at tale med dem der skal investerer i det, altså tale med boligejerne.\n#9 Kurt Emil Eriksen 6. december 2012 - 23:38\nDer er behov for en langsigtet sammenhængende plan og politik, hvor man ikke hele tiden lader energiforbruget agere malkeko for statskassen og energiselskaberne, men i stedet bruger afgifterne intelligent til at begrænse brugen af fossile brændsler og fremme brugen af vedvarende energi, på en måde, så det bliver rentabelt at investere i forbedringer og optimeringer\nDet er min opfattelse at renoveringsstrategien, netop skal lede frem mod en langsigtet og sammenhængende plan for renovering af den danske bygningsmasse. Det er den vision vi arbejder udfra.\nJeg syntes godt om din tanke om at energiafgifter skal bruges til at begrænse CO2 udledninger og fremme VE. Det vil jeg tage med til de drøftelser gruppen har om grønne afgifter m.v.\n#10 Povl Petersen 7. december 2012 - 09:58\nKunne I så ikke også til på f.eks. kravene til rørisolering og fjernevarme units. Pga. de ringe krav til isolering af rør inden for klimaskærmen ser vi stadig uisolerede fjernvarme units der sættes ind, uisolerede rør i metervis, sat ventiler uden kapper m.v. Mange af fjernvarme selskaberne kører stadig med minimumskrav til de units der installeres. Få så vidt angår håndværkerne som rådgive så er det ikke optimalt. De rådgiver kun inden for eget område, og magter ikke at få overblik over en energirenovering hvor der indgår andre fag end deres eget, men det resultat, at kunderne fejlrådgives og fejlinvesterer. Rådgivningsopgaven skal lægges et andet sted hvis det skal virke ordentlig. Helst hos uvildige rådgive der ikke samtidig skal leve af af sælge, isolering, vinduer og varmeinstallationer.\n#11 Kurt Emil Eriksen 9. december 2012 - 19:16\n[quote] Rådgivningsopgaven skal lægges et andet sted hvis det skal virke ordentlig. Helst hos uvildige rådgive der ikke samtidig skal leve af af sælge, isolering, vinduer og varmeinstallationer.\nJeg tror at det kan være et af de forslag der skal arbejdes yderligere med, men jeg tror nu også på at håndværkerne kan være gode rådgivere for boligejerne.\n#12 Nanna Larsen 9. december 2012 - 22:38\nGlemmer budskabet i artiklen\nDet er helt rigtig som én af jer skriver at når vi nedbringer energiforbruget i vores huse, mister energiselskaberne store indtægtskilder, man glemmer bare at energirenoveringen af husene er et led i større energirenoveringsplan som netop nu er i gang i samfundet, hvor flere og flere ting skal drives af energi - eksempelvis kommer størstedelen af befolkningen om 30-40 år formentlig til at køre i el-biler som skal drives af el. Hvis ikke vi har vores egen vindmøllepark eller et større solcelleanlæg i vores baghaver er energien til biler formentlig noget man skal købe sig til ude i byen. De store energiselskaber skal ikke se energirenoveringen som et tab i indtægtskilder og derefter prøve at kompensere for deres tab ved at øge priserne på afgifter m.m., derimod burde de rette blikket mod fremtiden og se på hvilke muligheder der er for at sælge miljørigtig energi. Hvis man er den sidste til at indse at fremtiden er grønnere og mere miljørigtig vil man ender som den største taber i regeringens miljøspil.


KL: Kommunerne skal have tillid til deres banker\nKommunerne er gået for vidt i deres iver efter at vise politisk handlekraft oven på finansskandaler, mener Simon Bendtsen, redaktør på Berlingske Foto: KL\n14.01.2020 kl. 12.45\nKL mener ikke, at det er forkert, at kommunerne skal sikre, at der er tillid til den bank, der står for kommunens bankforretning, lyder det fra Jacob Bundsgaard, formand for KL.\nIfølge Jacob Bundsgaard behøver man ikke tillægge kommunerne politiske motiver for at forklare kommunernes ønske om god etik og ordentlighed i banksektoren. Han påpeger, at tilliden til bankerne har været sat på prøve med hvidvasksagerne.\n– Hvis tilliden skal tilbage, kræver det ganske enkelt, at sektoren tager ansvar, og viser danskerne, at de forstår kritikken og påtager sig et samfundsansvar. Det er både i kommunernes, borgernes og bankernes interesse. Det er jo helt åbenlyst, at borgerne skal kunne have tillid til, at de banker, kommunerne bruger, har det moralske kompas i orden, siger han i en pressemeddelelse.\nUdmeldingen kommer på baggrund af en leder i Berlingske, hvor redaktør Simon Bendtsen rådede kommunerne til at blande sig uden om bankernes forretning.\n– Det er nemt at pudse glorien og tage afstand fra hvidvaskskandaler og andre problematiske sager i en udskældt finanssektor. Men noget kunne tyde på, at kommunerne er gået for vidt i deres iver efter at vise politisk handlekraft oven på finansskandaler, skrev Simon Bendtsen i lederen.\nDet gjorde han, fordi Gladsaxe Kommune havde fejlet i udbud, hvor de havde brugt Bankrådets anbefalinger. Bankrådet blev nedsat af KL efter Hvidvaskningsskandalen.\nBankrådets arbejde har blandet andet bestået i at lave otte governanceprincipper om kommunernes forventninger til deres bank og en rapport med anbefalinger om værktøjer til kommunernes bankkontrakter. frov@kl.dk\nSvar på dette indlæg: KL: Kommunerne skal have tillid til deres banker Felter med * skal udfyldes


Kulturkapellet - Sagprosaanmeldelse: Livskunsten – filosofien om at vågne op til livet af Anders Dræby\nLivskunsten – filosofien om at vågne op til livet / Anders Dræby / 228 sider\nAkademisk Forlag. ISBN 9788750050827\nAnmeldt 21/1 2019, 15:28 af Lars Ole Bonde\nOverskriften kombinerer titlen på første og sidste kapitel i denne bog om ”det gode liv”, som skriver sig ind i tidens trend med filosofiske bud på de udfordringer, vi som moderne mennesker har med at indfri vores egne forventninger til livet og os selv. Den mest fremtrædende repræsentant for tendensen er selvfølgelig psykologen og filosoffen Svend Brinkmann, og der er da også mange fællestræk mellem Dræby og Brinkmann: En solid fagfilosofisk ballast, en kærlighed til stoikerne, Kierkegaard og andre eksistentielle tænkere, en fin formidlingsevne. Men der er også forskelle: Brinkmann forholder sig skeptisk-kritisk til spiritualitet og åndelighed, mens Dræby ikke har problemer med at inddrage disse begreber og fænomener i sin undersøgelse af tilværelsens mysterier. Stå fast! er en parodi på en selvhjælpsbog, men det kan være svært at afgøre, hvilken genre Livskunsten tilhører.\nAnders Dræby (Sørensen) præsenterer sig på sin hjemmeside som ”filosof, idéhistoriker, eksistentiel terapeut, supervisor, underviser, foredragsholder og forfatter”. Han har en meget solid akademisk baggrund med bl.a. en ph.d.-grad i eksistentiel terapi, og han har en omfattende undervisningsvirksomhed på Folkeuniversitetet (AU). I dette forår underviser han bl.a. i ”Stoisk ro i hverdagen” og ”Eksistentiel psykologi”. Bogen her er anbefalet baggrundslæsning for nogle af de kurser, Dræby i foråret 2019 udbyder på Folkeuniversitetet.\nDe fem kapitler beskriver en bevægelse: (1) Søvngængerliv, (2) Opvågning, (3) Dødskunsten, (4) Hjertets forvandling, (5) Åndens frisættelse. Dræby tager udgangspunkt i egne oplevelser og erfaringer, der fungerer som indledning til alle fem kapitler og dermed udgør en personlig illustration af eller afsæt for den proces, bogen beskriver.