Sansemotorik og tekniktræning - PDF\nDownload "Sansemotorik og tekniktræning"\n1 Sansemotorik og tekniktræning Træning\n3 1 Sansemotorik INDHOLD Side Indledning... 2 Neurofysiologi... 3 Sanserne Nervesystemets opbygning... 3 Sensoriske og motoriske nervebaner... 5 Skeletmusklens aktivering... 6 Regulering af kraft Sensorisk information... 7 Reflekser Refleksregulering af muskellængden... 8 Refleksregulering af muskelkraften... 9 Antagonisthæmning... 9 Viljestyrede bevægelser... 9 Programmeret aktivitet Psykomotorik Hvad er udvikling? Motorisk udvikling Synssansens betydning Høresansens betydning De 7 kompetencer Bevægelseslæring Pas på sproget Praksis Fysiske forudsætninger Kropsbevidsthed og bevægelseserfaring Indlæringens 3 faser Tekniktræning og fejlretning Litteraturliste DIFs uddannelsesmaterialer... 25\n4 2 Sansemotorik Tekniktræning fokuserer på at få bestemte bevægelser til at lykkes og kan derfor betragtes som en specialiseret del af sansemotorikken. INDLEDNING Hæftet her kunne have heddet koordinationstræning. Begrebet koordination bliver dog brugt i mange forskellige sammenhænge og i forskellige betydninger. Derfor har vi valgt indledningsvis at præcisere de områder, som behandles i dette hæfte. Sansemotorik og tekniktræning hører således ind under det samlende begreb koordinationstræning. Der sker ingen bevægelse uden at sanserne aktiveres. Nervesystemet fungerer som en samarbejdende helhed, og det er ikke muligt at skille de enkelte funktioner ud. Sansemotorik beskæftiger sig med samspillet og samhørigheden mellem de sensoriske og de motoriske dele i nervesystemet. Det skal bemærkes, at når man i neurofysiologien beskriver de sensoriske og de motoriske dele hver for sig, er det således kun af pædagogiske grunde. Tekniktræning fokuserer på at få bestemte bevægelser til at lykkes og kan derfor betragtes som en specialiseret del af sansemotorikken. Tekniktræning forstås i dette hæfte dog meget bredt. Tekniktræning henviser derfor både til de grundlæggende færdigheder, der er nødvendige for at kunne deltage i den enkelte idrætsdisciplin og til den avancerede specialtræning af én enkelt bevægelse. Som udgangspunkt er tekniktræning helt afhængig af den bevægelseserfaring, den enkelte udøver har at gøre brug af. Eller sagt på en anden måde: tekniktræning er afhængig af den generelle sansemotoriske erfaring. Hæftet er delt op i følgende 3 overordnede afsnit: Et neurofysiologisk afsnit om sansemotorik og tekniktræning. Her beskrives de 5 relevante sanser, de sensoriske og motoriske nervebaner samt hvordan viljestyrede bevægelser kontrolleres og hvilken betydning reflekserne kan have for disse bevægelser Et psykomotorisk afsnit. Her behandles begrebet modning i forhold til den individuelle udvikling. Den individuelle udvikling er grundlæggende baseret på den individuelle sansemotoriske oplevelse og erfaring. Desuden redegøres for, hvorledes mennesket er i besiddelse af 7 kompetencer, hvilket i princippet betyder, at en opgave kan løses ud fra flere forskellige synsvinkler Et praktisk relateret afsnit. Her omsættes de to teoretiske afsnit til praksis-situationen. Hvad kan man gøre for at fremme og bevidstgøre den sansemotoriske erfaring, og hvordan instruerer og fejlretter man mest hensigtsmæssigt tekniktræningen?\n5 Sansemotorik 3 NEUROFYSIOLOGI Sanserne Følesansen Fra huden kommer information om tryk, berøring, temperatur og smerte. Følesansen er særlig følsom for ændringer i stimulusstyrken og for stimuli, der bevæger sig hen over huden. Synssansen Via øjnene kommer information om positionen af objekter i vores omgivelser og af kroppens stilling i forhold til omgivelserne. Synssansen er sammensat. Vi har dele, der bestemmer objekternes placering, deres afgrænsning, størrelse, form og belysning. En anden del sætter farve på objekterne og en tredje del er særlig følsom for objekter, der bevæger sig gennem synsfeltet. De to Ydre øre først beskrevne dele giver svar på hvad vi ser, mens den sidst beskrevne del af synet hurtigt giver svar på hvor det er. Høresansen Sneglen i det indre øre omsætter lydbølger til nerveimpulser og gør os i stand til at opfatte en lyds frekvens, lydens styrke og lydkildens placering i rummet. Derudover understøtter hørelsen rum-, retnings- og afstandsfornemmelsen. De vestibulære sanser Disse er også lokaliseret i det indre øre. Ligevægtsorganet registrerer lineær acceleration. Ved hjælp af ligevægtsorganet orienterer vi hovedets stilling i forhold til lodret. Buegangene registrerer rotationsacceleration og hjælper til at stabilisere synet og kroppens stilling under bevægelse. Mellemøret Indre øre Buegange Ligevægtsorgan Sneglen De proprioceptive sanser Fra muskler, sener og led kommer information om musklens længde (muskeltenene), musklens spænding (senetenen), om de enkelte legemsdeles stilling i forhold til hinanden og om bevægelser i leddene (se mere herom i DIFs hæfte Bevægelighedstræning i Træningslære-serien). Sanserne kaldes proprioceptive, fordi vi selv fremkalder dem, når vi bevæger os. De proprioceptive sanser kaldes også den kinæstetiske sans (bevægelsessansen). Der findes specielt mange proprioreceptorer i nakkeregionen og omkring ankelleddet. Disse receptorer er vigtige for kontrollen af hovedets stilling i forhold til kroppen og dermed af kroppens stilling og kroppens position i rummet. Kvaliteten - eller hvad det er vi føler - bestemmes af sansenervernes forbindelser i centralnervesystemet. Således vil f.eks. en ændring af fyringsfrekvensen (nerveimpulser/s) i synsnerven altid føre til opfattelsen af et synsindtryk. Det er ligegyldigt om nerveimpulserne er opstået efter en mekanisk påvirkning af øjet eller ved lysindfald i øjet. I begge tilfælde vil vi opfatte det som synsindtryk. Føleorganerne i sansenerverne er dog mest følsomme over for den "rigtige" påvirkning det, der kaldes den adækvate stimulus. Nervesystemets opbygning Menneskets bevægerepertoire kan være alt fra reflekser, hvor en stimulus kan udløse Figur 1. Ligevægtsorganet, sneglen og buegangene\n6 4 Sansemotorik en forudsigelig simpel bevægelse, til meget komplicerede og præcise bevægelser hos f.eks. musikere eller topidrætsudøvere, hvor bevægelsen igangsættes og styres meget bevidst. Både sensoriske og motoriske dele af nervesystemet er involveret i styringen af bevægelser, og det er nødvendigt at udnytte en meget stor del af nervesystemets kapacitet til hele tiden at kontrollere og graduere musklernes aktivitet. For at forstå nervesystemets funktion er det nødvendigt at kende til nervesystemets opbygning. Nervesystemet er opbygget af et perifert- og et centralt nervesystem. Centralnervesystemet (CNS) består af storhjerne, lillehjerne, forlængede marv og rygmarv, mens nervetrådene, der går mellem CNS og hud, muskler og andre organer, udgør det perifere nervesystem. CNS er opbygget af utallige nerveceller, som hver især består af et cellelegeme, der har en eller flere udløbere (axoner). Nogle nerveceller har lange udløbere, der samles som nervebaner eller udgår fra CNS som nervefibre, som samles til perifere nerver. Andre nerveceller har korte udløbere, der så har forbindelse til andre nerveceller i CNS. I hjernen er nervecellernes cellelegemer lokaliseret i hjernebarken, der er nogle få millimeter tyk. På et snit af hjernen er hjernebarken grålig, deraf udtrykket de små grå hjerneceller. Der er også et centralt område i hjernen med samlinger af grå hjerneceller, de kaldes thalamus og de basale kerner. I rygmarven er cellelegemerne lokaliseret i et centralt område i midten af rygmarven, den grå substans. Resten af nervevævet udgøres af hvid substans, som er områder uden nerveceller men med nervetråde. Den hvide farve skyldes, at nervetrådene er omgivet af et hvidt fedtlag (myelin), der virker isolerende på samme måde som plastik omkring ledninger. De hvide områder i centralnervesystemet og hjernen består således af nervefibre, mens de grå områder består af nerveceller. Basale ganglier Hjernestammen Udsnit af rygmarven Figur 2. CNS hovedkomponenter Sensorisk hjernebark Motorisk hjernebark Storhjernen Lillehjernen Inddeling af rygmarven Cervicale del Thoracale del Lumbale del Sacrale del Coccygeale del\n7 Sansemotorik 5 Nervesystemet er hierarkisk opbygget: Simple funktioner som reflekser og automatiske bevægelser er styret lokalt, f.eks. i rygmarven. Mere indviklede, bevidste og målrettede bevægelser styres fra højere niveauer i hjernen, der på sin side udøver kontrol ved at styre funktionerne, der er lokaliseret i de lavere centre eller i rygmarven. De helt komplicerede funktioner styres af selve storhjernen, som via flere lavere centre til sidst udfører funktionen præcis som ønsket. Hjernebarken, de basale kerner, thalamus, lillehjernen, hjernestammen og rygmarven deltager alle i kontrollen af bevægelser. Sensoriske og motoriske nervebaner Fra følelegemerne føres nerveimpulserne via de perifere nerver ind til rygmarven. Følelegemerne er specialiserede celler eller nerveender, der kan omsætte en stimulus til nerveimpulser. Nerveimpulserne ledes samlet i nervebaner til hjernestamme og hjerne. Nervebanerne krydser i rygmarven eller højere oppe, over til den modsatte side. I hjernebarken er de proprioceptive sanser og hudsanserne lokaliseret i bestemte, afgrænsede områder i isselappen - som et "landkort" over kroppen. Kortet kan ses som et billede af den modsidige kropshalvdels overflade, idet nervebanerne som sagt krydser. I pandelappen, lige foran det sensoriske kort, er det motoriske kort for den modsidige kropshalvdel placeret. Figuren herunder viser sammenhængen mellem antallet af de sensoriske og motoriske baner, og de områder af kroppen de knytter sig til. Således kan man se, at en forholdsmæssig stor del af banerne knytter sig til hænder og ansigt. Fra den motoriske hjernebark leder nervebaner ned til den forlængede marv, hvor de krydser over til den modsatte side og føres videre ned i rygmarven. Omkring 20% af nervefibrene er direkte og løber helt fra hjernebark til rygmarv. Nervefibrene kan således være over 1 m lange. Resten af nervefibrene afbrydes og har overgang til nye nerveceller i forskellige kerner undervejs. Store dele af hjernen skal altså samarbejde, for at den kan styre bevægelserne. Koordineringen af bevægelserne sker ved, at der i storhjernen sættes en plan for aktivering af musklerne, hvorefter lillehjernen kontrollerer, at alt udføres efter planen, mens bevægelsen foregår. I et spark eller slag, hvor bevægelsen foregår meget hurtigt, kontrolleres udførelsen af planen først efter, at bevægelsen er afsluttet. Planen rettes herefter til, ifald bevægelsen ikke gav det ønskede resultat. Motorisk cortex Thalamus Basale ganglier Capsula interna Hjernestamme Decussatio pyramidum Rygmarvsudsnit Figur 3. Motorisk hjernebark, Thalamus, basalganglier og motoriske ledningsbaner\n8 6 Sansemotorik De sensoriske nerver fører information fra følelegemer i organerne til CNS, hvor informationen behandles. Resultatet af behandlingen fører eventuelt til et svar, der ledes via de motoriske nerver til muskler eller andre organer, som for eksempel når man trækker fingrene til sig efter at have brændt sig på en tændstik. CNS fungerer således som et slags indviklet filter, der behandler sensorisk information, og på baggrund af informationen og tidligere erfaringer tager en beslutning og effektuerer et eventuelt svar. På grund af ledningstid i nervefibrene og behandlingstid i CNS tager det en vis tid, før beslutningen kan effektueres. Skeletmusklens aktivering En muskelfiber er mm i diameter og fra få millimeter til ca. 8 cm lang. En muskel som biceps brachii er sammensat af ca muskelfibre og bliver innerveret af ca. 800 motoriske nervefibre (motorneuroner). En motorneuron innerverer således fra omkring 100 op til flere tusinde muskelfibre. En motorneuron og de tilhørende tværstribede muskelfibre, som nervefiberen innerverer, kaldes en motorisk enhed, og det er musklens funktionelle enhed. Motor enhed Type FTb FTa ST Motor neuron Motorisk enhed 5 4 Twitch msec % Udholdenhed 100 % 100 % min min min Figur 4. Motoriske enheder ved muskelfibre af type ST, FTa og FTb\n9 Sansemotorik 7 Når motorneuronet er aktivt, deltager alle dets muskelfibre i kontraktionen. Muskelfibrenes anatomiske, fysiologiske og biokemiske egenskaber er meget forskellige. Muskelfibre deles efter deres egenskaber i flere typer. Type ST-fibre er mørke (røde), de kontraherer sig langsomt men er udholdende. Type FT-fibre er lyse, kontraherer sig hurtigt men udmattes let. Der er alle mulige varianter og en glidende overgang mellem hovedtyperne. Det er motorneuronet, der afgør egenskaberne, og derfor har alle muskelfibrene i en motorisk enhed de samme egenskaber. Små motorneuroner innerverer små motoriske enheder med få muskelfibre, og de er alle af type ST, mens de større motorneuroner innerverer mange muskelfibre - hovedsagelig af type FT. Kraftudviklingen er derfor meget større og mere eksplosiv i de store motoriske enheder med type FT muskelfibre end i de små motoriske enheder med type ST muskelfibre. Fordelingen af fibertyperne er hovedsagelig genetisk bestemt, men brugen af musklerne og træningen influerer på musklernes fibersammensætning og dermed også på musklernes hurtighed, kraft og udholdenhed. Regulering af kraft Kraftudviklingen i en muskel bestemmes dels af antallet af aktive motoriske enheder og dels af fyringsfrekvensen i de enkelte motorneuroner - samt af muskelfibrenes mekaniske egenskaber. De små motorneuroner er lettest at aktivere, ved en kontraktion starter de derfor først. Jo stærkere kontraktion, jo flere - og større motorneuroner involveres. Princippet indebærer, at de mindste motoriske enheder altid er aktive selv ved lette kontraktioner, og at de større motoriske enheder, der består af type FT muskelfibre, kun sjældent aktiveres. Kraften reguleres således ved antallet af rekrutterede motoriske enheder. I håndens muskler og specielt i øjenmusklerne, kan kraften reguleres fint, dels fordi antallet af fibre i den motoriske enhed er lavt (omkring 100), og specielt fordi muskelfibrene har et lille tværsnit. Den enkelte motoriske enhed giver derfor ringe kraft. Hvis man arbejder med lav intensitet, vil kun de små og udholdende motoriske enheder involveres. Selv om bevægelserne er hurtige, sker aktiveringen af de motoriske enheder også efter størrelse. Det nedsætter ikke den maksimale kontraktionshastighed, at de langsomme muskelfibre også er aktive. De store motoriske enheder, der består af hurtige muskelfibre, er kun aktive ved store belastninger, og de trættes meget hurtigt. Ved træning af idrætsudøvere er det derfor vigtigt at indlægge øvelser med store belastninger over kort tid for at træne de største og mest kraftfulde motoriske enheder. De helt små motoriske enheder er normalt så aktive ved almindelige belastninger, at træning ikke øger deres ydeevne væsentligt. Sensorisk information Man skelner mellem reflekser og viljestyrede bevægelser, men der er en glidende overgang mellem de to typer bevægelser. - Reflekser kan være meget komplicerede og styrede, mens - Viljestyrede bevægelser kan være meget simple. Bevægelser medfører ændringer i ledvinkler, i muskellængder og kraft, og bevægelsen vil derfor udløse nerveimpulser i sensoriske nerver. Bevægelser alene vil derfor i sig selv kunne udløse reflekser, og det må CNS tage højde for under udførelsen af en bevægelse. Reflekser Bevægelser, som sættes i gang uden ydre påvirkning, kaldes viljestyrede bevægelser. Udløses bevægelsen derimod af en ydre stimulus, kaldes den en refleks. En refleks defineres som et svar på en ydre stimulus. Svaret skal være forudsigelig (stereotypt), ske hurtigt og automatisk. Reflekser kan modificeres eller eventuelt helt bortfalde i visse situationer. Refleksvejen består af et følelegeme, en sensorisk nervebane, en central behandling af informationen og en motorisk nervebane, der går til musklen. Reflekstiden er tidsrummet mellem stimulus og til bevægelsen begynder. Den er summen af ledningstiden i den sensoriske nervebane, behandlingstiden i centralnervesystemet, ledningstiden i den motoriske nervebane samt tiden for aktivering af musklen - i alt ca ms.\n10 8 Sansemotorik Ved træning af idrætsudøvere er det vigtigt at indlægge øvelser med store belastninger over kort tid for at træne de største og mest kraftfulde motoriske enheder. Reflekserne er under viljestyret kontrol. Træder man på en skarp sten, kan smerten fra fodpuden udløse en refleks. Benet bøjes og foden løftes væk fra den smertevoldende sten, samtidig med at man lægger vægten over på det modsatte ben, hvilket kaldes en krydset strækrefleks. Disse bevægelser styres automatisk i rygmarven og er til stede, selv efter skader højere oppe i rygmarven. Reflekserne er normalt under kontrol fra højere centre i hjernen og de kan eventuelt helt undertrykkes. For eksempel stopper man ikke op og stiller sig med bøjet ben og løftet fod, hvis man træder på en skarp sten under udførelsen af sin drømmepræstation. Man bider smerten i sig og fortsætter. Vi kan således styre vores reflekser. Refleksregulering af muskellængden Hvis man banker let på en sene med en gummihammer, reagerer musklen ved at trække sig sammen hurtigt og kortvarigt. Denne reaktion kaldes en strækrefleks. Strækrefleksen udløses ved den pludselige forlængelse af musklen, som er fremkaldt af slaget på senen. Ved forlængelsen strækkes muskelfibrene og muskeltenene, der ligger parallelt med muskelfibrene. Muskeltenene registrerer muskellængden og sender gennem sensoriske nervefibre signaler til rygmarven. I rygmarven har de fremmende (excitatorisk) forbindelse til de motorneuroner, der innerverer muskelfibrene i den muskel, hvor muskeltenen ligger. Strækrefleksen kaldes også den myotatiske refleks (se hæftet Bevægelighedstræning i DIFs Træningslære-serie). Muskeltenens følsomhed for stræk kan reguleres af centralnervesystemet. Muskeltenen registrerer og signalerer muskellængden. Informationen kan således bruges til kontrol og regulering af musklernes længde. Strækrefleksen beskrives indgående i lærebøger inden for bl.a. idræt og fysioterapi, fordi den anvendes klinisk og tilsyneladende er nem at forstå. Selv om vi kender alle de elementer, der indgår i strækrefleksen, kender vi alligevel ikke dens funktionelle betydning; vi ved ikke, hvor vigtig den er under bevægelser. Formodentlig er reflekserne mere eller mindre undertrykt under viljestyrede bevægelser, for under normale bevægelser udløses de jo ikke - selv om muskellængderne forandres hele tiden. Muskeltene Sansenerve Antagonist hæmning _ + Motorneuron Figur 5. Refleksbuen for strækrefleksen\n11 Sansemotorik 9 Hjernebarken Refleksregulering af muskelkraften I senerne findes senetene, som er følelegemer, der registrerer kraften i senen. De sensoriske fibre fra senetenene går til rygmarven og har via indskudsneuroner hæmmende forbindelse til motorneuronerne. Belastes musklen og dermed senen, vil denne refleks forsøge at holde kraften konstant ved at afslappe musklen. Refleksen kaldes den antimyotatiske refleks. Senetenen signalerer således kraft eller spænding i vævet og informationen kan selvfølgelig bruges til regulering af muskelkraften. Da det er umuligt at ændre længden af en muskel uden at ændre kraften, må nervesystemet beslutte om det er muskeltenenes information eller senetenenes information, der er vigtigst - og så afveje de to refleksers styrke i forhold til hinanden. Muligvis er det forholdet mellem kraft og længde, dvs. stivheden/elasticiteten i musklerne, der reguleres. Basale kerner Lillehjernen Sensoriske ledningsbaner Samlet afferent input Aktivering af proprioceptive receptorer Thalamus Hjerne stammen Segmentelle neuronnetværk Segmentelle neuronnetværk Hjernen De motoriske ledningsbaner Muskler Muskler Kraft Kraft Belastning Ændring i muskellængde og lemmernes stilling Antagonisthæmning Normalt vil det være en fordel at hæmme bøjemusklen (dvs. antagonistmusklen), hvis strækmusklen er den aktive muskel og omvendt, idet den ellers vil modarbejde bevægelsen. I rygmarven kobles informationen fra muskeltenen gennem et indskudsneuron til antagonistmusklen og hæmmer den. Ydermere forholder det sig således, at en refleks, der aktiverer én muskel, hæmmer den tilsvarende modsidige, hvilket vi kan drage fordel af under automatiserede bevægelsesforløb. Under gang og løb er refleksernes virkning afpasset benenes og armenes bevægelse, og refleksaktiveringen er således passet ind i den voluntære bevægelses rytme. De voluntære bevægelser for gang og løb er styret fra rygmarven. Viljestyrede bevægelser Ideen til en bevægelse opstår på ukendt vis i hjernen. Vi ved heller ikke præcist hvor. I tidsrummet fra ideen opstår, til bevægelsen igangsættes, aktiveres meget store dele af hjernen. Når ideen opstår et eller andet sted i hjernen, sendes information fra store Rygmarven Figur 6. Informationsslynger ved voluntære bevægelser. Se endvidere figur 3 dele af hjernebarken - via en kort slynge - til hjernens basale kerner, dernæst til thalamus og retur til den motoriske del af hjernebarken. De basale kerner i hjernen er uhyre vigtige for igangsættelsen - og ophøret - af en bevægelse. Samtidig aktiveres en anden slynge fra hjernebarken - via hjernestammen, lillehjernen og thalamus - til den motoriske hjernebark. Slyngerne sammensætter information om tidligere indlærte motoriske programmer og programdele og sammenstykker bevægelsen. Her holdes rede på kroppens stilling og legemsdelenes bevægelse og inerti (træghed). Når begge slynger er aktiverede og bevægelsen igangsat, regulerer lillehjernen den igangværende bevægelse ved at sammenligne dét hjernen sender ud til musklerne med dét, der sendes retur gennem de sensoriske nerver. På den måde kontrollerer lillehjernen udførelsen af bevægelsen, og den kan justere bevægelsen, hvis der opstår fejl under udførelsen, f.eks. fordi belastningen var vurderet for lav. Lillehjernen har således to funktioner: den deltager både i planlægning og kontrol af udførelsen. Ved mental træning, hvor man gennemarbejder en bevægelse i tankerne, udnytter man, at planlægning og udførelse af bevægelsen er funktionelt adskilt i forskellige områder i hjernen. Via lange nervebaner kontrollerer hjernebarken, samt kerner i hjerne og hjernestamme, fyringsfrekvensen af motorneuronerne i rygmarven. Der er to hovedtyper af forbindelser mellem de motoriske centre og motorneuronerne: Forbindelsen kan være - direkte fra hjernebarken til motorneuronerne (pyramidebanerne) eller - indirekte, afbrudt undervejs i synapser, som ender på indskudsneuroner, der så har forbindelse til motorneuronerne.\n12 10 Sansemotorik Fordelen ved de direkte baner er, at de er hurtige, mens fordelen ved de indirekte baner er, at signalerne kan modificeres i synapserne. Banerne er krydset således, at højre hjernehalvdel styrer bevægelserne i venstre side af kroppen og omvendt. Finere bevægelser i hænder og fødder styres sandsynligvis via de direkte forbindelser, mens bevægelser i de store led og den aksiale muskulatur langs ryggen styres via de indirekte baner. Den aksiale muskulatur kontrolleres især via nervebaner fra ligevægtsorganet, og den har særlig betydning for balancen og kontrollen af den stående stilling. Den er dog også vigtig for kontrollen af hånd og fod. Eksempelvis vil blot en lille vinkelændring i skulderleddet flytte hånden mange centimeter. De mange synapser i de indirekte baner gør det muligt at kontrollere kropsstillingen meget nøjagtigt ud fra informationer fra mange sider f.eks. synet, ligevægtssansen, bevidstheden og bevægelse af andre dele af kroppen. Programmeret aktivitet Mange bevægelser er medfødte f.eks. synkebevægelsen, det basale gangmønster, åndedrætssbevægelserne, sutte- og tyggebevægelserne. Disse bevægelser udføres rytmisk og automatisk kort efter fødslen og må derfor bygge på faste forbindelser i nervesystemet og være genetisk bestemt. De rytmiske gangbevægelser vedligeholdes af en central mønstergenerator lokaliseret i rygmarven og kan udføres uden sensoriske input. Imidlertid kan reflekser i nogen grad modificere gangen. Under gang vil en berøring af forsiden af underbenet i benets svingfase få personen til at løfte benet højere - ligesom for at løfte benet over en forhindring. I benets støttefase vil samme stimulus få personen til at strække benet. Reflekserne lægges oven på det basale gangmønster. I mange idrætsgrene udnytter man de naturlige reflekser og skaber en bevægelse, hvor reflekserne vil assistere bevægelserne. Bevægelser kan styres af reflekser og den sensoriske tilbagekobling eller af planlagt, programmeret aktivitet styret fra hjernen. Reflekser har principielt den fordel, at de kan udløses hurtigere end viljestyrede bevægelser, men under mange bevægelser inden for idræt vil selv reflekserne være for langsomme eller måske direkte uhensigtsmæssige. Det er meget få idrætsgrene hvor en forsinkelse på ms. kan bruges funktionelt. Skal bevægelser foregå hurtigt og præcist, er det nødvendigt, at udføre bevægelserne efter et forud fastlagt program altså uden sensorisk tilbagekobling, og håbe at det motoriske program er perfekt. Dette kan man betegne som feed forward aktivering af musklerne. Det kræver flere hundrede ms. at forberede et program. For at koordinere bevægelserne er kunsten derfor både at forudsige, hvad der skal til og derefter finde den rigtige løsning og starte de rigtige motoriske kommandoer på det rigtige tidspunkt. Opbygningen af et motorisk program er vanskelig og kræver træning. Afvikling af et motorisk program bygger på den igangværende bevægelse. Programmet er således afhængigt af, hvad man lige har gjort. Man kan derfor ikke træne små delelementer af en bevægelse med henblik på at sammensætte programstumperne til et færdigt program. Hele bevægelsen skal indøves på en gang eller trænes i så store elementer, at der er en naturlig overgang mellem delene. Blot en lille vinkelændring i skulderleddet vil flytte hånden mange centimeter. De mange synapser i de indirekte baner gør det muligt at kontrollere kropsstillingen meget nøjagtigt ud fra informationer fra mange sider f.eks. synet, ligevægtssansen, bevidstheden og bevægelse af andre dele af kroppen.