Notat fra Cevea, 03/10/08 - PDF\nDownload "Notat fra Cevea, 03/10/08"\n1 Danskerne efterspørger globalt demokrati og debat Side 1 af 5 Notat fra Cevea, 03/10/08 Cevea Teglværksgade København Ø Tlf Mens politikerne henfalder til hjemlige politiske dagsordener, ønsker et stort flertal i befolkningen en øget debat om globale problemstillinger. Det viser en meningsmåling, foretaget af Interresearch for tænketanken Cevea blandt repræsentativt udvalgte danskere i. Danskerne mener, at politikerne generelt er for bange for at diskutere europæiske og globale problemstillinger. Danmark udråbes ofte til at være et land præget af jantelov, selvtilstrækkelighed og manglende internationalt udsyn. Dog er virkeligheden en anden. Langt størstedelen af danskerne mener nemlig, at globaliseringen gør verden til et bedre sted at leve, og fordelt på partier, er det kun Dansk Folkepartis vælgere, der mener, at globaliseringen overordnet set er mere negativ end positiv. Derimod er de globaliseringsbegejstrede danskere ikke meget for de politikere, som ikke tør diskutere EU og globale problemstillinger.\n2 Side 2 af 5 Politikerne svigter de globale danskere Politikerne bruger deres tid på at diskutere emner fra den hjemlige andedam, og det er en skam. Det mener danskerne, der ønsker en bredere og mere synlig debat af internationale emner. Danskernes opfattelse af status quo bekræftes, hvis man tager et blik på avisernes omtale af forskellige politiske emner og begreber. Mens FN's sikkerhedsråd kun er nævnt i de landsdækkende aviser gange i løbet af de seneste fem år, er folkeskolen nævnt gange.og efterlønnen gange. Da politikerne har stor indflydelse på dagsordenen i medierne, svigter de således de danskere, der ønsker politisk debat af globale forhold. Ønsket om mere debat om globale forhold er ikke nødvendigvis en omfavnelse af globale institutioner. Især blandt EU-modstanderne i Dansk Folkeparti og Enhedslisten ses nemlig et stort ønske om debat af globale forhold. Blandt Enhedslistens vælgere mener hele 100 %, at der er brug for mere debat om globale problemstillinger, og blandt Dansk Folkepartis vælgere mener blot 10 %, at debatten er tilstrækkelig. Hvor enig er du i nedenstående udsagn? Der er brug for mere offentlig debat om globale problemstillinger Krydset med spørgsmålet, hvilket parti stemte du på ved sidste folketingsvalg, d. 13. november 2007? Helt enig Enig Uenig Helt uenig Ved ikke Total Enhedslisten 71 % 29 % 0 % 0 % 0 % 100 % Socialistisk Folkeparti 29 % 56 % 4 % 1 % 9 % 100 % Socialdemokratiet 22 % 64 % 6 % 0 % 8 % 100 % Radikale Venstre 36 % 57 % 4 % 0 % 4 % 100 % Ny Alliance * 23 % 60 % 10 % 0 % 7 % 100 % Venstre 17 % 57 % 15 % 1 % 11 % 100 % Konservativt Folkeparti 14 % 54 % 18 % 1 % 14 % 100 % Dansk Folkeparti 20 % 58 % 8 % 2 % 12 % 100 % * Undersøgelsen blev gennemført før Ny Alliance skiftede navn Der er i vid udstrækning enighed om, at det er politikernes skyld, at der ikke er mere debat om globale problemstillinger. Direkte adspurgt mener 72 % af danskerne, at politikerne er bange for at diskutere globale problemstillinger, også her er det primært Dansk Folkepartis og Enhedslistens vælgere, der er skeptiske. Størst tiltro til politikerne finder man blandt de to regeringspartier Venstre og Konservatives vælgere, hvor der dog stadig er dobbelt så mange, der erklærer sig enige i, at politikerne er bange for at diskutere globale problemstillinger, som der er uenige. Globale organisationer frem for national suverænitet Samtidig med at de globalt orienterede danskere ønsker mere debat om globale spørgsmål, erkender de af vigtigheden af de globale organisationer. Kun blandt Dansk Folkepartis og De Konservatives vælgere mener man, at den nationale suverænitet er vigtigere end det globale demokrati.