\nFem kapitler om at sove og vågne op\nKapitel 1 beskriver – gennem mange citater og eksempler – hvordan filosoffer og kunstnere gennem tiden har forstået menneskets ureflekterede hverdagsliv som en søvn- eller drømmetilstand, næret af selvopholdelsesdriften og flokmentaliteten, som de fleste af os ligger under for. ”Søvngængeren” – hos Kierkegaard ”Spidsborgeren” – er en ofte forekommende og relevant metafor for det menneske, der forveksler livets mening med materiel tryghed og økonomisk vækst, og som tror at virkeligheden kan kontrolleres gennem bevidste valg.\nKapitel 2 er en letforståelig og tankevækkende gennemgang af forestillingen om ”Opvågning”, som den formuleres i nogenlunde samtidige (et halvt årtusind før vores tidsregning!), men sandsynligvis uafhængige filosofiske og religiøse traditioner i tre verdensdele: ”Den græske opvågning” (Pythagoras, Sokrates, Platon), ”Den indiske opvågning” (buddhismen, hinduismen), ”Den kinesiske opvågning” (Konficuanismen og Daoismen).\nSøvnen er en forsmag på døden. I kapitel 3 beskrives det, hvordan bevidstheden om dødens uundgåelighed kan være det vigtigste skridt mod at leve vågent og opmærksomt. Med eksempler fra filosofi og litteratur formulerer Dræby sin sokratiske antagelse om dødsbevidsthedens livsbekræftende potentiale: ”Det er i virkeligheden kun ved at leve med bevidstheden om døden, at vi kan overvinde frygten for den.” (s. 115). Kapitlet slutter med fine betragtninger over aldring som en mulighed for at udvikle sig og komme overnes med den store afslutning.\nKapitel 4 stiller skarpt på alt det, der forhindrer os skrøbelige mennesker i at vågne op og sige farvel til det dyriske aspekt af menneskelivet. Med referencer til Dantes Guddommelige komedie gennemgås i kapitlets første del de syv dødssynder (hvis du skulle have glemt dem, er det: Stolthed – Misundelse – Vrede – Dovenskab – Grådighed – Fråseri – Nydelsessyge). Uanset hvilken synd – eller snarere last – vi er forfaldne til, binder den os til et liv i uegentlighed. I kapitlets anden del peges der på alternative livsprincipper, som kan føre til ”Hjertets opvågning”; ikke mindst buddhismens tre kardinaldyder: Ikketilknytningen, Ikkevreden og Ikkevildfarelsen anføres som det medfølende, tålmodige, sandfærdige og tolerante menneskes grundegenskaber.\nI Kapitel 5 fokuserer forfatteren først på, hvordan ”Guds død” og den rationelle tro på fornuften og videnskaben har gjort det moderne (vestlige) menneske rodløst og åndeligt hjemløst/søgende. Derefter peges der på de veje, ad hvilken ”Spiritualitetens opvågning” kan gøres mulig. Fortvivlelsen skal føles og accepteres, før en ”helterejse” kan begynde. Denne rejses matrix kendes fra ældgamle myter og eventyr, og den vil ifølge Dræby tage den rejsende gennem (mindst) tre stationer: Sindsro, intuition og forening. Vi kan opnå indre fred, ”når vi lærer at acceptere de ting og begivenheder, vi hverken kan forklare eller kontrollere.” (s. 209) Så kan vi overgive os, åbne for den intuitive intelligens og søge mod fællesskabet og (måske) opleve ”altings forbundethed.”\nHvad er så ’det gode liv’?\nLivskunsten er en livsklog og positiv bog. Forfatteren er belæst og erfaren og har megen livsvisdom og mange kilder at øse af. Jeg sympatiserer i høj grad med bogens budskab og er i lange passager glad for at få eksistentielle dilemmaer og valgmuligheder belyst fra mange forskellige vinkler, en del af dem også nye for mig.\nAlligevel bliver jeg også lidt træt undervejs. Træt af at få det samme budskab repeteret, ganske ordrigt, i hvert eneste kapitel. Det kan fx lyde sådan i kap. 3, hvor udgangspunktet er Augustins ”opvågning”:\nSå længe vi lader os styre af vores overdrevne trang til at opretholde vores eget liv og søge tryghed i flokken, får vi ikke levet et fuldt og menneskeligt liv. Denne indsigt er ikke blevet mindre relevant i dag, hvor mange af os bare lever et overfladisk liv og undviger tilværelsen eller tilpasser os samfundets idealer og jagter det ydre i stedte for at tage ansvaret for vores eget liv og blive hele mennesker, der fylder tiden ud med det, som virkelig betyder noget. (s. 108-09)\n”Vi’et” er den stilistiske kerne i fremstillingen, inklusionen af såvel forfatteren som læseren. Men det får i længden mere og mere karakter af en ”katekismus” eller moralsk belæring/(op)sang, hvor forfatteren bruger løs af interessante og spændende kilder, men hvor der er meget lidt hjælp at hente for den læser, der gerne vil vide mere konkret, hvordan man ”aflærer” sin egoisme og lukker sit hjerte op. Der er ingen øvelser eller praktiske råd i bogen. Det kan undre lidt, når forfatteren faktisk er terapeut og supervisor.\nBogens pointer kunne godt trækkes kortere op, og den personlige dimension – sympatisk som den er – savner konkretisering. Jeg savner også elementær kildekritik – forstået på den måde, at Augustin, Lao-Tzu, Martinus, Kübler-Ross, Dante, Shakespeare, Saint-Exupery og mange, mange andre altid tages for pålydende: Deres udsagn er (som de citeres i bogen) alle lige gyldige, på tværs af tidsaldre, kulturer og kontekster. Det kan muligvis også forsvares filosofisk, men jeg savner et (kultur)historisk-etnologisk-mytologisk blik på kilderne.\nSjovt nok har jeg samtidig med denne bog haft en anden til anmeldelse: Thomas P. Larsens Mytens Porte. Om menneskets grundfortællinger (Forlaget Eksistensen, 2018). Mange af temaerne og kilderne er de samme som i Livskunsten, men Larsens religionsvidenskabelige og psykologiske tilgang gør det lettere for læseren at navigere i det komplekse stof. Helterejser og livskunst er noget dybt personligt, og vi kan heldigvis finde inspiration i myter, filosofi, litteratur, kunst og dialog med vise medmennesker. Vi kan blive hjulpet på vej af kloge lærere og praktiserende filosoffer og terapeuter. Selvom jeg er enig i det meste af budskabet, er jeg skeptisk over for den normativt-belærende tone i Livskunsten. Forandring er noget, vi selv skal ville – og finde vores vej til.\n« De danske sønderjyders første... «\n» Mytens porte. Om menneskets gru... »\nLivskunsten – filosofien om at vågne op til livet\n228 sider - Er udkommet\nAnmeldt 21/1 2019, 15:28


Single mænd der er interesseret i kristen Dating, Kristen Dating Danmark\nSingle Mænd Der Er Interesseret I Kristen Dating\nLeder du efter mænd? Gennemse de profiler nedenfor og se om du kan finde din perfekte date. Kom i gang med at flirte og aftal et hookup i nat. Vi har 1000-vis af andre medlemmer der altid har ønsket sig et rendezvous med nogen ligesom dig! Opret din 100% gratis profil nu\nJeg elsker at lære om andre...\nJeg elsker at lære om andre kulturer og deres sprog.\nJeg er en -fyr der søger en...\nJeg er en -fyr der søger en sød og kærlig kærste\nMandSkanderborg, Hovedstaden, Danmark\nSkilt mand 70 år søger...\nSkilt mand 70 år søger kvinden der vil nyde naturen...\nHejcjeg kigger mig lige rundt\nHej jeg heder mikael...\nHej jeg heder mikael sørensen er single bor allene .\nHar 3 voksen børn .og en lille på 14 går hjemmei 8. ,\nYuossef hassan ali 63 jeg...\nYuossef hassan ali 63 jeg vil venner 46til54yer i...