\n13 Sansemotorik 11 PSYKOMOTORIK En træner skal kunne mere end at undervise i bestemte bevægelser og tekniske finesser. Han skal kunne lære en anden person at lære sig en bevægelse. Derfor er det vigtigt at skelne mellem undervisning og læring. Træneren skal kunne fornemme, hvornår og hvordan han skal handle, og hvornår han skal være afventende. Når man er optaget af noget, er man nemlig vældig god til at lære uden at blive undervist. Hvad er udvikling? I fodbold skal man lære både at ramme bolden, aflevere til en medspiller og holde øje med de øvrige spillere. I begyndelsen kan man kun én ting, men efterhånden bliver man i stand til at bevare overblikket samtidig med, at man har bolden. Bevægelsesudvikling handler både om bevægelse, rumlig orientering og ikke mindst om forestilling og bevægelsestænkning. Det betragtes som et trin i den motoriske udvikling, når barnet bevæger sig fra kravlestadiet til at kunne gå. Den dag barnet går, er der sket en forandring. Udvikling er en gradvis proces, dvs. man kan være "under udvikling", hvorimod forandring er en mere pludselig omvæltning. Fordi udvikling er en usynlig proces, må træneren være indstillet på, at der sker langt mere, end han kan se og være vidende om. Man skal ikke udelukkende betragte udvikling som en trappestige, man klatrer opad, da det vil medføre, at man fejlagtigt tror, at det ene trin leder til det næste. Man kommer derved til at ignorere, at både omgivelserne og personen selv også har indflydelse på udviklingen. Udvikling kan betragtes som et edderkoppenet. Der skal billedligt set etableres mange tråde i mange retninger, før man kravler videre i nettet, ligesom der er mange retninger at kravle videre i én bestemt vej er ikke givet på forhånd. Færdighed Færdighed Én vej - Trappestigen Mange veje - Nettet Figur 7\n14 12 Sansemotorik Man kan skelne mellem en normativ og en personlig udvikling. Den normative udvikling handler om de generelle forandringer, alle mennesker har til fælles. Visse sider af den motoriske udvikling er normativ, fordi den bygger på medfødte motoriske programmer og modning i nervesystemet, kort sagt biologiske processer. Det er baggrunden for de aldersbestemte og regelmæssige forandringer. Men udvikling sker også i en foranderlig verden, som stiller krav om tilpasning og som åbner mulighed for individualitet. Den sansemotoriske udvikling har hele personen som sit mål og er samtidig et vigtigt grundlag for den følelsesmæssige, intellektuelle og sociale udvikling - kort sagt den personlige udvikling. Modning er udtryk for en vækst, der minder om trappestigen. Læring er derimod en personlig aktivitet, som bedst beskrives som et edderkoppenet. Modning og læring er ligesom arv og miljø ikke modsætninger, der udelukker hinanden. Spørger man, hvor meget modning og læring hver især skubber til udvikling, så er svaret, at begge bidrager med 100%. Synkerefleksen er et eksempel på en ulært aktivitet, som udelukkende skyldes modning. At stå på ski er derimod en lært aktivitet, som dog forudsætter en motorisk modenhed i bevægeapparatet. Træneren kan sætte en læringsproces i gang og denne læringsproces kan accelerere modningen. Man skal således ikke udsætte læring, fordi man skønner, at deltagerne ikke har den rette modenhed. Man skal derimod arbejde både med kort- og langsigtede mål. Skabes der en modning og dermed parathed, så finder forandringen hurtigere sted. Er der derimod mindre parathed, så vil en læring kunne accelerere modningen. Resultatet ser man først senere, men under alle omstændigheder tidligere, end hvis man havde forholdt sig afventende. Læring har således både en korttids- og en langtidseffekt. Samtidig har læring en afsmittende effekt, fordi læring og dermed udvikling i ét område påvirker udviklingen i andre. Når man f.eks. træner fodbold, udvikler det ikke bare benene motorisk og fysisk, men også ens selvtillid, intellekt og sociale samspil. Motorisk udvikling Når det handler om menneskets sansemotoriske udvikling, bør man skelne mellem - den neurofysiologiske udvikling og - den psykomotoriske udvikling. Den neurofysiologiske udvikling handler især om normativ udvikling i nervesystemet og dermed om modning. Den psykomotoriske udvikling handler derimod langt mere om den personlige udvikling. Det drejer sig om læring og derved om motivation, engagement og bevægelsestænkning. Inddelingen er kunstig men praktisk at arbejde med, når man beskæftiger sig med menneskets bevægelsesmæssige udvikling. Ser man på menneskets udvikling som en helhed, så forløber den generelt fra stabilitet via mobilitet til fleksibilitet, hvor fleksibilitet handler om tilpasning, dvs. at kunne tilpasse og variere bevægelsesfærdigheder. Den neurofysiologiske tilgang til sansemotorisk udvikling handler især om balance (stabilitet) og mobilitet. Her tænkes især på de grundlæggende grovmotoriske bevægelser som at kravle, gå, løbe, springe, hoppe, kaste. Den neurofysiologiske udvikling er grundlaget for den psykomotoriske udvikling, der især handler om bevægelsernes fleksibilitet. Sagt på en firkantet måde, så er dét at kunne bevæge sig neurofysiologi, mens dét, der drejer sig om at kunne tilpasse og udvikle bevægelsen her og nu, hører under psykomotorikken. Psykomotorik er dog mere end tilpasning og fleksibilitet af grovmotoriske bevægelsesformer. Det er også en udvikling af de finmotoriske bevægelser, og her når psykomotorikken sin højeste udvikling i håndens og fingrenes evne til at manipulere - i håndens gestik og i ansigtets evne til at frembringe tale og mimik. Psykomotorik er ligeledes en intellektuel funktion, hvor vi bevidst kan tænke en bevægelse. Samspillet mellem den neurofysiologiske tilgang til sansemotorik og psykomotorik kan eksemplificeres ved at se på, hvordan et barn på 6 år lærer at cykle på en tohjulet cykel. Det drejer sig i første omgang om stabilitet eller balance. Uden den er der ingen mobilitet, som hér handler om at styre og træde i pedalerne. Så snart barnet mestrer balancen, kan det håndtere bevægelserne, men der er endnu ikke den store fleksibilitet. I første omgang cykler barnet ligeud. Snart kan det dreje til højre og venstre. Og dét stiller nye krav til balancen. Det åbner for nye bevægelser, så barnet senere\n15 Sansemotorik 13 på dagen kan køre slalom og op og ned ad bakkerne i skoven. På den måde danner de tre begreber stabilitet, mobilitet og fleksibilitet en cirkel, hvor de stimulerer hinanden indbyrdes og drivkraften er motivation. Figur 8 STABILITET MOBILITET FLEKSIBILITET Sideløbende med den sansemotoriske udvikling udvikles kropsbevidstheden eller den kinæstetiske kompetence. Denne kompetence omfatter endvidere evnen til bevidst at kunne forestille sig bevægelser - at visualisere. Man kan tale om kroppen med talesproget, men den kinæstetiske kompetence er til stede før sproget. På den måde danner menneskets bevægelsesmæssige udvikling et grundlag både for den sproglige - og intellektuelle udvikling og for selvopfattelsen. Synssansens betydning Den rumlige udvikling handler om at kunne orientere sig, om overblik på banen og om det gode boldøje. Synssansen er som tidligere beskrevet sammensat. Nogle dele giver information om hvad det er man ser, mens en anden del af sansenerverne fra synssansen specielt er knyttet til information om objekters bevægelser i synsfeltet. Man kan sige om en person, der er god til at spille bold, at han har boldøje. Boldøjet er knyttet specielt til den del af synssansens sansenerver, der bearbejder information om objekters bevægelse. Står man med et boldtræ og skal slå til en bold, som kommer lige imod én, så kan denne del af synssansen registrere, hvordan billedet af bolden vokser på nethinden, når den nærmer sig. På det grundlag kan den beregne boldens position, hastighed og den tid, det vil tage at få armen i sving, så bolden rammes i det helt rigtige øjeblik. Golfspilleren, der skal slå til bolden, der ligger stille, bruger også denne del af synssansen. Ved at holde blikket fast på bolden fås et referencepunkt. Hvis blikket eller kroppen bevæges vil det registreres, og der vil derefter straks blive sørget for korrektioner i kroppens muskler. Golfspilleren kan på den måde bibeholde en stabil udgangsposition. Syn og bevægelse er gensidigt forbundne. Synet fortæller ikke bare om, hvad vi ser og hvor det befinder sig. Synet fortæller også om kroppens egen position og orientering i rummet. Hertil kommer at øjets ydre muskler underretter om øjets egen bevægelse i forhold til resten af kroppens bevægelse. Synssansen giver derfor også en rumlig orientering om kroppens og hovedets position i rummet. Synet fortæller om kroppens position og orientering i rummet.\n16 14 Sansemotorik Vi ved, at selvom synssansen allerede fra fødslen er specialiseret, så skal den også udvikles for at kunne fungere. Synssansen skal stimuleres, og her er det nærliggende at slutte, at det kræver aktivitet og bevægelse. Udviklingen af synssansen bliver dermed afhængig af menneskets kropslige aktiviteter. Høresansens betydning Hørelsens betydning for den rumlige udvikling er parallel med synssansens. Ud over de helt indlysende sociale elementer som kommunikation og sproglig information, får vi via hørelsen en mængde informationer dels om omgivelsernes beskaffenhed, om kvaliteten af materialer samt om vores orientering i forhold til disse. Vi bruger også hørelsen til at understøtte balancesanserne. At se en film uden lyd giver kun en deloplevelse. Man afskæres fra væsentlige informationer om stemning, intensitet og om aktivitet uden for synsfeltet. Det bliver sværere at tolke situationerne. Lydindtryk hjælper os til at fokusere og at orientere os i forhold til den aktivitet, vi ønsker at udøve. Også høresansen skal udvikles for at fungere optimalt. Det sker under fysisk aktivitet og i høj grad under fysisk og social interaktion med omgivelserne. De 7 kompetencer Der er ikke to mennesker, der er ens. Det er for enkelt at tro, at intelligens kan udtrykkes som noget, vi alle har i større eller mindre omfang. Howard Gardner var provokerende, da han i 1983 kom frem med en teori om "de syv intelligenser". De 7 intelligenser, som også kaldes kompetencer, er: kropslig (kinæstetisk), rumlig, musisk, sproglig, logisk-matematisk og til sidst intelligensen for det personlige indre og intelligensen for den personlige omverden. De to sidste intelligenser fokuseres der ikke på i dette hæfte. De ses både som udgangspunktet og målet for de 5 førstnævnte kompetencer. Man skal derudover være opmærksom på, at udvikling af den kropslige kompetence har betydning for udviklingen af de øvrige 4 kompetencer. Uanset, hvad man gør, så kan det gøres på flere forskellige måder afhængigt af, hvilken kompetence man primært gør brug af. Teorien handler derfor ikke om 5 forskellige fag. Tværtimod handler den om, at uanset hvilken disciplin, man beskæftiger sig med, kan det gøres med mindst 5 forskellige tilgange til opgaven. Logik Matematik Rumlig Personlig Omverden Kropslig De syv kompetencer Personlig Indre Musisk Sproglig Figur 9. De 7 kompetencer\n17 Sansemotorik 15 Bevægelseslæring Når et barn konstruerer ting med sine hænder og krop, når det danser til musikken, eller når det spiller bold, så bygger det samtidig viden og erfaring op. Kort sagt så konstruerer barnet sin egen version af verden. Teorien om de mange kompetencer præciserer, at man véd og kan mere, end man kan udtrykke i ord. Man har en tavs viden. Der er tavs viden, som let kan udtales, og der er tavs viden, som kun vanskeligt - eller slet ikke kan udtales. Eksempel: Den tavse viden, der er forudsætning for at kunne cykle, kan aldrig formuleres i 10 punkter for, hvordan man udfører disse handlinger. Det hænger sammen med, at handlingerne er processer, der forløber samtidigt, og dermed udgør udelelige helheder. Når vi bruger sproget, kan vi kun tale om én ting ad gangen. Kroppen rummer tavs viden, og det drejer sig om at finde en måde at få kroppen i tale på. Man lærer meget gennem efterligning, og man får en fornemmelse af det rette håndelag ved at se på andre. Imitation er derfor ikke bare et udtryk for en passiv overføring af viden og kunnen fra en person til en anden. Den imitative situation har dels den fordel, at den kan fungere uafhængigt af verbalsproget, dels den mulighed, at man kan iagttage både processen og produktet. Imitationen indeholder to sider: - på den ene side følger vi spillets regler og kopierer trofast et produkt - på den anden side befordrer imitationen en genskabelse på egne præmisser. Som proces er imitation en rekonstruktion - som produkt er den en kopi. Imitationen er en mulig tilgang til at få kroppen i tale. Pas på sproget Man skal være påpasselig med det sprog, man bruger som træner. Her er teorien om de mange kompetencer inspirerende. Det er let at gribe til den sproglige kompetence, når man skal forklare, hvordan en bevægelse skal udføres. Men den, der spiller fodbold, spiller ikke med sproget, men med kroppen. Derfor er det de 3 kompetencer: krop, rum og musik, der skal "tales" til. Bagefter kan man snakke om - og analysere færdigheden eller præstationen, hvorved man bruger de to resterende kompetencer: sprog og logik. Tager man udgangspunkt i det talte sprog, så kan det indgå i forskellige alliancer. Det talte sprog kan blive et stærkt analytisk værktøj, når det samarbejder med logikken. Det er dog billedsproget, man skal have fat i, når man vil lære andre at lære sig en bevægelse: Hvad minder bevægelsen om? - Hvad ligner det? Eksempelvis kan beskrivelsen: "Kroppen bevæger sig på samme måde, som når man går op ad et bjerg og ned igen" give en kropslig fornemmelse af gradvist stigende spænding mod et højdepunkt og overgang til afspænding. Hvad vil det sige at fornemme et ben, når man spiller fodbold? Føler man benet, ser man det, eller hører man det? Det vil nok overraske nogen, at man kan høre et ben, men når der virkelig spilles, så ophæves grænsen mellem ben og bold, mellem krop og genstand. De bliver en helhed. Derfor kan man også høre benet - hvis man gøres opmærksom på det. Det bliver således en vigtig opgave for træneren, at kunne vejlede udøveren i forhold til kroppens eget sprog. Det er let at gribe til den sproglige kompetence, når man skal forklare, hvordan en bevægelse skal udføres. Men den, der spiller fodbold, spiller ikke med sproget, men med kroppen. Derfor er det de 3 kompetencer: krop, rum og musik, der skal "tales" til.\n18 16 Sansemotorik PRAKSIS Det er i de fleste idrætsgrene vigtigt efter en bevægelse at kunne bevæge sig hurtigt videre i en hvilken som helst retning i en ny bevægelse. Fysiske forudsætninger Med en god grundtræning bag sig vil idrætsudøveren have gode fysiske forudsætninger i forhold til de allerfleste idrætsgrene. Det kan være de medfødte fysiske forudsætninger i kombination med træningsformen, der er den begrænsende faktor, når en ny færdighed eller en ny idræt skal læres. Eksempelvis forudsætter det styrke i arme og fingre, hvis man vil lære at windsurfe og bevægelighed i skulderleddet, hvis man vil lære at stå på hænder. Det er en af trænerens opgaver at være opmærksom på, om idrætsudøverens fysiske forudsætninger og træningsform er god nok i forhold til den givne idrætsfærdighed. Kropsbevidsthed og bevægelseserfaring Krops- og bevægelseserfaringen er den baggrund den enkelte forstår og lærer nye bevægelser ud fra. Det er her vigtigt at huske, at krops- og bevægelseserfaringen både består af motorisk og sensorisk information til de kendte bevægelser. I idrætssammenhænge kan man tale om basale kropsfærdigheder, dvs. en videreudvikling af de grovmotoriske færdigheder. Det er væsentligt at have stor bevægelseserfaring i forhold til de basale kropsfærdigheder: kast, hop, spark og løb. Nedenstående øvelser og opgaver kan være med til at øge krops- og bevægelseserfaringen. Mild plyometrisk springtræning med variationer Det er i de fleste idrætsgrene vigtigt efter en bevægelse at kunne bevæge sig hurtigt videre i en hvilken som helst retning i en ny bevægelse. En fintebevægelse er et godt eksempel i den sammenhæng. I de følgende øvelser trænes landing og afsæt i sammenhæng og med retningsskift. Det betyder også at benmuskulaturen først arbejder under forlængelse (excentrisk) og derefter under forkortelse (koncentrisk) i forbindelse med retningsskiftet. Stil 5 hække op med passende indbyrdes afstand og med passende højde i forhold til de pågældende idrætsudøveres niveau. Start eksempelvis med at sætte hækkene cirka i knæhøjde. Hvis man ikke har hække så find noget andet. Eksempelvis kan man købe farvede elastikker i legetøjsbutikkerne. Lad så halvdelen af holdet stå med elastikkerne 2 og 2 om benene, mens de andre hopper. Hop over hækkene på forskellige måder og i forskellige kombinationer: Eksempel 1: Samlet afsæt, landing og afsæt på et ben, landing og landing på samlede ben. Eksempel 2: Stil hækkene med forskellig afstand og evt. forskudt i forhold til hinanden. Hop med samlet afsæt og landing over hækken eller udfør første afsæt på et ben, landing og afsæt på det andet ben, landing og afsæt på det første ben osv. Eksempel 3: Afsæt og landing med samlede ben. I hvert hop over hækkene drejes 45 grader, dvs. at man kommer til at lande skiftevis fremefter og sidelæns.\n19 Sansemotorik 17 Eksempel 1 Samlet afsæt Enkelt afsæt Enkelt afsæt Samlet landing Eksempel 2 Afsæt venstre ben Afsæt højre ben Afsæt venstre ben Afsæt højre ben Eksempel 3 Drej 45 grader Drej 45 grader Drej 45 grader Samlet afsæt Samlet afsæt Samlet afsæt Samlet afsæt Figur 10 Kropsstabilitet Stabilitet i kropsstammen er en vigtig forudsætning for accelerationsbevægelser, hop og hurtighed. Det er en forudsætning, at der trænes almen styrke for mave og ryg. Det kan derudover være en god ide at udføre opvarmning og almen styrketræning, hvori behændighedsøvelser indgår. Det kan være kombinationer med forlænsog baglæns rulle, hop over og under forhindringer i hurtigt tempo, håndstand etc. Øvelse 1. Opvarmningsøvelse Det ene ben er bøjet og langt fremme foran det andet ben, begge hænder støtter i gulvet. Vip 2 gange, skift så det andet ben kommer forrest, vip 2 gange igen, hop derefter til armstrækliggende og gyng 1 gang - hop og før begge ben frem til knæsiddende - forlæns rulle skråt over den ene skulder (ligesom et forlæns rullefald) - direkte over i udgangsstillingen men med det andet ben fremme. Gentag øvelsen alt efter hvad pladsen og udøvernes træningsform tillader. Det er en god ide at udføre øvelsen på en måtte eller som alternativ sørge for at udøverne har en tyk sweatshirt på.\n20 18 Sansemotorik Vip 2x - skift ben Gyng 1x i armstrækliggende til knæsiddende koldbøtte over skulder og forfra Figur 11 Øvelse 2. Kombineret mave/ryg øvelse I stedet for almindelige maveøvelser udføres følgende: udgangsstillingen er siddende på bagdelen med begge fødder løftet - se figur 12 - herfra strækkes ben og hofte ud samtidig med at der rulles til venstre én omgang rundt - tilbage til udgangsstillingen. Arme, bryst og underben må ikke røre underlaget under rulningen. Øvelsen gentages til højre side og så fremdeles. Benyt evt. en rullemåtte, for at undgå blå mærker på hoftebenene. Rul rundt Rul rundt Løft ben og krum ryg stræk ben og hofte og rul på maven Løft ben og krum ryg Figur 12 Træning af en generel færdighed Til dette eksempel er valgt et kast. Det er vigtigt med variation i valget af øvelser i forbindelse træningen af en færdighed - i dette tilfælde kast og grib. Der skal hele tiden være små ændringer i øvelserne. Det kan være boldens størrelse, tyngde, afstanden, retning, antal bolde, kast i forskellige løberetninger, kast umiddelbart efter en 180 graders vending, hvor man først ser sin makker i dét øjeblik, man vender sig, stafetter 2 og 2 over lang af stand osv. Ideen går ud på at udøveren hele tiden træner færdigheden i situationer, der varierer såvel sensorisk input og motorisk justering, for at få færdigheden til at lykkes.\n21 Sansemotorik 19 Eksempel: Den ene person løber en given distance frem og tilbage i forhold til makkeren, der står stille. Undervejs skal der kastes i alt 6 gange. Der skal ikke kastes i en forudsigelig rytme. Derefter byttes roller. Kan også laves med to (evt. forskellige) bolde således, at der ligger en ny bold klar i den ene ende af løbebanen eller øvelsen kan laves med forhindringer undervejs i løbebanen. Træning i samkøring af flere motoriske programmer Ideen går her ud på, at man sætter et motorisk program i gang i en del af kroppen og øver sig i at "lade programmet" køre af sig selv, mens man koncentrerer sig om et andet motorisk program, der involverer andre kropsdele. Eksempel 1: 2 og 2 over for hinanden med 1 basketballbold. Den ene bestemmer en hoppesekvens - eksempelvis hop ud i bredstående og ind til samlet igen. Den anden udfører hoppesekvensen samtidig med at bolden gribes og returneres med begge hænder. Der må ikke være pause mellem gribe- og kastebevægelsen. Den skal køre uafhængigt af benenes hoppesekvens. Variér med andre hoppesekvenser. Prøv med twist hop eller en asymmetrisk hoppesekvens, dvs. højre og venstre ben laver noget forskelligt eksempelvis et højt knæløft med venstre ben og et hoppende bensving til siden med højre. Øvelsen kan også udføres med andre bolde f.eks. medicinbolde, i så fald bliver det en del sværere. Øvelsen her kan sandsynligvis også betragtes som en måde, hvorpå man kan indøve balancejustering under bevægelse. Eksempel 2: Samme grundidé som ovenfor, men en anden udgave. 2 og 2 over for hinanden med en badmintonketsjer og 1 fjerbold. Den ene hopper eksempelvis 2 hinkehop på højre ben og udfører derefter et knæoptræk hoppende på venstre ben. Samtidig skal han hele tiden returnere makkerens slag. Der må ikke være afbrud i benenes rytme. Stillingsdans Hver udøver finder 5 forskellige mere eller mindre underlige stillinger - alle asymmetriske, dvs. højre side er forskellig fra venstre side. Hver af stillingerne har et nummer - henholdsvis 1, 2, 3, 4 og 5. Til et meget taktfast stykke musik træner hver enkelt sin egen sammensætning af 5 forskellige stillinger. Der kan eksempelvis skiftes stilling på hvert eller hvert andet taktslag. Det er en god ide at lære stillingerne kropsligt, før der kobles et nyt stillingsnummer på rækkefølgen. Øv eksempelvis stilling 1 og 2 til musik indtil de "sidder fast". Derefter kobles stilling 3 på osv. Opgave 1: Instruktøren ændrer herefter rækkefølgen f.eks. 3, 5, 2, 1, 2, 4 osv. Opgave 2: Udøverne går sammen 2 og 2. Den ene skal nu lære sin sammensætning videre til den anden, som har bind for øjnene. Den "blinde" skal "modelleres" ud i de forskellige stillinger uden brug af ord. Man må kun fortælle, når makkeren står i den rette stilling, f.eks. "det er stilling 1". Opgave 3: En fortsættelse af opgave 2. Skift makkere og lær nu de 5 stillinger videre ved kun at bruge ord og uden at berøre makkeren. Efter at have lært de 5 stillinger kan makkeren evt. få det som opgave at udføre det hele som en lang glidende bevægelse, hvor der netop ikke stoppes i stillingerne. - Er det sværere at huske stillinger end bevægelser? - Hvordan er det at lære en kropsstilling, når synet ikke må bruges? - Hvordan er det at blive "modelleret" ud i kropsstillingerne i forhold til at blive "talt" ud i kropsstillingerne? Stillingsdansen samt opgave 1 er gode og sjove opvarmningsøvelser. Den kinæstetiske sans skærpes ofte ved udelukkelse af synssansen. Stillingsdansen er et eksempel på, hvordan man kan gøre idrætsudøvere mere opmærksom på de sanseindtryk, de modtager. Betoning af kropslig fornemmelse Man kan fortsætte med øvelser, der betoner den proprioceptive information i de specifikke idrætsfærdigheder. Det er således oplagt at udføre kendte øvelser med lukkede øjne. Sanseindtrykkene fra kroppen kan yderligere forstærkes ved, at en makker eller instruktøren berører, trykker eller trækker hensigtsmæssigt undervejs i den bevægelse, der trænes. Eksempelvis ved træning af den successive bevægelsessammenhæng: At kropsdelene bevæges successivt betyder, at de bevæges på hinanden følgende som i en lang kæde (se fig. 13). Således roteres først kroppen, derefter trækkes skulderen fremefter, armen strækkes og afvikles til slut i håndleddet. I det successive bevægelsesforløb i eksempelvis et kast eller et spark, arbejder musklerne excentrisk, før de arbejder koncentrisk. Luk øjnene og lad makkeren holde lidt igen på armen, så strækningen af brystmuskulaturen mærkes tydeligt. Der skal kun sættes ind med relativ lille muskelkraft i bevægelsen under denne øvelse, da man ellers risikerer forstrækninger.