Alle kan melde medicinbivirkninger - Alle kan melde medicinbivirkninger -\nAlle kan melde medicinbivirkninger\nhjorthPosted on 12. april 2011 Udgivet i Nyheder\t— Ingen kommentarer ↓\nAlle kan melde bivirkninger til Lægemiddelstyrelsen, det skriver Lægemiddelstyrelsen i dag i følgende nyhedsbrev:\n“I Lægemiddelstyrelsen modtager vi indberetninger om bivirkninger både fra læger, pårørende og medicinbrugere.\nDu kan melde bivirkninger ved alle slags medicin og naturmedicin, og det har ingen betydning, om produktet er købt i håndkøb eller via recept.\nEn bivirkning kan for eksempel være hovedpine, ondt i maven eller kramper. Hvis du er i tvivl om, hvilke kendte bivirkninger der er ved et produkt, kan du læse indlægssedlen, som følger med medicinen. Har du brug for rådgivning vedrørende bivirkninger, skal du spørge på et apotek eller hos din læge.\nSom medicinbruger bør du altid tale med din læge, hvis du oplever bivirkninger. Lægen kan nemlig vurdere, om din behandling så skal ændres.\nI Lægemiddelstyrelsen vurderer vi de meldinger, vi modtager. I nogle tilfælde kan det medføre, at beskrivelsen af, hvordan medicinen skal bruges, bliver ændret. Vi deler også oplysningerne om bivirkninger med lægemiddelmyndighederne i alle EU-lande, så flest mulige for gavn af dem.\nMeld en bivirkning eller utilsigtet hændelse“\nKilde: Lægemiddelstyrelsens nyhedsbrev 12.4.2011\n‹ Handouts fra oplæg om selvmord, Odense\nUdendørs arbejde forebygger depressioner ›


Dorthe Fuglede – Giv det videre\nJeg fortæller om min barndom og skolegang i henholdsvis Maribo og Nakskov.\nMin familie flyttede til Maribo i 1953. Vi boede i Ny Østergade 1, 1. tv. Nu hedder gaden Maria Gade – den er sikkert omdøbt på et tidspunkt, fordi den katolske kirke i Maribo ligger i denne gade.\nLillesøster Lene var netop født, og jeg blev sendt i børnehave hos Sankt Joseph-Søstrene, som både drev en børnehave og en skole i Østergade 61 (nu Sankt Birgitta Skole). Skolen havde et godt ry og var åben for ikke-katolikker, og den lå så tæt på vores hjem, at jeg selv kunne gå derhen. Søstrene i børnehaven husker jeg som kærlige. Der var en yngre aspirant i hvid nonnedragt, som hed Agnes. Hun var mild og meget tålmodig. Vi tegnede, sang meget og lavede fine håndarbejder f.eks. med peddigrør, hvilket slet ikke var så let. De dygtige lavede papirkurve. Vi andre forsøgte os med små brødbakker, som mor kunne få i julegave.\nEfter børnehaven fortsatte jeg i skolen i første klasse. Her blev vi undervist af søstre klædt i sort nonnedragt, som raslede, når nonnerne bevægede sig. Stoffet var formentlig stivet. Søster Edith underviste i dansk. Hun var alvorlig, slank og smilede ikke så meget, men hun var retfærdig og god til at lære fra sig. I regning havde vi søster Hyacinthe, en trivelig og rund kvinde, og hun var ikke min helt gode ven, idet jeg sikkert allerede i begyndelsen af min skolegang har vist, at tal ikke var min force. Der var disciplin, og vi børn gjorde, som vi fik besked på. Vi var kun cirka fjorten i klassen, og i starten skrev vi på sorte tavler med griffel. Siden fik vi små hæfter og skrev med blyant. Den fineste udmærkelse var at få en lille guld- eller sølvoblat klistret på sin skriftlige aflevering, som angav kvaliteten. Vi sad ved gammeldags skolepulte, og der var et lille blækhus af glas, som var sænket ned i en lille åbning i hver pult. Efter nogle år gik vi i gang med at skrive med pen og blæk. Hvor blev der dog sat mange blækklatter, når blækregningen skulle afleveres!\nI min klasse gik flere børn fra de store godser i Maribos omegn. Mine forældre ville ikke have, at jeg tog med nogen af dem hjem for at lege efter skoletid. Det var for langt væk hjemmefra. Trods forbuddet tog jeg alligevel med Pia Knuth fra klassen hjem til Knuthenborg en gang imellem via bussen til Bandholm. At jeg turde! Jeg tænker, at den store kontrast mellem at kunne lege i en 3-værelses-lejlighed og et slot med park var så stor, at fristelsen blev for tiltrækkende, selvom jeg må have været fuldstændig klar over, at mine forældre ikke ville se på ulydigheden med milde øjne.\nLidt henne ad gaden, i Østergade 39, boede den praktiserende dyrlæge Poul Nielsen, hvor min far (Jørgen Sørensen) var ansat som dyrlægeassistent. Herfra kørte far i bil ud til omegnens gårde og godser. Det har formentlig været dyrlæge Nielsens bil, som far fik stillet til rådighed i embeds medfør. På et tidspunkt kørte han rundt i en ældre, stor Ford T, hvilket var en fantastisk bil. Vi fik ved få lejligheder lov at køre med. Bilerne dengang havde en lille gul pil til at vise højre- og venstresving i stedet for de nuværende blinklys. Den lille pil kunne slås ind igen, efter at svinget var foretaget.\nI lejligheden over os i Ny Østergade 1 boede Hr. og Fru Frederiksen med deres lille pige. Far og han havde megen sjov med hinanden. Hr. Frederiksen kørte også i bil, fordi han var assurandør og havde brug for at kunne køre ud til kundekredsen. Når de to herrer – som de eneste biler i miles omkreds i 1950’erne – kom kørende mod hinanden i hver sin retning på landevejen og genkendte den modkørende på lang afstand, kørte de begge over i venstre side og passerede forbi hinanden på den måde. Hvis der var folk i nærheden, var der nogen, som fik sig en slem forskrækkelse. Det var ikke gået i vore dage med al den trafik. Men dengang var det ret harmløst.\nVed siden af dyrlæge Nielsen lå bagerens butik. Jeg legede tit med bagerens yngste datter Jette og elskede at komme der. Hendes forældre var så rare, og Jette var en dejlig legekammerat. Vi fik hver dag tilbud om en kage til eftermiddagskaffen – vi børn drak nu ikke kaffe – men kagen fik vi efter eget valg. Jeg valgte altid en fransk vaffel. Dem ser man ikke så tit længere. Vi sad tit oppe i et træ i deres have bag bageriet og legede – sikkert med dukker. Herfra havde vi en herlig udsigt over området, og ingen beordrede os ned.\nOm vinteren var der tændt op i kakkelovnen hjemme i stuen. Det var lejlighedens eneste opvarmning, og vintermorgener var der af og til isblomster på vinduerne. Der stod som regel en kedel med vand på kakkelovnen, så mor (Grethe Sørensen) kunne have varmt vand til at lave kaffe, vaske op osv. Der var vist ikke varmt vand i hanerne. De sorte koks blev leveret ned ad en sliske til kælderrummet, hvor far hentede dem i en stor spand, og hvor man kunne blive forfærdelig sort, hvis man ikke var forsigtig. En aften ville mor hente kedlen på kakkelovnen, og idet hun tog den, kom lillesøster Lene kravlende på gulvet fra en uventet kant og fik mor ud af balance, hvorved hun kom til at spilde lidt kogende vand ned over ryggen på den lille 9 måneder gamle baby. Det var en meget grim oplevelse, hvor jeg stadig kan se de voksne for mig bære rundt med den lille, lægens hyppige besøg og den dystre stemning. Jeg blev hurtigt sendt i seng for at være af vejen i denne alvorlige stund. Heldigvis kom Lene sig over det, men hun havde i hele sin barndom nogle grimme knudrede ar på ryggen fra den forfærdelige hændelse. Som årene er gået, er arrene næsten forsvundet, men helt forsvinder de nok aldrig.\nMin første Far til Fire-film så jeg i biografen i Maribo som seksårig. En vidunderlig oplevelse, som vi hvert år så frem til. En del år senere - i Nakskov – nåede filmen ved en lejlighed ikke frem som ventet. Vi fik så oplevelsen en uge senere. Men på dagen var den voldsomme skuffelse næsten ikke til at bære. Forventningens glæde havde været så stor.\nDatteren (Merete?) fra Restaurant Byfogedgården på Torvet gik også i min klasse. Det var spændende at komme med hende hjem. Der var et stort hotelkøkken i kælderen, og personalet serverede varm kakao og boller for os. En dag var der gøgl på torvet, og Meretes far gav os nogle penge til at prøve karussellen for. Jeg husker endnu den berusende fornemmelse af at sidde i de små sæder ophængt i metalkæder og suse rundt og rundt. Det var ingen selvfølge, at der var penge til den slags, og jeg syntes, at det var så flot, at vi havde fået nogle mønter til at more os for. Det var sparsomme tider dengang.\nI sommeren 1957 flyttede vi til Nakskov, hvor far fik ansættelse som insemineringsdyrlæge ved tyrestationen lidt uden for byen. Det gik hurtigt med at få nye venner, da børn altid legede udenfor. Vi hinkede, spillede med hønseringe eller bold op ad muren, sjippede, byttede glansbilleder, skrev i poesibøger, øvede med hula hop-ringe eller løb på rulleskøjter. Der var altid aktivitet i gaden, og der var ikke megen trafik til at forstyrre os.\nI starten havde mor isskab i køkkenet i vort lille hus i Reventlowsgade 4. Der blev leveret en stor isblok, som så uendeligt langsomt smeltede i den store zinkbakke i bunden af isskabet. Siden fik vi køleskab. Fra sin hestetrukne mælkebil leverede mælkemanden mælk i flasker uden for hver hoveddør. Vi elskede at drikke den iskolde mælk med iskrystaller i om vinteren, når mælken var blevet så kold, at iskrystallerne og fløden i toppen fik det lille metallåg til at løfte sig.\nJeg begyndte i tredje klasse på Byskolen. Vores klasselærer frk. Jenny Christensen gav os på skift et salmevers for, som vi skulle lære udenad. Vi sang også morgensang. Når vi kom ind i klassen, stod vi op ved siden af vore pulte, indtil læreren var ankommet og havde sagt ”sæt jer”. Der var disciplin i skolen også her. Vi skulle møde præcis klokken otte. Hvis vi kom for sent nogle gange, blev vi noteret for en eftersidning. Pigerne var nok ikke så udsatte, men drengene var mere urolige og kunne godt risikere en lussing af og til. Men Byskolen var for mig et herligt sted. Der var en svømmehal, og vi havde svømning på skemaet en gang om ugen. Det var en stor attraktion.\nI løbet af kort tid kom jeg med i Victor Cornelins’ pigekor i skolen. Vi øvede hver dag tyve minutter i det store spisefrikvarter i Cornelins’ klasseværelse, mens han akkompagnerede os på sin harmonika. Af og til sang han selv Negro Spirituals, og vi stemte i med omkvæd. Den slags optræden var en stor succes, når vi var ude at synge offentligt. Jeg kom også hurtigt til at spille blokfløjte hos Cornelins. Han underviste os en gang om ugen, og hele orkestret øvede regelmæssigt i skolens aula. Senere lærte han mig at spille cello. Jeg er sikker på, at mange af os børn tog glæden ved musikudøvelse med os som en gave videre i livet. Cornelins skrev selv noder ud til alle de mange forskellige instrumenter i orkestret. Vor kendingsmelodi var Here we are again. I efterårsferierne tog vi på koncertrejse rundt i landet, hvor Cornelins også fortalte sin livshistorie. Den gjorde altid et stort indtryk. I 1959 eller 60 deltog pigekoret i Sangerdyst fra kyst til kyst i radioen, hvor vi fik en fin placering. Vi indspillede også en plade.\nSom utallige andre børn gik jeg til dans hos frk. Andresen. Vi dansede på Hotel Harmonien i den flotte store sal. Desuden fik jeg lov at være blå pigespejder i patruljen Pirolen. Om sommeren cyklede vi til Hestehovedet og badede, og om vinteren cyklede vi til Svingelen for at stå på skøjter. Vi havde ikke kunstløberskøjter, men nogle simplere, der blev skruet på sålerne af støvlerne. Det var nogle glade og noget ”nedkølede” børn, der kom hjem efter en eftermiddag i kulden. Men hvor vi dog var aktive. Lørdag eftermiddag hørte vi hørespil i radioen. Vi sad tæt op ad apparatet og fulgte i spænding med i Kaptajn Grants Børn. Det var hårdt at skulle vente en hel uge på næste afsnit.\nNår vi fik udleveret mærker til salg til f.eks. børnehjælpsdagen, måtte man være opfindsom. Jeg stod tidligt op og stillede mig ved tobaksforretningen på hjørnet af Reventlowsgade og Østre Boulevard. Så kom sværmen af hundredvis af skibsværftsarbejdere forbi på cykel. Mange standsede for at købe tobak, og samtidig fik de så købt et mærke. De blev hurtigt udsolgt.\nTil juleafslutningen i skolens aula i 1961 og 62 bad Cornelins mig læse juleevangeliet højt i aulaen i forbindelse med pigekorets optræden. Jeg elskede at læse højt og var beæret over at få lov. Fem år senere, i studietiden i København, annoncerede Danmarks Radio efter studenteroplæsere af Fiskerinoteringerne. Efter aflagt prøve stod det at læse mellem linjerne i tilbagemeldingen, at min lollandske dialekt var en anelse for tydelig. Det ser man heldigvis anderledes på i dag.\nDisse erindringer er også med i bogen "Min barndom på Lolland", som består af 68 barndomserindringer udgivet af LollandBibliotekerne i 2016.


CAKI.dk :: Into the Void - The art of beginning\nEt symposium om de mangfoldige muligheder for at starte en kunstnerisk proces.\nAt sætte fokus på, hvor forskelligt det er muligt at starte en kunstnerisk proces og hvor mange forskellige arbejdsformer, udtryksformer, indgangsformer og virkemidler, der kan tages i brug.\nAt starte en kunstnerisk proces er en udfordrende opgave. Før arbejdet begynder at finde sin egen form, finder du ofte dig selv i en situation hvor du ikke rigtig ved hvad du skal gøre. Enten synes intet rigtigt eller alt forkert. Hvordan kan du begynde en kunstnerisk proces? Hvordan kan du flytte fra dit første umiddelbare valg til noget mere komplekst? Hvordan kan du regne ud, hvad du egentlig gør, og hvad det betyder? Og er det ligeså vigtigt?\nVi har ikke det præcise svar. Men vi er nysgerrige efter at udforske disse spørgsmål omkring begyndelser. Derfor har vi bedt seks førende kunstnere, hvordan de starter - og hvordan de finder deres vej - i en kunstnerisk proces. Sammen med os, vil de udforske kunsten begyndelser i seks workshops.\nSom begyndelse på større fokus på nye teaterformer, nye veje ind i teatret og nye måder at skabe tværkunstneriske rum på, har scenografafdelingen initieret ”Into the Void – the art of beginning” og udviklet og afholdt dette symposium i samarbejde med instruktørafdelingen i oktober måned dette år. Symposiet gav anledning til at præsentere både studerende og professionelle for 6 fremtrædende kunstnere, der med hver sit ’starting point’, hver sin optik, hver sin tradition, åbnede for tre dages intenst kunstnerisk workshoparbejde med udvalgte kunstnere/studerende.\nDet tværkunstneriske element var fremtrædende, da deltagerne gennem faglig og åben deltagelse kunne bidrage til processen og det produkt, som blev vist som afslutning på forløbet. Muligheden for at afprøve og finde nye sider af sin faglige og kunstneriske tilgang til teatret var til stede i denne meget intense og korte periode. Symposiet var en stor succes, såvel for de involverede arrangører som team betragtet og for deltagerne. Især har vi fået mange begavede og brugbare tilbagemeldinger fra de studerende vedrørende workshopformen, som man kunne tænke mere ind i skolens hverdag og undervisning.\nRikke Lund Heinsen rlh@teaterskolen.dk