Kommunikationsforum | Registrering af lobbyister | Anne Nimb\nRegistrering af lobbyister\nHer er en artikel om registrering af lobbyister som jeg har skrevet til Forbundet Kommunikation og Sprogs hjemmeside:\nDanske lobbyister skal registreres\nPolitikere og lobbyister er tæt på enighed om at registrering af lobbyisme er en god ide. På et KS-debatmøde om lobbyisme argumenterede politiker Svend Auken og lobbyist Mads Christian Esbensen begge for registrering af danske lobbyist-aktiviteter. Registrering vil være en fordel for både borgere, politikere og lobbyister. Først og fremmest fordi den bedste beskyttelse mod både korruption og lækager er åbenhed.\nInden længe får Danmark sandsynligvis et register over hvem der laver lobbyisme for hvem. Svend Auken, der er medlem af Folketingets præsidium, vurderer nemlig at der nu er et politisk flertal i præsidiet for at oprette et dansk register over lobbyister.\nLobbyisten Mads Christian Esbensen mener at en registrering vil være en fordel for alle, inklusive lobbyisterne.\nDet kom frem på et debatmøde som Forbundet Kommunikation og Sprog i samarbejde med EU-Kommisionens Repræsentation i Danmark havde arrangeret i Europahuset i København onsdag 30. januar. På mødet diskuterede Svend Auken lobbyisme med lobbyist og forfatter Mads Christian Esbensen og journalist Max Stougaard, Jyllands-Posten.\nNår der er et stigende behov for at registrere lobbyister er det blandt andet fordi lobbyisme er blevet en professionel branche. Tidligere var det primært interesseorganisationer med direkte interesse i bestemte politiske beslutninger som lobbyede. I dag er flere og flere lobbyister professionelle som arbejder uafhængigt af interesseorganisationer. De er formidlere af kontakt med politikerne og i stigende grad også med pressen, som spiller en stor rolle i den politiske meningsdannelse.\nEn anden faktor er at der er mere og mere lobbyisme, både i EU i Bruxelles, hvor der er 15.000 lobbyister. Her stiger antallet med 10 procent om året. Fordi det ikke bliver registreret er der ikke noget præcist tal på hvor mange lobbyister der er i Danmark, men også her er alle parter enige om at lobbyisme er i kraftig vækst.\nStigningen betyder at de professionelle lobbyister får stadigt større indflydelse på de politiske beslutningsprocesser uden at nogen samtidig ved præcis hvem de er.\n- Der er intet odiøst i at nogle plejer interesser for andre. Men der er behov for at det bliver synligt hvem der gør hvad for hvem, sagde Svend Auken på mødet.\nAnledningen til debatmødet var blandt andet at EU har oprettet et frivilligt register der skal skabe mere gennemsigtighed omkring interesserepræsentation og lobbyister og deres aktiviteter, forklarede direktøren for EU-repræsentationen i Danmark, Fritz von Nordheim, da han bød velkommen til mødet.\nSvend Auken mener at alle de kontaktpunkter der giver mening i forhold til den politiske beslutningsproces, fremover skal registreres. Det er også hans holdning at det skal være tvungent at registrere sådanne kontakter. Han vurderer dog samtidig at det er mest sandsynligt at der er flertal for at en registrering i Danmark skal ske på frivillig basis.\nMads Christian Esbensen er enig med Svend Auken i at tvang er en bedre ide.\n- Frivillighed er naivt, sagde han på mødet.\nJournalist Max Stougaard kaldte Danmark et umodent lobbyistmarked uden transparens og fortalte at alle lobbyister i USA er tvunget er til at aflevere en erklæring om hvem de har påvirket i forbindelse med hvilken lovgivning og hvor mange penge der er brugt på det.\n- I Danmark kan vi ikke engang få at vide hvem der har talt med politikerne, sagde han.\nOgså formand Birgitte Jensen, Forbundet Kommunikation og Sprog er enig i at en registrering af lobbyist-aktiviter er et klogt skridt.\n- Det vil både være en fordel for de lobbyister der samarbejder med politikerne, at der kommer større synlighed omkring deres arbejde. Og det vil være en fordel for alle øvrige interessenter, også for os som fagforbund, at der kommer en større gennemskuelighed omkring det grundlag de politiske beslutningsprocesser hviler på, siger hun.


eric stonestreet nettoværdi, påtegninger, aktiver, skat, velgørenhed, forsikring, alder, højde, forhold. - biografi | December 2020\nEric Stonestreet Networth - December 2020\nFakta om Eric Stonestreet Networth\nFulde navn Eric Allen Stonestreet\nFødselsnavn Eric Allen Stonestreet\nFødselsby Kansas City, Kansas\nFar's navn Vincent Anthony "Vince" Stonestreet\nFader Yrke Detailforretningsmand\nModernavn Jamey Anne Ball\nModer Profession Lærerhjælp\nForholdet til Lindsay Schweitzer\nPriser Primetime Emmy Award-nominering, Golden Globe Award-nominering\nfilmografi Næsten berømt, ligejakke, øen, dårlig lærer, kæledyrs hemmelige liv\nNettoværdi $ 23 M\nHvor meget er den nettoværdi af den amerikanske skuespiller Eric Stonestreet?\nBedst til skildring af Cameron Tucker i ABC sitcom Modern Family, Eric Stonestreet er en amerikansk skuespiller og komiker. Stonestreet er professionel siden 1999 og har samlet en nettoværdi på $ 23 millioner fra og med 2019.\nHans bemærkelsesværdige filmarbejdskreditter er Næsten berømt, Straight-Jacket, The Island, Bad Teacher, The Secret Life of Pets efterfølger og andre. Tilsvarende har Eric gjort en kort optræden i tv-shows som Party of Five, Greg the Bunny, Crossing Jordan, Confirmation og flere andre.\nDetaljer om nettoværdi - indkomstkilder, løn og indtjening\nPr. Celebrity Net Worth har Eric en anslået nettoværdi på $ 23 millioner pr. August 2019. Han samlet sin enorme rigdom fra sin professionelle karriere som komiker og skuespiller.\nSkuespiller Eric Stonestreet har en nettoværdi på $ 23 millioner\nPr. Rapporter modtog han $ 190.000 pr. Afsnit for sin rolle i sitcom Modern Family i 2009, $ 350.000 i 2016 og $ 500.000 i 2017 & 2018.\nKarrierehøjdepunkter: Film, tv-shows\nStonestreet debuterede fra det komediedrama, som næsten var berømt som Sheldon i 2000. Siden da har Eric optrådt i adskillige film og tv-shows.\nNogle af hans bemærkelsesværdige filmkassekollektioner er vist nedenfor:\nDårlig lærer $ 20 millioner $ 216, 2 millioner\nIdentitetstyv $ 35 millioner $ 174 millioner\nLoftet $ 14 millioner $ 10, 1 millioner\nKæledyrs hemmelige liv (stemme) 75 millioner dollars $ 875, 5 millioner\nDet hemmelige liv med kæledyr 2 (stemme) $ 80 millioner 381 milliarder dollars\nEric startede rollen som Cameron Tucker i den amerikanske sitcom Modern Family siden 2009 for at præsentere. Han vises sammen med Ed O'Neill, Sofia Vergara, Ty Burrell, Julie Bowen, Sarah Hyland, Jesse Tyler Ferguson og andre.\nFor sin fremragende præstation i showet blev Eric nomineret til Primetime Emmy Award for tre på hinanden følgende nummer og modtog også tre Golden Globe Award-nomineringer.\nEric og den moderne familiebesætning\nDerudover har Stonestreet gæst medvirkende i tv-serier som Malcolm i midten, Mentalisten, Greg the Bunny, Crossing Jordan, American Horror Story og mere.\nPåtegninger, indtjening på Instagram og velgørenhed\nStonestreet tjener et imponerende beløb på sine sponsoraftaler og annoncekampagner. I 2013 optrådte han i en række annoncer for den australske detailbutik Big W.\nTilsvarende spillede han Fan Coach i den kommercielle serie AT&T 'Be A Fan'.\nMed et samlet antal tilhængere på 2 millioner anslås Eric til at tjene i intervallet $ 3.226 til $ 5.377 pr. Sponsoreret indlæg fra Instagram. Han har over 852k tilhængere på sin officielle Twitter-konto.\nDerudover er Eric også nøglen involveret i flere filantropiske værker. Han er også en aktiv tilhænger af LGBTQ Community.\nAktiver, hus, biler, livsstil, udgifter, skat og forsikring\nI december 2002 købte Eric et lille forstæderhus i Valley Village, Californien til en værdi af $ 540.000.\nTilsvarende i 2008 købte han et hus på 1.635 kvadratmeter med 2 soveværelser og 2 badeværelser til $ 735.000 i Studio City, Los Angeles. Han boede der, indtil han solgte huset for $ 1.099 millioner i 2016.\nEric's tidligere Studio City-hjem\nStonestreet kører rundt om dyre biler, men detaljerne er endnu ikke ude. Det samme gælder også hans skattebetaling. Han har helt sikkert opfyldt alle hans skattebetaling og forsikringspolitik.\njony ive hus pacific højder\nEric Stonestreet's personlige livstid, højde, familie, forhold og kone\nEric Allen Stonestreet blev født den 9. september 1971 i Kansas City, Kansas, Amerikas Forenede Stater. Han blev født af forældre, Vincent Anthony Stonestreet og Jamey Anne Ball. Stonestreets har amerikansk nationalitet og kommer fra blandet etnicitet.\nHan gik på Piper High School og tilmeldte sig senere ved Kansas State University, hvor han studerede med en grad i sociologi i 1996.\nKæreste, Dating, Partner\nPå trods af sin rolle som homoseksuel i Modern Family er Eric heteroseksuel. Pr. Forskellige kilder, han er dating Lindsay Schweitzer, der er en sygeplejerske.\nStonestreet og hans pige-ven Lindsay Schweitzer\nDe begyndte at gå ud i 2017 og er stadig sammen. Nyheder om deres ægteskab eller forlovelse har dog ikke ramt tabloider endnu.\nStonestreet bliver 48 år gammel fra september. Han er 18 meter høj (183 cm) i højden.