6800 | 3M Åndedrætsværn, M, Grå, Helmaske | RS Components\n3M Åndedrætsværn, M, Grå, Helmaske\nProducentens varenummer 6800\n3M™ helmaske lav vedligeholdelse, 6000 serien\n6000-serien af helmaske-åndedrætsværn fra 3M er en pålidelig og praktisk løsning til potentielt farlige arbejdsmiljøer. Maskerne er meget alsidige og kan bruges overalt, hvor der er fare for skadelige partikler, dampe eller flydende stænk.\nMasken har fuld dækning med en unik centeradapter til at lede udåndet åndedræt og fugt nedad. Filtrene er lette at sætte på og udskifte takket være deres bajonetfatning, og de er også praktisk udformet, så der er frit udsyn. 3M 6000-seriens genanvendelige helmaske med helmaske er med til at beskytte mod partikler, gasser og dampe, når de bruges sammen med en godkendt patron eller et godkendt filter (NIOSH). I et miljø med skadelige gasser er det af afgørende betydning at sikre din sikkerhed og sundhed. 3M er nogle af de bedste til at sørge for din sikkerhed og sundhed med 6000-seriens åndedrætsværn. Åndedrætsværnet kan genbruges, eftersom patroner og filtre kan udskiftes eller bortskaffes, når de har nået maks. kapacitet. Det er fremstillet af termoplastisk elastomer, hvilket gør det blødt, let og pålideligt.\n6000 åndedrætsmasken har dobbelte letvægtsfiltre, som kan specialiseres til at passe til dine individuelle behov. Påsætningen af åndedrætsværnet er let med en afbalanceret kombination af 4 hovedstropper, som giver en komfortabel og samtidig sikker påsætning. Den har et stort glas, som giver et bredt synsfelt og fremragende udsyn. Dets lette design gør dette genanvendelige åndedrætsværn til en favorit blandt fagfolk. Det er hurtigt at sætte på og tage af mellem arbejdsopgaverne, og lavprofildesignet gør, at synsfeltet ikke bliver blokeret.\nNår stropperne er korrekt tilpasset sidder ansigtsdelen helt fast og tæt til brugerens ansigt og efterlader ingen mulighed for, at skadelige gasser eller partikler kan indåndes. 6000-serien giver alsidighed til forskellige miljøer og anvendelser med de godkendte patroner og filtre. 6000-serien af patroner og 2000-, 2200-, 7000- og 5000-serierne af filtre er kompatible med 6000-seriens åndedrætsværn. De er alle nemme at fastgøre med et drej på en kvart omgang på ansigtsdelen, når den skal på og af.\nSom et alternativ til patroner/filtre, kan 6000-serien bruges sammen med det høje eller lave 3M Cool Flow-system, hvilket giver mulighed for fleksibilitet og nem tilslutning mellem begge systemer.\n• åndedrætsværn med fuldt ansigt og med bredt visir\n• overfladepakning i silikone for øget komfort og holdbarhed.\n• stor polykarbonatlinse for bredt synsfelt og fremragende synlighed\n• bajonetlignende monteringskassetter og filtre\n• affjedring med fire stropper, nem at tage af og på\n3M 6900S - 286-7164 - Large\n3M 6800S - 286-7142 - Medium\n3M 6700S - 286-7136 - Small\nÅndedrætsværn har en højere filtreringseffektivitet og en bedre pasform end standard ansigtsmasker. Alle åndedrætsværn skal godkendes af NIOSH med en individuel godkendelseskode på hvert åndedrætsværn, hvis du er usikker på et åndedrætsværn eller en standard ansigtsmaske.\n3M helmaske 6000-serien er nem at bruge og komfortabel at bære. Det giver et bredt vision og er velafbalanceret.\nÅndedrætsværn, helmaske, serie 6000 Visir i slagfast polykarbonat giver fremragende udsyn og et bredt synsfelt\nDobbelt filterkonstruktion for afbalanceret vægtfordeling og større komfort\nKomfortabel pasform og nem justering\nKan leveres i størrelserne small (6700S), medium (6800S) eller large (6900S)\nAnsigtsstykke i silikone\nKonstruktion med fire stropper giver en behagelig og sikker pasform\nAnvender filtre i 2000/6000 serien\n171 enheder til afsendelse inden for 2 arbejdsdag(e) (UK lager)


Det vi fik med fra Elliott Connies workshop…. | Løsningsfokus.info\nGennemse: Forside » blog » Det vi fik med fra Elliott Connies workshop….\nLad os først fastslå; vi har begge midt i nogle meget travle måneder og vores kalendre er godt fyldt op. Og det er jo dejligt, men det giver også nogle udfordringer med at ‘få tiden til at slå til’ og ikke mindst med at få tid til at skrive på bloggen. Vi gør vores bedste, men bær’ over med os, hvis gentagelserne bliver for mange 🙂\nOver 50 mennesker deltog i en 2-dages workshop i september med Elliott Connie, der indenfor den løsningsfokuserede tilgang er førende i arbejdet med par. Men Elliott bidrager også med nyttige pointer ind til hele forståelse af tilgangen og begge dele vil dette indlæg handle om.\nElliott er oprindeligt trænet og uddannet hos BRIEF og hans tætte forhold til især Cris Iveson fornægter sig ikke i hans tilgang. Elliott begynder enhver samtale med at stille det samme spørgsmål til begge i parret: hvad er dit bedste håb for denne samtale? Og selv om den ene har et ønske om – eller hvis bedste håb er, – at den anden forandre sig og ændre adfærd, så fastholder Elliot at rette effekten heraf tilbage til vedkommende. Det kunne lyde således:\nSå, hvad er dit bedste håb for denne samtale?\nDet er at min mand ikke arbejder så meget, men kommer hjem til middag hver dag kl. 18.\nOg hvilken forskel ville det gøre for dig, hvad ville det betyde?\nDet ville betyde rigtig meget, jeg ville blive gladere og vide, at han gerne vil være sammen med sin familie.\nEt andet nedslag i Elliotts parsamtaler er hans udgangspunkt med, at alle forhold har en kærlighedshistorie – dér er en årsag til, at dette par lige netop har fundet sammen, har forelsket sig i hinanden. Den historie får mulighed for at folde sig ud gennem spørgsmål og svar, – og skaber endda mulighed for at svare i nutid, dvs. Jeg faldt for hende fordi hun var så smuk, – altså det er hun stadig….På den måde gives komplimenter, som styrker relationen.\nEndelig er det værd at nævne, at Elliot tydeligt gør klart, at han er ligeglad med, hvorfor parret er kommet, – han er kun interesseret i outcome eller resultatet. Det er ligegyldigt om de er skilt eller sammen, – de evner og kompetencer den enkelte havde, da parret forelskede sig i hinanden, er de samme evner, som kan være hjælpsomme i forhold til parforholdet eller forældreskabet.\nMed en ‘skoling’ fra BRIEF er mange af Elliotts pointer, tips og tricks forankret dér og vi så ofte tydelige referencer til de tre herrer fra London 🙂\nEn af Elliotts måder at tale om LØFT på er, at det er som at lære et nyt sprog, og ikke en bunke teknikker. Man er nødt til at bevæge sig langsomt, afprøve ‘nye ord’, se om de bliver forstået og hvad man selv forstår.\nOg, som han siger, problemer og løsninger har ikke samme plads i hjernen. Og mandag kl. 16 er ikke det sammen som fredag kl. 16, forskellige ting sker forskellige steder i hjernen og fordrer to mind-set. På sammen måde påvirker det hjernen, når du begynder at tale om ‘imorgen’, – du skaber allerede håb for at det kan blvie anderledes end idag. Et fif vi tog med os (igen) og som er hjælsom i at skifte fra problem-sprog til løsnings-sprog er ordet istedet.\nNår du imorgen ikke er ked af det, hvad er du så istedet?\nNår ungerne ikke længere råber, hvad gør de så istedet?\nNår kæresten ikke længere råber og skændes, hvad gør han så i stedet?\nEt lille ord, der får flyttet vores fokus over på en positiv handling, negationen fjernes og istedet opstår et sprog med muligheder, løsninger, potentiale. Og forhåbentligt kan dette lille indlæg også skabeet potentiale, – en lyst til at kaste sig ud i samtaler med par. God fornøjelse, – vi vil glæde os til at høre dine historier og erfaringer i LØFT-med-par 🙂\n← The Three Houses App\nLidt mere om relationer…. →