Jubilæumslegat går til blomsterdekoratør og til manden bag fredagsmusik - Næstved Netavis\nNæstved By • 15.06.22\nLegatbestyrelsen begrunder blandt andet valget af Claus Andersen med, at hans butik er unik og skiller sig ud. Han behandler alle sine kunder ens – høj som lav, og gør i det hele taget meget ud af at tage sig tid til en lille snak med hver enkelt.\nDe populære fredagsarrangementer er Ivan Petersens opfindelse. Han har været ejer af Underhuset ind til sidste år, hvor værtshuset blev solgt. Nu ville han prøve at have sammenhængende ferie i løbet af sommeren – en luksus han ikke har haft i over tyve år.


Nyheder fra Nomedica uge 37, 2013\nSund tarmflora, godt helbred\nDu vil aldrig "finde" tid til noget. Hvis du vil have tid, må du skabe den.\n— Charles Bruxton\nTarmfloraen har sandsynligvis langt større indflydelse på, hvordan vi har det, end hidtil antaget.\nDer bor omkring 100 billioner og 500 forskellige arter af bakterier i dine tarme. Det bliver til ca. 1½ kilo bakterier, som fremstiller livsvigtige vitaminer og mange andre stoffer, der optages i blodet og påvirker din krop på utallige måder.\nDer findes både gavnlige og skadelige bakterier i dine tarme, og det er vigtigt for din sundhed, at de "venligsindede" bakterier har overtaget, og holder de sygdomsfremkaldende bakterier i skak.\nFor stor spredning af de skadelige bakterier i tarmen — som fx kan forekomme efter behandling med antibiotika eller efter en periode med dårlige kostvaner — kan blandt andet beskadige tarmens slimhinder og gennemtrængelighed, hvilket øger risikoen for allergi og autoimmune sygdomme.\nEn svækket/dårlig tarmflora øger også forekomsten af betændelsestilstande, som kan være en faktor ved mange alvorlige sygdomme, inkl. hjerte-kar-sygdomme, diabetes og kræft.\nEn sund tarmflora gør det svært for skadelige bakterier. Indtrængende dårlige bakterier bliver nemlig som regel kun skadelige eller farlige, hvis de finder et miljø, hvor de kan udvikle sig.\nEn god tarmflora er med til at sikre et stærkt immunsystem og forebygge sygdomme, ikke mindst fordi den bekæmper skadelige mikroorganismer og vira, og på den måde beskytter dig mod infektioner.\nDu har din helt egen bakterieflora, som i det mindste delvist er forskellig fra alle andre menneskers tarmflora.\nDet er især din kost, der afgør hvilke typer tarmbakterier, der findes i din tynd- og tyktarm. Bakteriefloraen ændrer sig efter, hvad du spiser.\nDe gavnlige Bakterietyper lever af kulhydrater. Også af den grund kan en kulhydratfattig kost være risikabel på længere sigt.\nMange mennesker har problemer med deres fordøjelse og deres tarmflora. Nogle mennesker har alvorlige problemer.\nEn undersøgelse har netop vist, at omkring en fjerdedel af mennesker i den vestlige verden har op mod 40 procent færre tarmbakterier, færre forskellige bakterietyper og en dominans af de bakterier, der kan skabe en svag betændelse i tarmen og i hele kroppen.\nDet har også vist sig at netop denne fjerdedel er mere tilbøjelige til at være overvægtige eller svært overvægtige.\nLæs om undersøgelsen i artiklen: Mikrober i tarmen afslører risikoen for fedme og type 2-diabetes\nLæs evt. også artiklen: Forbindelse mellem tarmflora og fedme\nUndersøgelser tyder på, at svært overvægtige, der ikke så let bliver syge pga. deres overvægt, har en anden bakteriesammensætning i deres fordøjelsessystem end svært overvægtige, der lettere bliver syge pga. deres overvægt (og fx kommer til at lide af diabetes, højt blodtryk eller hjerte-kar-sygdomme).\nDet er endnu uklart, om en ændret tarmflora øger risikoen for fedme eller om den kost, der giver overvægt, også svækker tarmfloraen.\nEfter behandling med antibiotika kan det tage op til et år eller mere at genopbygge tarmfloraen, og hos nogle mennesker — evt. efter mange behandlinger med antibiotika — er tarmfloraen aldrig blevet normal igen.\nSådan opbygger du en god tarmflora\nDet vigtigste er, at du fodrer de gode tarmbakterier, så de trives. Det klarer du med en plantebaseret kost. Altså en kost, der kun eller hovedsageligt består af frugt, grøntsager, bælgfrugter og fuldkornsprodukter. Den type kost fremmer en sund og varieret bakterieflora.\nDisse fødevarer indeholder flere forskellige typer kostfibre og et utal af plantestoffer, der gavner og fremmer en sund tarmflora\nNår du spiser kornprodukter er det vigtigt, at du holder dig til fuldkorn.\nLæs evt. mere om fuldkorn og fuldkornsprodukter\nVælg en fedtfattig kost. Fedt og olie er ikke godt for tarmfloraen. De fleste danskere indtager alt for meget fedt. Hvorimod en fedtfattig og fiberrig kost gavner din tarmflora.\nLæs også artiklen: Krydderier kan erstatte smagen af fedt\nVælg masser af grønne grøntsager, inkl. råkostsalater med meget bladgrønt og friske krydderurter.\nSpis meget råkost (rå og friske frugter og grøntsager).\nAnimalske fødevarer gavner ikke tarmfloraen, men kan være med til at skade eller svække de gode bakterier i tarmene. En undtagelse er syrnede mælkeprodukter tilsat gavnlige bakterier, som fx cultura A38 m.fl.\nNogle af de gavnlige bakterier i tarmen hedder mælkesyrebakterier.\nMælkesyrebakterier er bakterier, som producerer mælkesyre ved fermentering af kulhydrater. (Wikipedia)\nI nogle tilfælde — fx efter behandling med antibiotika eller ved svækket bakterieflora — kan det være nødvendigt eller gavnlig at tage kosttilskud med en høj koncentration af levedygtige mælkesyrebakterier. De medvirker til at genoprette og vedligeholde den naturlige tarmflora. Fx Symbioflor+\nBedst er en fedtfattig eller forholdsvis fedtfattig plantebaseret kost uden eller næsten uden raffinerede fødevarer.\nStress kan i stor udstrækning påvirke både nervesystemet og fordøjelsen, og indirekte påvirke sammensætningen af tarmfloraen. Gør derfor, hvad du kan, for at få styr på stress eller negative følelser, før du begynder at spise. Tag den med ro, når du spiser, og nyd maden. Stop med at spise, når du ikke længere er sulten.\nMikrober i tarmen afslører risikoen for fedme og type 2-diabetes\nFedtrig kost rammer som en bombe\naltomkost.dk, drmcdougall.com, nutritionmd.org, ornishspectrum.com\nVi bør give, som vi modtager; glædeligt, hurtigt og uden tøven, for der er ingen ynde i en gave, der klistrer til fingrene.