Fantasm - Planet Pulp\n13. december 2008 Mogens Høegsberg\nHarmløs og halvkedelig er de to stikord, der præger min opfattelse af softpornfilmen Fantasm, hvor ti små erotiske historier kædes sammen af den ganske muntre professor Jungenot A. Freud.\nFantasm markedsføres af Another World Entertainment som en sexkomedie, men desværre er det begrænset, hvor meget, der er at grine af. Faktisk er der tale om en halvtør sag, der primært vil fænge de, der har en interesse i pornografiens historie, hvor Fantasm indtager en ganske interessant rolle. Sidstnævnte redegøres der udmærket for i den lille booklet, der følger med DVD’en, og som er forfattet af selveste Nicolas Barbano.\nBarbanos entusiasme for selve filmen er imidlertid noget, jeg ikke personligt deler, for selv om der da er enkelte grin undervejs, er Fantasm ikke specielt interessant. Liderbasser behøver heller ikke få julelys i øjnene: Fantasm er en harmløs sag, der kun vil få de færreste til at rødme.\nTi erotiske fortællinger\nFantasm, der er en australsk produktion, er udtænkt som en antologifilm, der samler ti små erotiske fortællinger, der tager udgangspunkt i ”kvindelige fantasier”. Som bindeled mellem fortællingerne har vi professor Jungenot A. Freud (John Bluthal), der med påtaget tysk accent fremlægger typiske, men også ganske humoristiske, psykoanalytiske forklaringer på de forskellige fantasier, der præsenteres. I den forbindelse gør Nicolas Barbano opmærksom på, at filmen parodierer ”white coater”-genren, hvor seksuelle tableauer blev pakket ind i videnskabelig sniksnak for at få filmene igennem censuren.\nDesværre forholder det sig sådan, at den mildt underholdende professor Freud, er noget af det bedste ved filmen, og hans interludier fylder trods alt det mindste af filmen. Hovedretten består naturligvis af de ti korte segmenter, hvor der da også er masser af tits and ass, kønsbehåring m.v. Stilmæssigt er Fantasm rendyrket softporn, så hvis der sidder nogle derude og forventer mere eller andet, så skal de hermed være advaret.\nHardcorenavne som trækplaster\nOg at nogle godt kunne tro, Fantasm var mere end softporn, er der en årsag til. På smart vis har producenterne nemlig castet filmen med en række stjerner, der i 1970’erne var etablerede hardcorepornostjerner. Mest berømt af de medvirkende er naturligvis John Holmes, der dukker op i segmentet ”Fruit Salad”, men blandt andre hardcore-kendisser fra 1970’erne finder vi på filmens rolleliste bl.a. svenske Uschi Digard, der også medvirkede i et par af de berygtede Ilsa-film, Rene Bond, Serena, Candy Samples m.fl. Ikke navne, der vil vække genklang blandt nutidens pornobevidste unge, men i 1970’erne var flere af disse damer yderst kendte blandt de, der frekventerede tidens pornobiffer.\nDe ti segmenter varierer lidt i længde, men alle er ret korte, hvilket den samlede spilletid på 87 minutter da også klart fortæller. Et samlet ”handlingsreferat” er meningsløst, men for at give et indtryk af de forskellige historier, kan her eksemplificeres med ”Beauty Parlor” og ”The Girls”. I ”Beauty Parlor” bliver Abby (Dee Dee Levitt) taget under kærlig behandling af sin mandlige frisør og hans medhjælpere. Ikke noget bunkepul her: det mest pikante er kønshårsbarbering og mange lange close-ups af frisøren, der nulrer Abbys ene brystvorte. Professor Freuds forklaring er noget med, at fantasien om at blive serviceret af disse mænd, skyldes Abbys fejlagtige forestillinger om, at hun ikke ser godt nok ud.\nI ”The Girls” er Francine (Maria Lutra) i sauna. Da en anden kvinde (Uschi Digard) kommer ind ender det med lesbisk lir med en forklaring fra professor Freud om, at den anden kvinde er Francines fantasi om, hvordan hun gerne selv ville se ud.\nAndre segmenter har titler som ” Card Game” (kone tages under behandling af flere af mandens pokervenner), ”Wearing the Pants” (kvinde voldtager mand med strap-on) og ”After School” (lolitatøs driller læreren). You get the picture?\nIkke meget komedie\nHvis den slags smålumre historier tiltaler én, kan Fantasm sikkert være en ganske fin oplevelse, men jeg må indrømme, at jeg kedede mig bravt under alle segmenterne, og primært morede mig over den smiskende professor Freud. Decideret frygtelig er Fantasm ikke og det skyldes nok alene, at min personlige smag ikke løber i retning af denne type film, at Fantasm hos mig faldt til jorden med noget af et brag. Komediedelen, som jeg havde set ganske meget frem til, er næsten ikke-eksisterende, og segmenterne er generelt ikke bare usjove – enkelte lå på grænsen af, hvad jeg synes var behageligt at kigge på.\nFantasm blev et kæmpehit, da filmen blev udsendt i Australien (hvor den dog var forbudt i nogle af delstaterne). De 50,000 dollars filmen havde kostet at indspille var tjent ind, før filmen havde premiere, da den havde solgt godt i Cannes, og publikum down under strømmede i biograferne for at se filmen. Instruktøren Richard Franklin gik siden videre og lavede mere lødige ting såsom Psycho II (1983), abegyseren Link (1986) og F/X2 (1991), men det er jo en anden sag.\nFantasm er ikke min kop the, men hatten af for gutterne hos Another World Entertainment for, at de har mod på at udsende en film som Fantasm (og dens fortsættelse Fantasm Comes Again (1977)) på det danske marked. Store sællerter kan de næppe være, men for de filmhistorisk interesserede, og måske særlig de pornografihistorisk interesserede, er det naturligvis fint, at Fantasm er tilgængelig på dansk DVD. Vi andre kan så trække på skuldrene, smile – og uden problemer glemme Fantasm.\nFantasm er venligst stillet til rådighed af Another World Entertainment.\nManuskript: Ross Dimsey efter idé af Antony I. Ginnane\nCast: John Bluthal (professor Jungenot A. Freud), Dee Dee Levitt (Abby), Maria Arnold (Barbara), Gretschen Rudolph (Gabrielle), Rene Bond (Felicity), Maria Lutra (Francine), Uschi Digard (Super Girl), Maria Welton (Imogene), John Holmes (Neptune), Candy Samples (Belle), Shayne (Celeste), Roxanne Brewer (Harriet), Serena (Zelda)\nProducere: Antony I. Ginnane (producer), Leon Gorr (executive producer), Ted Mulder (executive producer)\nFoto: Vincent Monton\nKlip: Tony Paterson (som Ford Footpole)\nLyd: Dolby Digital 2.0\nProduktionsland, år: Australien, 1976\nProduktionsselskaber: Australian International Film Corp. (AIFC), TLN Film Productions\nAnmeldt af: Mogens Høegsberg | 13/12/2008\nStikord: Erotik, Softporn


Mikas 3 DN1933 - Da sagde jeg: Hør dog, I Jakobs - Bible Gateway\nMikas 3 Dette er Biblen på dansk (DN1933)\n3 Da sagde jeg: Hør dog, I Jakobs Høvdinger, I Dommere af Israels Hus!. Kan Kendskab til Ret ej ventes af eder, 2 I, som hader det gode og elsker. det onde, I, som flår Huden af Folk. og Kødet af deres Ben, 3 æder mit Folks Kød og flænger dem Huden af Kroppen, sønderbryder deres Ben. og breder dem som Kød i en Gryde, som Suppekød i en Kedel? 4 Engang skal de råbe til Herren, han lader dem uden Svar;. da skjuler han sit Åsyn for. dem, fordi deres Gerninger er onde.\n5 Så siger Herren om Profeterne, de, som vildleder mit Folk, de, som råber om Fred, når kun de får noget at tygge, men ypper Krig med den, der intet giver dem i Munden: 6 Derfor skal I opleve Nat uden. Syner, Mørke, som ej bringer Spådom; Solen skal gå ned for Profeterne, Dagen skal sortne for dem. 7 Til Skamme skal Seeren blive, blues skal de, som spår; alle skal tilhylle Skægget, thi Svar er der ikke fra Gud. 8 Jeg derimod er ved Herrens Ånd fuld af Styrke, af Ret og af Kraft til at forkynde Jakob dets Brøde, Israel, hvad det har syndet.\n9 Hør det, I Jakobs Huses Høvdinger, I Dommere af Israels Hus, I, som afskyr Ret og gør alt, som er lige, kroget, 10 som bygger Zion med Blod. og Jerusalem med Uret. 11 Dets Høvdinger dømmer for Gave, dets Præster kender Ret for Løn; dets Profeter spår for Sølv og støtter sig dog til Herren: "Er Herren ej i vor Midte? Over os kommer intet ondt." 12 For eders, Skyld skal derfor Zion pløjes som en Mark, Jerusalem blive til Grushobe, Tempelbjerget til Krathøj.


Medicinalgigant rykker ind på skoler med ny life science-gymnasielinje - sn.dk - Forsiden - Nordsjælland - Rudersdal\nmedicinalkæmpen Bristol-Myers Squibb rykker ind på flere gymnasier. F.eks. det i Nærum i Nordsjælland.\nArtiklen: Medicinalgigant rykker ind på skoler med ny life science-gymnasielinje\nRudersdal - 16. december 2018 kl. 08:54\nDanske life science-virksomheder er blandt de førende på det globale marked for lægemidler og medicinsk udstyr. Men for at bevare momentum og stå endnu stærkere i konkurrencen er der behov for et vedvarende og øget fokus på at styrke innovation, forskning og entreprenørskab.\nDet er holdningen hos medicinalkæmpen Bristol-Myers Squibb, der i et nyt partnerskab med Fonden for Entreprenørskab, Københavns Universitet og Biotech Research & Innovation Centre (BRIC) derfor skyder gang i en særlig sundheds- og naturvidenskabelig gymnasielinje på gymnasier i Nærum og Herlufsholm, skriver MedWatch.\nDet amerikanske medicinalselskab betaler for hovedparten af initiativet og stiller danske og internationale eksperter til rådighed som undervisere.Fonden for Entreprenørskab, Det sundhedsvidenskabelig Fakultet ved Københavns Universitet (KU-SUND) og BRIC vil som samarbejdspartnere være med til at drive projektet og bidrager også med direkte finansiering samt omfattende ikke-økonomisk støtte.\n16-årige Amanda Frithjof Bonde er en af de studerende, der har meldt sig på Nærum Gymnasiums nye life science-profillinje. Hun kalder det for "en fantastisk mulighed" at få lov at træde et skridt tættere på den virkelighed, som hun senere selv håber at blive en del af.\n- Her får man undervisning, som er tæt koblet til virkeligheden - det er ikke bare noget, vi skal læse i en arbejdsbog for så at glemme senere. Det er undervisning, vi rent faktisk kan bruge, og som minder om og forbereder os på det erhvervsliv, vi senere skal ud i," siger Amanda Frithjof Bonde, der godt kan se en fremtid for sig som enten biokemiker eller molekylærbiolog med en erhvervsfaglig overbygning.\nAnders Thelborg fra BMS er ikke bleg for at indrømme, at der også ligger fremtidige rekrutteringsmuligheder bag det nye initiativ.\n6. Sandra og Frederik åbner deli i tom stationsbygning\n7. Tyve gik efter smykker og elektronik


Shunting af hjertekarre: forberedelse, ledningsteknik, liv efter kirurgi - Sukkersyge November\nKoronar hjertesygdom er observeret hos mange mennesker, og antallet af patienter med denne sygdom stiger årligt. Indtil et bestemt tidspunkt kan det styres ved hjælp af stoffer, men i nogle tilfælde stopper stofferne en gavnlig virkning, og der er brug for en operation for at redde patientens liv. I sådanne tilfælde er patienten tildelt kirurgisk bypassoperation, eller som almindelig intervention hyppigere kaldes "hjerte bypass-operation".\nNår du beslutter dig for at udføre kirurgisk bypassoperation, vil lægen revidere lægemiddelbehandlingstimen 1-2 uger før operationen og afbryde medicinen, der tynder blodet. Disse omfatter: Ibuprofen, Aspirin, Cardiomagnyl, Naproxen osv. Også patienten skal informere lægen om de ikke-receptpligtige lægemidler og plantelægemidler, han tager.\nI de fleste tilfælde er en patient, der gennemgår koronar arterie bypass grafting, indlagt på syv dage før operationen. I løbet af denne tid gennemføres en omfattende undersøgelse og forberedelse til den kommende indsats.\nEn time før operationen gives patienten beroligende. I operationsstuen transporteres patienten på en gurney og placeres på betjeningsbordet. Derefter etablerer lægerne løbende overvågning af alle vitale funktioner, injicerer et kateter i blæren, og anæstesionsholdet udfører en kateterisering af venen. Anæstesiologen trænger ind i patienten til anæstesi og installerer et endotrachealt rør, der vil tilvejebringe konstant kunstig ventilation af patientens lunger og tilførsel af anæstetisk gasblanding.\nI de første dage efter overførsel til intensivafdelingen fortsætter personalet løbende med at overvåge vitale indikatorer (EKG, Echo-KG, pulsfrekvens, respiration osv.), Og patienten udfører laboratorietests op til 2 gange om dagen. Patienten er ordineret medicin, en særlig kost, et individuelt sæt medicinske og åndedrætsøvelser er valgt.\nHeart shunting kan bruges i nærværelse af grundlæggende indikationer, og i tilfælde af visse forhold, hvor denne metode anbefales. Der er tre hovedindikationer:\nVed koronararterie-bypassoperation opstår der en shunt (forbindelse) mellem det berørte område og den sunde arterie. Oftest virker delene af den indre thoracalarterie, lårens saphenøse vene som en transplantation. Disse fartøjer er ikke afgørende, så de kan bruges i denne operation.\nShunting kan udføres med et slående hjerte eller ved brug af en hjerte-lungemaskine (IC), selvom sidstnævnte metode anvendes oftere. Beslutningen om hvilken man skal vælge afhænger af forekomsten af forskellige komplikationer hos patienten samt behovet for samtidig behandling.\nSidste gang en patient skal tage mad, er senest dagen før operationen, hvorefter indtagelsen af vand også er forbudt.\nSkal jeg få en pulsmåler på mit håndled, hvor præcist og effektivt er det, og er det velegnet til løb? Alle detaljer læses i næste artikel.\nHvordan er hjertet omgået gjort? En time før operationens start får patienten beroligende medicin. Patienten leveres til operblocket, den er placeret på betjeningsbordet. Her er installerede overvågningsenheder til parametrene for vitale funktioner (elektrokardiogram, bestemmelse af blodtryk, respirationsbevægelseshyppighed og blodmætning), læg et urinkateter.\nIsolering af den indre thoracale arterie (hvis der anvendes marykkoronær bypass);\nNår patienten er i stand til at trække vejret igen, tilbydes han et gummileget, som han blæser fra tid til anden. Dette er nødvendigt for at sikre normal ventilation og forhindre overbelastning. Giver konstant ligering og behandling af patientens sår.\nOgså i forbindelse med blodtab under operationen har patienten anæmi, som ikke kræver særlig behandling, men for at fjerne det, anbefaler vi en rigere diæt, herunder højt kalorieindhold af animalsk oprindelse.\nDet vigtigste problem, der vedrører fordelene ved koronararterie bypass kirurgi er dens sammenligning med stenting af hjerteskærter. Der er ingen enighed om, hvornår en metode bør foretrækkes over en anden, men der er en række forhold, hvorunder koronar bypass-operation er mere effektiv:\nHvis der er kontraindikationer til stenting, og patienten lider af alvorlig angina pectoris, som forstyrrer gennemførelsen af husstandens behov.\nOm hvad der skal være det normale niveau af blodcholesterol hos voksne, læs her.\nForuden de private er der generelle kontraindikationer, der indbefatter associerede sygdomme, for eksempel kroniske uspecifikke lungesygdomme (COPD), onkologi. Men disse kontraindikationer er forholdsmæssige.\nTilstedeværelse hos nogle patienter med hjerteanfald og som følge heraf en stigning i risikoen for død.\nNederlag af den ydre folder af perikardiet som følge af betændelse.\nHvad er hjertet bypass og rehabilitering efter operationen\nKoronar stenose er en farlig patologi, der forårsager alvorlige sygdomme, såsom koronar hjertesygdom og myokardieinfarkt. De er hovedårsagen til iltstærmen i hjertemusklen. Af forskellige årsager må fartøjet ikke lække blod i myokardiet, som er mættet med ilt og andre stoffer. En måde at forhindre disse sygdomme på er at omgå hjertet.\nSpecifikationer og typer af procedure\nCardiac bypass kirurgi er en kirurgisk procedure, hvis formål er at genoprette blodforsyningen i den berørte del af hjertet. Til dette skabes en anastomose (shunt), som omgå den indsnævrede eller okkluderede beholder og leverer iltrige blod ind i myokardiet.\nSom et resultat minimerer en teknisk simpel CABG-operation risikoen for myokardieinfarkt. Oftest bruges skibe fra en anden del af patientens krop til at skabe normal blodcirkulation, hvilket forhindrer processen med vævsafvisning.\nKirurgisk bypassoperation udføres først efter vurdering af patientens tilstand og omfanget af organskader. De mest almindelige følgende kirurgiske indstillinger er:\npå det stoppede hjerte med vedligeholdelse af blodcirkulationen ved hjælp af et specielt apparat;\npå et arbejdende hjerte\nendoskopisk kirurgi med minimal snit. Det kan udføres med hjertets aktive arbejde.\nDisse operationer skelnes af deres kompleksitet. Heart-lungemaskinen (AIK) giver dig mulighed for at stoppe hjerteslag, der erstatter det kardiopulmonale system. En af ulemperne ved en sådan erstatning er den negative virkning af AIK på humant blod.\nFor at reducere blodtab blokkerer hjertekirurger hovedarterien med klemmer og transplanterer beholderen ind i den.