Orienteringsaften | Aurehøj Gymnasium\nPå Aurehøjs orienteringsaften den 17. januar 2018 kl. 19.30 kan I komme og se skolen og få information om gymnasiet, valgmuligheder og optagelsesregler. Aftenen igennem vil skolen summe af liv, og gæsterne vil både få præsenteret gymnasieforløbets indhold og struktur og den særlige musikkultur på Aurehøj Gymnasium. Der bliver både givet en grundig introduktion til de enkelte studieretninger, der udbydes til næste skoleår, et indblik i fagenes særlige indhold og profil og desuden oplysning om Aurehøjs brede vifte af ekstraordinære faglige og sociale tilbud.\nDer kan vælges imellem to forløb for aftenen. Man kan indlede aftenen i Salen ved at deltage i den første præsentation, som begynder præcis kl. 19.30, og derefter gå rundt på skolen og høre om studieretninger, fag og frivillige og kulturelle tilbud. Her vil lærere og elever stå klar til at tage imod jer og svare på spørgsmål. Man kan dog også vælge at begynde med rundturen og derefter deltage i den anden præsentation i Salen, som starter kl. 20.30.\nEr der praktiske spørgsmål vedrørende optagelse i gymnasiet er skolens studievejledning at træffe i Grønnegården, administrationen er at træffe på kontoret og desuden kan rektor og vicerektor træffes, når den sidste præsentation i Salen er færdig.\nVi glæder os til at tage imod jer alle, vise jer skolen, og give jer en orienteringsbrochure om studieretningerne. Skolens Alumneforening Aurehøjs Venner står klar med kaffe og the i Grønnegården. Så kig forbi og få en kop gratis kaffe eller the. Se den nye introduktionsvideo her.


OB om ny dribler: Interessant potentiale | Tipsbladet.dk\nOB om ny dribler: Interessant potentiale\nOB's sportsdirektør Jesper Hansen har store forventninger til Jóan Simun Edmundsson.\nDet var en interessant signing, OB præsenterede for en uges tid siden, da der blot manglede få dage af transfervinduet.\nFynboerne har hentet den 24-årige færing Jóan Simun Edmundsson, der kommer til klubben fra Vejle, hvor han var en stor profil i efteråret. OB har man store forventninger til den nye spiller, der er kendt som en dygtig dribler.\nLæs også: 29.01.2016 19:01 OB henter færøsk angriber i Vejle\n- Det er en kreativ spiller, som kan tilføre os noget i forhold til den del af spillet. Han er samtidig en arbejdssom spiller, hvilket vi også lægger vægt på. Det er væsentligt, at han både er løbestærk og også arbejder for holdet, og så kan han dække de alle de forreste pladser båder som angriber og kantspiller. Han skal tage det næste skridt i sin karriere, og det forventer vi, at han kan gøre hos os, siger OB's sportsdirektør Jesper Hansen til tipsbladet.dk.\nJóan Simun Edmundsson har gennem længere tid været en profil i landets næstbedste række, og nu satser OB på, at færingen med tiden kan blive det samme i Superligaen.\n- Vi har set ham i kampe for både Vejle og Færøerne, og det er en spiller med et interessant potentiale. Vi tror på, at han kan tage et step op til Superliga-niveau, og det er det, vi skal se ham gøre nu. Vi havde ikke hentet ham, hvis vi ikke troede på ham; det siger sig selv, siger Jesper Hansen.\nJóan Simun Edmundsson har skrevet under på en kontrakt med OB, der løber frem til sommeren 2018.


Depend – 4078 Boho Style – Nail Geek\nHome Swatches Depend Depend – 4078 Boho Style\nBoho Style er en rød foil/shimmer med lidt dust af lilla og sølv shimmer.\nNeglelakken har jeg fået tilsendt fra Depend – min uforbeholdne mening slipper du dog ikke for.\nDen her skriger simpelthen efterår og jeg kommer til at finde den frem, når efteråret lander. Den kom sidste efterår, men jeg har været lidt sløv med bloggen i et års tid og derfor kommer den først på bloggen nu.\nDen er, som resten af kollektionen, rigtig nem at arbejde med og er ikke som andre shimmer/foil lakker. Der er nemlig ikke de striber, som jeg normalt plejer at bande over. Det er nok takket være shimmeret og den ret fine pensel.\nPå billedet har jeg brugt to lag Boho Style og et lag top coat.\nLad endelig neglelakken tørre så meget som du overhovedet kan, inden du kommer din top coat på. Det giver det fineste resultat.


Garn i 6857 Blåvand – Billig garnbutik i Blåvand – Billigt garn\nVi henviser til de bedste forhandlere som leverer og sælger kvalitets garn til Blåvand under postnummeret 6857.\nDe online forhandlere, der sælger garn samt strikke- og hækletilbehør, som vi henviser til, leverer både til Danmark, men også udlandet. De leverer garn og tilbehør til 6857 Blåvand på 1-2 dage. Alle varer sendes med Post Danmark.\nGarnbutik i Blåvand\nFind nationale leverandører af garn til alle. Dem vi henviser til benytter Post Danmark til at leverer garn til blandt andet 6857 Blåvand. Både garn, strikkepinde, hæklenåle og andet tilbehør leveres direkte til din hoveddør.\nDe har ikke en garnbutik i Blåvand, men leverer gerne varer dertil på 1-2 dage.\nGarn, strikkepinde, hæklenåle, strikketilbehør og hækletilbehør i 6857 Blåvand\nUd over garn kan du naturligvis finde alle de hækle-, strikke- og hobbyartikler, som du lige står om mangler. Der findes allerede mange tilfredse kunder i Blåvand i forvejen, som handler garn på nettet.\nBilligt garn i 6857 Blåvand – Gode tilbud – Ofte udsalg\nHos vores leverandør kan du købe billigt garn. De har altid mange gode tilbud og udsalg. Kig i deres store udvalg og tilmeld dig evt. deres nyhedsbrev, så du bliver holdt opdateret. På den måde kan du købe billigt garn til levering i Blåvand.


Mindeord: Orla Krogh Hansen er død | dbrs.dk\nMindeord: Orla Krogh Hansen er død\nGenrefoto: Morten Seest Jensen\n14 jul. 2021 kl. 07:46\nMindeord: Per Munck og Jens Peder Larsen, Skjern Bank, skriver dette mindeord på vegne nuværende og tidligere medarbejdere:\nOrla Krogh Hansen, tidligere revisionschef, regnskabschef m.m. i Skjern Bank er død lørdag den 10. juli 86 år gammel\nOrla Krogh Hansen (i daglig tale Orla Hansen) blev ansat som bankelev i Skjern Bank den 1. juni 1951 - selv om han først var færdig i folkeskolen til juli det år.\nMed under 10 ansatte i banken på det tidspunkt kom Orla Hansen rundt i næsten alle hjørner af Skjern Bank.\nHan blev chef for vekselafdelingen, der på det tidspunkt var et stort produkt, og så sent som i 1966 var der 3 ansatte i vekselafdelingen.\nSenere fulgte udlånsområdet, inden det i løbet af 1970’erne blev regnskabsområdet, han blev chef for, ligesom han var personalechef i en årrække.\nOrla Hansen var regnskabschef indtil begyndelsen af 1990’erne, hvor han blev revisionschef - et arbejde han havde indtil han i begyndelsen af 2000-tallet gik på pension efter mere end 50 år i banken.\nI forbindelse med 50 års-jubilæet fik Orla Hansen overrakt Den Kongelige Belønningsmedalje.\nOrla Hansen var ikke bange for at lære fra sig, og var der nogen, der i den grad forstod begrebet ”sidemandsoplæring”, var det ham.\nSamarbejdet mellem Orla Hansen og bankens øvrige medarbejdere var altid positivt og berigende, og kollegerne gik aldrig forgæves med spørgsmål. Var der nogle gange noget, som kunne have været gjort bedre, var der ”kontant afregning”, og så var det glemt.\nGennem næsten 25 år var han hver onsdag bankens mand på Skjern Samlestald (senere Skjern Eksportmarked).\nOrla Hansen havde mange tillidshverv og var bl.a. formand for Skjern Fjernvarmecentral gennem mange år.\nI Skjern Banks jubilæumsavis fra 1981 er der et billede af Orla Hansen, der lørdag formiddag den 1. oktober sidder i banken og laver regnskab, mens hunden står og stirrer lidt vredt på ham: Jagten begynder jo i dag!!!\nFor næst efter familien var Orla Hansens allerstørste fritidsinteresse jagt, jagt og atter jagt, og flugtskydningspræmier og utallige gevirer pryder hjemmet på Engtoften. Han tog på bukke-, elg- og vildsvinejagt, og her gik turen oftest til Polen og Sverige, mens det på de hjemlige jagtmarker typisk stod på ande- og almindelig landjagt.\nTræfsikkerheden var stor, og løsnede han 2 skud, så faldt der med usvigelig sikkerhed to dyr.\nFamiliens ve og vel betød alt for Orla Hansen, og sommerhuset i Halby var det faste samlingssted, når tiden var til det. Orla Hansen efterlader sig sin hustru Bodil, som han blev gift med i 1956. Sammen fik de fire børn, Lene, som bor i Vemb, Anette og Jørgen, begge bosiddende i Skjern, samt Michael, der bor i Esbjerg.\nÆret være Orla Krogh Hansens minde.