\nPå grund af det materiale, hvorfra der kan laves et nyt passabelt fartøj, kan du vælge de mest almindelige muligheder for bypass. Disse omfatter følgende typer operationer:\nautogenous shunting - det okkluderede skib er erstattet af en del af patientens blodår;\nautoarterial shunting - materialet til det nye fartøj er taget fra patientens radiale arterie;\nmammakoronær bypass - forbinder thoracalarterien med aorta.\nVed autoventil og autoarterial shunting fjerner hjertekirurgen blodkar fra andre dele af patientens krop. De implanteres derefter i aorta over og under det okkluderede område.\nBrystarterien er ikke udskåret fuldstændigt, men en af kanterne er adskilt, som er forbundet med aorta over obstruktionen. Tiden for en sådan operation er stigende, men denne metode til shunting er mere holdbar end de andre.\nI gennemsnit varer operationen 3-4 timer. Som regel sys 3-5 skibe straks for at indsnævre skibene for maksimal effekt. Ved afslutningen af operationen er dræning installeret i det kirurgiske sår for at fjerne overskydende og resterende blod og forhindre udviklingen af infektioner.\nVed planlægningen af operationen er tre kriterier nøgle: karakteren af læsion af fartøjet, sygdommens sværhedsgrad, myokardiumets tilstand. Shunting er indiceret til patienter med disse sygdomme:\nobstruktion af koronararterierne mere end 75%;\nalvorlig stenokardi, som ikke er acceptabel til lægemiddelbehandling\nvenstre ventrikulær fraktion over 40% med intakt myokardial kontraktile funktion;\nAksh giver dig mulighed for at genoprette blodtilførslen til myokardiet efter et hjerteanfald. Det vigtigste er at starte operationen i et tidligt stadium af ilt sult. Myokardiel døende forekommer inden for 5-7 timer.\nI nogen tid forsøger kroppen at klare iskæmi ved hjælp af mindre fartøjer, der fodrer hjertet. Men disse ressourcer er hurtigt udmattede, som følge af, at hjertevævet begynder at dø. I stedet for disse væv dannes bindevæv, som ikke er i stand til kontraktil funktion, og hjertet, afhængigt af omfanget af læsionen, mister sin hovedfunktion.\nKontraindikationer til at udføre AKSH\nVed ekstremt alvorlige forhold hos patienten kan operationen medføre alvorlige konsekvenser, herunder død. Ved vurderingen af patientens tilstand kan læger rapportere et usandsynligt vellykket resultat.\nOperationen er kontraindiceret i følgende tilfælde:\nsandsynligheden for gentagelse af myokardieinfarkt under eller efter operationen;\nen høj procentdel af vaskulære læsioner med aterosklerose, herunder små\nugunstig prognose for udfaldet af shunting på grund af den avancerede alder af den opererede eller svære tilstand\nkomplekse, ikke-behandlingsmæssige sygdomme (nyre- og leverskader, onkologi, medfødte lungesygdomme);\nlav kontraktilitet af myokardiet i venstre ventrikel.\nDer er tilfælde, hvor specialister kan udføre en operation, selvom der er kontraindikationer. En individuel behandlingsplan er påkrævet for hver patient under hensyntagen til alle patientens egenskaber.\nForberedelse til CABS\nInden du udfører en planlagt operation, skal du fortælle din læge om de anvendte lægemidler. I nogle tilfælde anbefales det at stoppe med at tage medicinen på grund af sandsynligheden for en negativ indvirkning på operationen. Alle stoffer, der påvirker funktionen af blodpropper, annulleres to uger før operationen.\nEn dag eller to før operationen på hjertet, er det afgørende at gå på hospitalet og foretage en yderligere præoperativ undersøgelse.\nObligatorisk trin er undersøgelsen af blodkar. For at gøre dette skal du bruge:\nkoronar angiografi - undersøgelsen af blodkar med kontrastmiddel. Tillader dig at bestemme den nøjagtige grad og lokalisering af indsnævringen. Det udføres af røntgenstråling på højt niveau, hvilket kan føre til negative konsekvenser;\nCT-koronarangiografi er en dyr og effektiv metode til undersøgelse med et kontrastmiddel. En sikker procedure, men ikke for patienter, hvis vægt overstiger 120 kg.\nDesuden omfatter undersøgelsen af patientens krop sådanne procedurer som:\ncholesterol niveau analyse;\nUltralyd af abdomen og hjertet;\nObligatorisk konsultation med en anæstesiolog. Højde, vægt, alder, kroniske sygdomme, allergiske reaktioner og patientens ønsker bestemmer typen og typen af smertestillende medicin.\nDen kirurgiske interventionsalgoritme er som følger:\nEfter anæstetisering af patienten giver hjertekirurgen adgang til hjertet ved hjælp af en median sternotomi. For at gøre dette skal du klippe knoglerne af brystet langs midterlinjen.\nSamtidig forbereder en af kirurgerne et fartøj til shunting. Heparin administreres til patienten.\nEn særlig løsning introduceres i hjertets forkølede kar. Således er der en midlertidig hjertestop. For at forhindre vævsdødsprocessen skal du bruge AIC.\nUnder operationen på det arbejdende hjerte klemmes kranspulsåren. Det stopper blodcirkulationen og giver mulighed for shunting.\nHjertesirurgen sætter anastomosen. Den ene ende af karret er syet til aorta, og den anden er over det indsnævrede eller okkluderede område.\nHjertets arbejde genoprettes, og IR-enheden er slukket.\nProtamin administreres for at neutralisere heparin.\nEfter såret er sutureret og installeret dræning.\nMed patientens tilfredsstillende tilstand overføres den næste dag til generalforsamlingen. På samme dag får du lov til at gå alene. Under tilsyn af en fysioterapeut instruktør, begynder lette undervisning klasser. Patienten læres at trække vejret og flytte ordentligt. En medicinsk korset sættes på for at fremskynde brystets helbredelse. Ifølge vidneudsagnet tager smertestillende medicin antibiotikabehandling.\nHvis shunting blev planlagt, bliver patienten inden for 7-9 dage udladet hjem. I tilfælde af en akut operation kan disse vilkår ændre sig.\nGendannelse efter CABG\nI gennemsnit varer genopretning efter CABG 3-5 uger. De første 4 uger anbefaler at bære kompressionstrømper til forebyggelse af trombose. Mange patienter klager over smerter i brystet, hævelse i benene, hoste. Disse betingelser er tilladt, men hvis de giver alvorligt ubehag, er der brug for medicin for at fjerne dem.\nCABG er en operation, der kun eliminerer virkningerne af den underliggende sygdom. En stor rolle i at genoprette den normale livsstil har en yderligere rehabilitering. Det består af lægemiddelbehandling, motion (motion og vejrtrækningsøvelser) og kost.\nDrogbehandling er normalt rettet mod at reducere niveauet af kolesterol i blodet. For at gøre dette skal du bruge statiner, antikoagulantia og om nødvendigt lægemidler til nedsættelse af trykket.\nØvelsen begynder med en lille belastning efterfulgt af en stigning. Åndedrætsøvelser hjælper med at reducere brystsmerter og forbedre iltmætning i blodet.\nSørg for at overholde den rette kost. Patientens kost efter CABG hjælper med at reducere kolesterol og mætte kroppen med essentielle vitaminer og sporstoffer. Det anbefales at udelukke fra kosten: stegte, fede, røget produkter, søde kulsyreholdige drikkevarer, koffein. Begræns saltindtag.\nDet er vigtigt at måle pulsen og trykket regelmæssigt for at styre vægten. Brug af alkohol, narkotika, rygning er uacceptabelt. Efter 5-6 uger er kørsel tilladt.\nRehabiliteringsaktiviteter efter CABG sigter mod at bekæmpe sygdommen, der førte til operationen. Hvis du afviger fra anbefalingerne øger sandsynligheden for gentagne iskæmiske angreb, som vil provokere en anden kirurgisk indgreb.\nMulige komplikationer og forudsigelser\nAfhængig af patientens generelle tilstand kan alder, livsstil, sundhedstilstand, forskellige komplikationer udvikle sig.\nhæmatomer, inflammatoriske reaktioner;\nUdviklingen af myokardieinfarkt, hjerteinsufficiens, forværring af kroniske lidelser er også mulig.\nEfter CABG er en handicapgruppe tildelt patienten på grund af de udseende begrænsninger i hverdagen og fald i arbejdskapacitet. Kun på en persons livsstil, overholdelse af lægeerklæringer afhænger hans alder af, hvor meget de lever efter operationen.\nAKSH er udelukkende rettet mod at rette op på en defekt, der opstår på baggrund af den underliggende sygdom. Shunting genopretter effektivt blodcirkulationen, returnerer hjerteytelsen, forhindrer patientens død mod koronar sygdom.\nSuccesen af operationen afhænger af interventionens aktualitet og patientens yderligere livsstil. Forvent ikke at efter proceduren kan du glemme begrænsningerne.\nFor at maksimalt forlænge hjertearbejdet og dermed livet er det nødvendigt at følge visse regler. Daglig motion, diæt, tage foreskrevet medicin, rettidig besøg hos lægen - et løfte om et langt og fuldt liv med koronararterie bypass kirurgi.\nHvad er hypertension grad 3 risiko 4\nHjertetekæmi og dets behandling\nLavpuls: årsager, symptomer og behandling\n80 tryk til 60\nMange mennesker tænker på, hvor mange hjerteslag pr. Minut betragtes som normen. Østlige læger mener at ved antallet af hjerteslag pr. Minut kan du afgøre, om en person er syg. Og ikke uden grund - selv før udviklingen af ydre symptomer, vil pulsen fortælle om forstyrrelser inde i kroppen, hvilket gør det muligt at starte behandlingen i de første faser.