Troldeprojektet - Myten tager Form » Helheden\nTroldeprojektet - Myten tager Form\nby Henrik Lindberg Hansen 22. November 2019\nHelheden har i samarbejde med Darum Lokalråd startet Darum Idéforum, hvor Darums borgere kan arbejde sammen om de lidt skæve og anderledes idéer. Vi er blandt andet gået i gang med idéudvikle et aktivitetsområde på Thors Banke, der skal bringe myten om troldene Thor og Breum til live. Tanken er at fundraise i løbet af 2020, og gå i gang med byggeprojektet i 2021.\nDer bliver dog en række forskellige aktiviteter i området indtil 2021. Illustrationen er en foreløbig skitse fra kunstneren Bernd Hobohm, som er projektets kreative arkitekt.\nKrattet på Thors Banke, hvor projektet skal placeres, er en gammel sandgrav, hvor man hentede sandet til at etablere sidediget med. Vi er meget begejstrede for, at Ribe Digelag har givet tilladelse til, at vi kan bruge området. Graverierne har efterladt området meget kuperet med gamle krogede og mosdækkede træer. Det giver en meget mytisk stemning, som passer perfekt til projektet.\nHele formålet med projektet er at skabe fællesskab - et arbejdsfællesskab, der skal føre til et område, som vi kan bruge sammen i Darum til forskellige arrangementer, som f.eks. fællesspisninger, stjernekiggeri, naturformidling eller mytefortælllinger. Midt i området kommer der til at stå et langbord med plads til 50 mennesker, hvor troldene Thor og Breum sidder for bordenderne med hver sin sten. Normalt ligger de to trolde i strid med hinanden og kaster stenene efter hinanden, men nu holder bordfreden, selvom de sidder og skuler efter hinanden.


Cavall de Mar - Camping til Costa Brava i Spanien ved Barcelona\n2 pools på campingpladsen\nVelkommen til Camping Cavall de Mar\nTag familien med på en sommerferie, som I sent vil glemme, og hvor familietid, oplevelser og sydens sol er det, der står øverst på jeres liste. Pak bilen og sæt kursen mod det spanske land, hvor du finder alt det, som du måtte have brug for på en ferie. Tager du til Girona-provinsen, som er et nordøstligt område i Spanien, så er du garanteret en ferie, hvor du har alt inden for rækkevidde, hvad end du er til storby, strand eller poolferie. Her finder du også den skønne campingplads Cavall de Mar, der er særdeles familievenlig, og som sørger for, at du bare kan nyde din ferie. Så skal du ikke tænke på andet, end at du endelig kan holde en velfortjent ferie med din familie, så du kan vende hjem med ny energi. Læs mere\nTil Spanien på familieferie\nNyd din sommerferie i det spanske sammen med familien og få en ferie, som du sent vil glemme. Mange danskere kører hvert år til Spanien for at nyde varmen, maden og kulturen, som der er noget helt særligt over dernede. Her er der nemlig særdeles god mad, glade mennesker og mange gode muligheder for at holde en ferie på lige præcis den måde, som man ønsker. På Cavall de Mar er det ingen undtagelse, og her vil der være noget for hele familien. Hvad end du er til afslapning, sport eller underholdning, så skal du ikke frygte at komme til at kede dig. Især børnene vil blive godt underholdt på pladsen, så du kan tage en pause og nyde sommersolen.\nPool til alle og lækre strande\nDu skal selvfølgelig ikke snydes for at kunne blive kølet ned, når du har allermest brug for det. Faktisk er der hele to pools på pladsen, hvoraf den ene er til børnene. Hver sommer sættes der en oppustelig legeplads op i deres pool, så børnene kan fordrive timevis med at lege på den. I den anden pool, der er mere voksenvenlig, finder du en afdeling med jacuzzi, så du rigtig kan slappe af efter en lang dag. Vil du hellere til stranden, så har du også denne tæt på. Kun 100 meter væk fra pladsen finder du et pragteksemplar af en spansk strand, og du har hele 4 kilometer kyststrækning, som du kan nyde.\nDu behøver ikke stå i køkkenet hver aften for at lave mad til familien, og heller ikke når det gælder morgenmad eller frokost. Der er nemlig en restaurant på pladsen, der byder på lidt af hvert, og som har åbent hele dagen. Du kan desuden nemt slutte dagen af en med kold drink i pladsens bar, hvor du kan nyde de sidste timer, inden det er tid til at gå i seng.\nDer er også mulighed for at købe de mest almindelige varer ind på pladsen, for du finder et lille supermarked med det mest nødvendige. Vil du gerne handle større ind, så kan du nemt køre ind til Blanes, der ligger 2 kilometer fra pladsen. Her finder du forskellige supermarkeder med alt, hvad du måtte stå og mangle.\nDer er nok at tage sig til, hvis man bor på Cavall de Mar, så du behøver ikke frygte for, at I kommer til at kede jer. Børnene kan også lege på land, da der er en stor legeplads til dem. De kan også deltage i workshops og forskellige underholdningsprogrammer i dagstimerne. For de sportsinteresserede er der forskellige sportsaktiviteter, og du kan deltage på sportshold som zumba og GBA. Der er også mulighed for at blive bedre til fodbold og basketball, da der afholdes sportscamps i disse to discipliner. Tilmed vil der være et bredt underholdningsprogram i løbet af sommerhalvåret, som strækker sig over dag- og aftentimerne.\nCavall de Mar ligger i det skønne område Costa Brava, hvor der er nok at tage sig til. Vil du have hele familien med på tur, og skal det være en dag i børnenes tegn, så kan du passende besøge det nærliggende vandland Marineland Cataluña. Der er også nem vej til et bowlingcenter, hvor I kan bruge en aften sammen. Vil I gerne til storbyen, så ligger Barcelona kun en times kørsel fra pladsen. Her kan I nyde spansk gastronomi, blive betaget af byens charme og få lidt kultur med hjem til Danmark igen.


Stor kæde dropper drenge- og pigetøj | Mama\nStor kæde dropper drenge- og pigetøj\nSkal piger partout gå i lyserødt og drenge i trøjer med biler på? Ikke hvis du spørger den britiske kæde John Lewis. Deres nye børnetøjskollektion er nemlig kønsneutral, og reaktionerne er voldsomme.\nFredag, 29. september 2017 - 9:57 - af Johanne Klindt Gahrn, foto: PantherMedia\nHvis du fremover skal købe børnetøj i den britiske kæde af varehuse, John Lewis, skal du kigge længe efter drenge- og pigeafdelingen. Kæden har nemlig netop lanceret en ny serie af børnetøj, men i modsætning til tidligere er tøjet nu ikke mærket, om det er til drenge eller piger. Alt deres børnetøj til alderen 0-14 år bliver derimod fremover mærket ”unisex” – og ja, det gælder også kjoler og nederdele. Kædens forklaring lyder, at det bør være op til forældrene selv at bedømme, hvad de klæder poderne i. Det lyder måske tilforladeligt nok, men udmeldingen har fremkaldt stærke reaktioner fra flere sider.\nIfølge John Lewis’ børnetøjschef Caroline Bettis er der en god grund til, at de har valgt at lave deres børnetøj kønsneutralt. Valget om at fjerne drenge- og pigemærkaterne fra nakken skyldes ifølge hende, at kæden ikke vil være med til at ”forstærke kønsstereotyper” og derigennem føre kønsrollemønstrene videre. Ved at lave tøjet kønsneutralt giver de i stedet kunderne mulighed for selv at vælge, om deres dreng skal have en kjole med dinosaurusser på, eller om deres pige skal gå i en trøje med Batman på brystet.\nLÆS OGSÅ: Køn: må drenge gå i KJOLE?\nDebatten om køn og kønsstereotyper har længe været et varmt emne, men varehusgiganten havde nok alligevel ikke regnet med, at deres belsutning ville skabe så meget vrede.\nFlere kunder, citeret i "Express" har tweetet, at de væmmes over kædens beslutning, at der kun findes to køn, og også en katolsk præst har været ude med riven, da han skrev på Twitter, at det var ”wicked beyond comprehension”. Det er altså ikke lutter rosende ord, kæden har mødt, og særligt den konservative del af samfundet har haft bestemte holdninger til sagen.\nMen det er dog ikke kun negative tilbagemeldinger, kæden har modtaget. Mange har givet udtryk for, at de bakker op om kædens beslutning om at fjerne drenge- og pigemærkaterne fra børnetøjet. Feministen "Glosswitch" skriver om, hvordan kønnet børnetøj er med til at fastholde nogle mønstre og hierarkier, og slutter af med at slå fast, at hun dagen efter vil sende sin søn i børnehave iført lyserødt tøj.\nSelvom John Lewis er en af de første store high-street kæder, der udvisker grænsen mellem drenge- og pigetøj til børn, forudser flere, at det kun er et spørgsmål om tid, før flere følger deres eksempel. Flere mærker har allerede lagt kimen med kønsneutralt tøj til voksne, og kæder som H&M og Zara er allerede hoppet med på bølgen.


Wilson Pro Staff Series ⇒ Padel bat | Super kvalitet!\nDenne serie består af de ikoniske Pro Staff padel tennis bat fra Wilson. Med et bat fra denne serie er du sikret ultimativ kontrol og de bedste forudsætninger for at lave præcise skud over nettet!\nHer får du virkelig et kvalitets padelbat som vil give dig fornyet spilleglæde på padel banen.\n1.249,00 500,00 DKK\n1.249,00 600,00 DKK\nWilson Pro Staff padel bat\nWilson har ligesom i deres velkendte tennis ketcher sortiment, også lanceret den ikoniske Pro Staff serie til padel spillere.\nDenne serie er High-end og dette afspejler sig selvfølgelig også i prisen, men her får du kvalitet for alle pengene og vi i Padelshoppen kan garantere en høj kvalitet på alle Wilsons padel tennis bat!\nSerien består af padel tennis bat med en stærk overfladekonstruktion og rundt hovedform.\nMed den runde hovedform får battet et større sweetspot og giver dermed en bedre chance for at lave rene og kvalificerede skud mod modstanderen. Derudover er det store sweetspot også med til at give spilleren mulighed for, at lave præcise skud, som rammer helt ud i hjørnerne og gør det sværere for modstanderen at returnere bolden.\nSerien er kendetegnet ved de røde detaljer som går igen på alle padel bat i Pro Staff serien fra Wilson!\nAvancerede teknologier og de bedste materialer\nWilson benytter sig af de nyeste og mest avancerede teknologier, i fremstillingen af deres padel bat. I Pro Staff serien finder du teknologier der hjælper dig med at få det optimale ud af dit spil:\nDette er måden hvorpå hullerne er boret i battet. En teknologi der giver et godt greb i bolden og en bedre boldføling når du slår til bolden.\nEr at finde i battets kerne og er en super komfortabel skum, som også generer god power til dit slag.\nEn unik struktur på padel battets overflade som bidrager til at lave mere spin i bolden og dermed snyde modstanderen.\nHvis du ikke vil gå ned på kvalitet er et padel tennis bat fra Pro Staff serien det helt rigtige valg for dig.\nI Padelshoppen har vi et bredt udvalg af padel bat til spillere på alle niveauer og vi står klar til at rådgive dig, når du skal finde det helt perfekte paddle bat, til din spille stil!\nSe det store udvalg af padel bat lige her:


Modetøj til kvinder - Stort udvalg af modetøj til kvinder – La Femme Cph\nJakker / Pelse\nLa Femme Cph - Håndplukket modetøj til kvinder\nLa Femme Cph er en dansk tøjbutik og webshop med base på Vesterbro i København. I vores hyggelige, men samtidig rå lokaler på Gammel Kongevej har vi samlet både La Femme Cph og vores interiørbutik No40 Copenhagen i samme fysiske lokaler. Med et stilsikkert mix af lækkert tøj og indretning i rå, fransk industriel vintage stil har vi skabt et unikt univers i vores lokaler på 150 kvm.\nHos La Femme Cph finder du et stort udvalg af modetøj til kvinder fra både danske og udenlandske mærker. Vi håndplukker de enkelte styles blandt store kollektioner hos vores mange leverandører fra forskellige steder i verden. Vi har derfor altid en unik sammensætning af sko og tøj i alle prisklasser og vi får nye varer hjem flere gange om ugen.\nI interiørdelen af webshoppen finder du lækre istandsatte franske industrimøbler, projektører, læderbænke, lamper, trækasser og meget mere. Alle møbler og lamper istandsættes på vores eget værksted. Besøg evt. vores hjemmeside no40.dk og se de mange interiørfristelser.\nDerudover forhandler vi også lækre puder, lys og andet nips. Find det hele her på webshoppen eller i vores fysiske lokaler på Gammel Kongevej.\nVi lægger dagligt inspirationsbilleder op på Facebook og Instagram, hvor vi kombinerer vores styles på tværs af mærker og prisklasser.\nHvis du besøger vores fysiske butik, er vores søde personale altid klar til at rådgive og hjælpe med at sætte tingene sammen til det perfekte look til lige præcis dig og din stil.\nHvis du handler her på vores webshop tilbyder vi gratis fragt over 300 kr , og vi afsender altid din ordre inden for 1-3 hverdage med Postnord.\nCopyright © 2017 La Femme Cph


Mahjong Danmark - Vinter 2004\nMahjong Danmark > Nyhedsbrev > Vinter 2004\nJa, så er vi i gang med nyhedsbrevets 2. årgang. En ny bestyrelse har set dagens lys, og det er jo så alligevel ikke rigtigt, da der for første gang i foreningens historie var 100% genvalg. Det gik ganske enkelt så dårligt sidste år, at vi tænkte: "Det må vi da kunne gøre bedre" -- det må være den naive bestyrelse vi har i år.\nDet er jo snart jul, så brevet er denne gang pyntet op med juleting. Vi har en lille konkurrence til jer i bladet, og ellers er det jo bare spækket med spændende artikler, så når I nu sidder der til julefrokosten i Mahjong Danmark, så kan I jo lige læse dette brev, og når I så tænker: "Jeg gad godt skrive artikler til det brev her", så kommer man bare i gang: Skriver noget om mahjong, og sender det til: labich@mahjong.dk. Det er nemlig mig.\nInvitation til DM i Riichi 2005\nTid: Lørdag d. 29. januar 2005, kl. 10:30\nSted: Vandrehallen Matematisk Institut Århus Universitet Ny Munkegade\nTilmeldingsfrist: Mandag d. 17. januar Tilmeldingsgebyr: 50 kr. (€7)\nForsvarende mester: Henrik Leth\nTilmelding: email: labich@mahjong.dk eller tlf.: 3122 1157.\nSe mere på mahjong.dk.\nLørdag d. 16. oktober var der indkaldt til generalforsamling i København, og her blev bestyrelsen for 2004-2005 valgt. Efter det hårdeste og længste kampvalg i verdenshistorien (3.79 sek.), blev sidste års bestyrelse genvalgt.\nSåledes er den nye bestyrelse:\nFormand: Anders Labich\nKasserer: Thomas Kragh\nMenige bestyrelsesmedlemmer: Tina Christensen, Morten Andersen og Allan Rasmusson.\nEndvidere skulle der vælges to danske repræsentanter til European Mahjong Association (EMA). Disse blev: Tina Christensen og Allan Rasmusson. Der blev nedsat en dansk EM-komite, som har til formål at arbejde for at få det Europæiske Mesterskab i OC til landet i 2007. De valgte blev: Tina Christensen, Jesper Willemoes Hansen, Anders Labich, Henrik Leth og Allan Rasmusson\nLørdag den 16. oktober blev det åbne københavnsmesterskab i riichi afholdt. Stedet var ligesom tidligere Lars Nikolajsens urimeligt store lejlighed på Frederiksberg. Mange læsere vil vide at denne lejlighed står som et monument over al landsens boligpolitiske uretfærdighed. Dette kan jeg skrive uden den mindste form for misundelse.\nDa nyhedsbrevets gæstereporter ankom tidligt om formiddagen, var en generalforsamling netop gået i gang. Heldigvis var det muligt at skaffe en ostemad i køkkenet. Mod slutningen af mødet ankom de sidste spillere til turneringen, og vi kunne så småt gå i gang.\nFire personer var rejst til hovedstaden fra hovedlandet, nemlig Anders Labich, Allan Rasmusson, Henrik Nielsen og Thomas Kragh. Derudover ankom tretten af de mere eller mindre faste folk fra torsdagsmahjong i København, herunder værten Lars. Således var det samlede antal spillere sytten, hvilket betød at der til stadighed måtte være én oversidder. (Lars' lejlighed virkede halvtom med kun sytten spillere).\nTurnering foregik efter det for mange efterhånden velkendte system: Først blev der spillet fire hænder ved hvert af bordene. Så blev resultaterne tastet ind i et regneark. I næste runde blev spillerne så fordelt sådan at dagens fire bedste spillere (udregnet som et gennemsnit af hver enkelt spillers faktisk spillede spil) indtog Bord A, de næstfølgende Bord B, etc. Der blev i alt spillet seks sådanne indledende runder.\nTo dage forinden havde Deres udsendte på kalkuleret vis overhalet Kim Iversen på ratinglisten. Dét betød at det var Kim der måtte starte som oversidder i første runde, og undertegnede havde en Mahjong Danmark, efterår 2004 forhåbning om helt at undgå at skulle sidde ude i de indledende runder. Desværre lykkedes dette ikke så godt.\nDa de seks runder var overstået, var de fire øverste spillere Claes Schütt, Henrik Nielsen, Freddy Christiansen og Jesper Harder. Selv var jeg kommet ind på en ærefuld syttendeplads, men nu var jeg mest optaget af om maden snart ville være færdig.\nI løbet af de indledende runder havde man som sædvanlig kunnet købe øl efter stregesystem. Aftenens menu bestod af pitabrød med et varieret fyld; flinke mennesker havde skåret en masse salat dagen før, så det var ganske hurtigt at gøre maden klar til sultne mahjongspillere. Tak til madholdet.\nEfter spisningen kunne finalen med de fire ovennævnte gå i gang. Imens fordrev mange af de øvrige tilstedeværende tiden med brætspil og mere øl. Resultatet af finalen, og dermed hele turneringen, blev at Freddy vandt mesterskabet. Man må sige at Freddy er en habil turneringsspiller; trofaste læsere husker at han også var blandt de bedste i DM i Official Chinese et par måneder tidligere. Ind på en andenplads kom Henrik Nielsen der på denne måde nogenlunde forsvarede den sidste stump af ære som århusianerne måtte have tilbage i den uofficielle kamp imellem Øst- og Vestdanmark. Claes havde tilsyneladende toppet for tidligt, for han måtte nøjes med en tredjeplads. Dermed blev der ingen præmier til Jesper Harder, men en fjerdeplads er vel tilfredsstillende for en mand der inden dagen kun var noteret for tretten riichispil på ratinglisten.\nDa Deres udsendte cyklede hjem gennem natten, var den sidste del af oprydningen overladt til værten og de overnattende gæster.\nForum: Det første tiltag den nye bestyrelse har gjort er, at få oprettet et forum inde under foreningens hjemmeside. Meningen er at det skal være lettere at søge efter spillere, diskutere regler, turnering og deslige, uden at man behøver at blive overdænget med mails fra en mailing-liste. Få et login allerede i dag da der er god gang i diskutionerne derinde. Forumet findes på: http://mahjong.dk/phorum/.\nT-shirts: Der er ved at blive bestilt en ny sending T-Shirts hjem da vi er ved at løbe tør. Alle I medlemmer har mulighed for at forudbestille, så vi bedre kan håndtere jeres ønsker ang. størrelse og udformning. På denne måde bliver der mulighed for at få i størrelserne S-XL og disse også i Ladyfit (format...!). Deadline for forudbestilling er d. 6 december.\nRegelfoldere: Der har i løbet af 2003-2004 været arbejdet på at få udformet deciderede danske udgaver af Riichi og at få oversat OC, dvs. de internationale regler, til dansk. Første og fremmest er folderen om det Riichi regelsæt vi spiller med herhjemme ved at være færdig. De sidste rettelser er næsten færdige, og den kommer i trykken i starten af Januar 2005.\nEM2005: Der er pt. 12 tilmeldte til EM i Holland 2005. Da vi kun har 10 pladser arbejdes der på en løsning af hvem der rent faktisk kommer til at spille. Der er oprettet en tråd på vores nye forum, så alle tilmeldte kan være med til at diskutere hvad den bedst mulige måde er at gøre dette på. Det skal dog her tilføjes at bestyrelsen allerede har besluttet at give medlemmerne af EM-komiteen en plads hver. Ligeledes skal det påpeges at ansvaret for beslutningen ene og alene hviler på bestyrelsens skuldre. Tråden er altså blot guidende, ikke besluttende.\nEM2007: Der har blandt alle (aktive) medlemmer været stor tilslutning til at forsøge at få et EM i OC til Danmark. Der er som nævnt ovenfor blevet nedsat en komite til at arbejde på dette. EM-komiteen vil både arbejde på at få at EM til landet og derefter få arrangeret alt det nødvendige. Allerede nu kan det nævnes at det højst sandsynligt vil blive afholdt i nærheden af København da udlændige langt nemmere kommer dertil end til Århus.\nOmstrukturering: For at vi i Mahjong Danmark kan afholde et EM skal vi have mulighed for at søge økonomisk støtte forskellige steder. Dette kan kun gøres/gøres bedst hvis vi bliver samlet i en forening med årligt kontingent. Kontingentet forventes at blive i størrelsesordenen 100kr årligt pr. medlem. Bestyrelsen arbejder i øjeblikket på at finde den bedste struktur til foreningen og vil ligeså snart dette er gennemført søge optagelse i Dansk Tankesports-Forbund.\nPlakater: Da der i Århus er skiftet spillested tilbage til Matematisk Institut er plakaterne blevet ændret til at fremstå med dette i stedet for Universitetsbaren. Disse skal hænges op rundt omkring i Århus hurtigst muligt, så hvis du har til huse i Århus og ønsker at give en hånd med, skal du være mere end velkommen.\nKonkurrence: Der er i bladet gemt et julebillede. Her er så konkurrencen: Hvor mange af dem er der i hele bladet?\nJulefrokoster: Igen i år afholdes der julefrokost. I år afholdes der til gengæld både en i Århus og en i København. Alle foreningens medlemmer er velkomne. De afholdes lørdag d. 4. december.\nFor mere info, tjek hjemmesiden.\nT-shirts: Der er deadline for forudbestilling af t-shirts d. 6. december. Bestilling foretages hos Allan Rasmusson, via email: alras@mahjong.dk eller via tlf.: 3117 3100.\nFor mere info... tjek hjemmesiden.\nMahjongturnering på Viking-Con: Blev i år vundet af Martin A. Petersen.\nFrivilligt abonnement: Som sidste år er der mulighed for at indbetale et frivilligt abonnement. Hvis man ønsker at benytte sig af denne mulighed, kan man kontakte kassereren, Thomas Kragh.


PressReader - BT: 2016-11-14 - Sejr blåstempler CL-deltagelsen\nSejr blåstempler CL-deltagelsen\n- på et niveau, hvor vi har gjort os fortjent til sejr indtil videre, så det var fedt, at det flaskede sig,« tilføjede han.\nMed sejren har vestjyderne nu tre point, hvor man er halvvejs i gruppespillet, og der er fire point op til pladserne, der giver avancement fra gruppen.\n»Vi er stadig i live i puljen, men at komme videre kraever, at vi henter nogle point på udebane, og det har vaeret den store haemsko for os indtil videre,« påpegede han. Flere gange var TTH oppe at føre med fire mål i løbet af første halvleg, men de tyrkiske mestre fra Besiktas fik lukket hullet inden pausen, hvor stillingen var 14-14.\nSom anden halvleg skred frem, trak hjemmeholdet fra, og efter 20 minutters spil førte TTH med 25-21.\nDen føring formåede tyrkerne Planen var, at vi skulle stå godt i forsvaret, og så skulle vi løbe kontra. Så var det jo fint, at Rasmus Lind i målet reddede os nogle gange, så vi kunne komme til at løbe de kontraer ikke at hente, og med en sejr på 2925 kan TTH nyde sin første Champions League-sejr samt saette to tiltraengte point på kontoen.\n»Planen var, at vi skulle stå godt i forsvaret, og så skulle vi løbe kontra. Så var det jo fint, at Rasmus Lind i målet reddede os nogle gange, så vi kunne komme til at løbe de kontraer,« sagde fløjen Magnus Bramming, der blev topscorer med ni mål.\nSelv er målvogteren dog mere beskeden omkring sin egen praestation, der af holdets cheftraener blev beskrevet som ’fantastisk’.\n»Jeg er ikke så meget for at tale om min egen praestation. Der var da nogle fine redninger, men de to point er det vigtigste,« påpegede Rasmus Lind.\nNaeste kamp for TTH er på udebane i den rumaenske hovedstad, Bukarest, hvor Dinamo Bucuresti torsdag tager imod. Senest de to hold mødtes i gruppen, spillede de 32-32 i Holstebro.


6. gang I Tustrup med gravhøjene | Norddjurs Biblioteker\nDet var den første rigtig kolde morgen i efteråret, da Hold Hjernen Frisk-holdet mødtes ved parkeringspladsen ved gravhøjene i Tustrup, klar til en gåtur og oplevelser ved de gamle gravhøje.\nI stedet for at mødes ved den sædvanlige parkeringsplads ved informationshuset, havde vi sat hinanden stævne ca. 1 km længere nede ad vejen, hvor alle fandt hen til den lille lysning der fungerer som parkeringsplads.\nFra parkeringspladsen begav vi os ind i skoven ad den lille sti på højre hånd. Morgenluften var klar og frisk, og vi fik hurtigt varmen i let kuperede terræn, der både bragte os over et lille vandløb, hen over et åbent landskab og på den måde ad bagvejen ind til stendysserne. Ved at gå ruten fra denne side kom vi til Stendysserne lidt fra bagvejen, landskabet åbnede sig omkring gravhøjene og gav fornemmelsen af uendeligt højt til himlen.\nVed gravhøjene mærkede vi historiens vingesus og samtalerne kom naturligt til at cirkle om de fascinerende bygningsværker, som stendysserne er og hvad det har krævet at skabe dem uden moderne maskiner.\nInde i en af stendysserne havde naturvejleder Carsten Enemark fra Kyst- og Fjordcenteret skabt en helt særlig stemning ved at tænde levende lys. Inde i stendyssen var der lige nøjagtig plads til et par stykker af gangen og det oplevedes nærmest som om tiden stod stille et øjeblik. Levende lys kan noget helt særligt og det var helt magisk at tage sig tiden til at dvæle et øjeblik ved oplevelsen.\nVed informationscenterets fine lille udstilling drak vi kaffe og fik læst novellen: ”Gravhøjen” af Martin Andersen Nexø, der handler om den mystik og overtro der herskede -og måske stadig hersker omkring eksempelvis gravhøje som dem ved Tustrup.\nEfter kaffen gik turen tilbage gennem skoven, hvor træerne har fået lov at udvikle sig frit, og nogle af dem i sjove formationer. Det er af nogen blevet udnyttet til at skabe plads til et par gynger til alle legebørnene…. og legebørn har ingen alder, så selvom alle deltagerne er 60+, var der flere legebørn iblandt, der fik en gyngetur under trækronerne inden vi landede tilbage ved parkeringspladsen.\nEn rigtig fin tur med go’ plads til at nyde landskabet og lade oplevelserne synke ind.