\n3 Side 3 af 5 Samlet set er et marginalt flertal enige i påstanden om, at national suverænitet er vigtigere end globalt demokrati. Dog er man blandt de seks øvrige partiers vælgere uenige i påstanden. Især blandt Enhedslisten og De Radikales vælgere er et markant flertal uenige i påstanden. Blandt SF's vælgere er ligeledes et stort flertal uenige og den samme tendens ses blandt de to store partier, Venstre og Socialdemokraternes, vælgere. Danskerne splittet i spørgsmålet om afgivelse af national suverænitet De danske vælgere er kritiske, når det kommer til den konkrete afgivelse af national selvbestemmelse. Mens de, der stemte på Ny Alliance ved sidste valg, mener, at vi skal afgive mere suverænitet til EU, FN og lignende organisationer, er der blandt de resterende partier et flertal, der ønsker at fastholde den nationale suverænitet. Dermed leder undersøgelserne mod et billede af danskerne som et folk, der ønsker mere debat og information om internationale forhold, mens man ikke nødvendigvis ikke er interesseret i at afgive mere magt til internationale organisationer. Sat på spidsen kan man påstå, at danskerne ønsker en øget debat, før man eventuelt er klar til afgive suverænitet. Finanskrise udtryk for manglende globalansvarlighed I anledning af tænketanken Ceveas lanceringskonference den 4. oktober 2008 i Det Kongelige Teaters Skuespilhus, var den anerkendte britiske politolog David Held inviteret til Danmark. Ved konferencen gav han sit bud på de centrale globale udfordringer, og på det globale demokrati anno På konferencen sagde den verdenskendte professor i pollitologi således: Den nuværende finanskrise viser, at hverken staten eller markedet kan løse de udfordringer vi står overfor, men at der derimod er behov for globale løsninger. Der er noget helt galt, når politiet i New York har et større budget end FN. Vi bliver nødt til at styrke de globale institutioner og hvorfor ikke samtidig flytte IMF og Verdensbanken til Afrika, så de får en større forståelse for konsekvenserne af de økonomiske recepter, som de selv udskriver til verdens fattigste?", lød det fra professor David Held. Ifølge David Held skyldes den store distance til eksempelvis EU primært, at befolkningerne betragter projektet som liberalistisk en påstand der bekræftes af målinger fra den seneste EU-afstemning i Irland. Det er altså ikke nødvendigvis projektet som helhed, men nærmere indholdet, som befolkningerne vender sig imod. David Held vendte derfor blikket mod centrum-venstrefløjen i kampen for stærkere globale institutioner og øget demokrati. Konkret har han udarbejdet en række forslag til, hvordan man forbedrer det globale demokrati med udgangspunkt i Socialdemokratierne. David Helds forslag danner tilsammen et principprogram for en global kontrakt, og har blandt andet fokus på overholdelsen af de internationale konventioner, større social retfærdighed, økonomisk effektivitet og udbredelse af demokrati gennem en bredere inddragelse af befolkningerne i de internationale institutioner.\n4 Side 4 af 5 Konklusion Hvordan vi styrker det globale demokrati fremover? Det er i høj grad centrum-venstrefløjen, der sidder med ansvaret for at tilfredsstille de globaliserings-begejstrede danskere, der i øjeblikket mener, at politikerne er bange for at diskutere globale problemstillinger. Cevea ser det som en central udfordring i en verden præget af stadigt hurtigere forandringer, at centrum-venstre-partierne, som det er nu, svigter debatten om de globale problemstillinger. Cevea mener derfor, at man bør tage følgende skridt for at sikre en større indsigt i globale forhold i den brede befolkning: At man i statsejede medier i højere grad fokuserer på globale problemstillinger, og at man rapporterer fra større begivenheder som eksempelvis FN's generalforsamling. Vi har i 20 år haft licens-betalt tv på lokalt plan, men mangler endnu at se en global kanal blandt de mange underkanaler, der drives af DR og TV2. At Folketingets arbejdsgang ændres, således at man sætter international debat på dagsordenen i forbindelse med debatter, der er mediedækket, som eksempelvis Folketingets åbning. de globale problemstillinger bliver indskrevet i publicservice forpligtelsen hos både DR og TV2, således vi kan sikre en dækning af de vigtige internationale begivenheder. At der et globalt fællesfag i folkeskolen, hvor eleverne gøres opmærksomme på de udfodringer og problemer vi står overfor på globalt plan. At der laves en serviceeftersyn på det danske uddannelsessystem, så det fremovr varetager såvel nationale, som globale problemstillinger. Cevea ser det som en forudsætning for en bæredygtig udvikling i verdenssamfundet, at man styrker og værner om de internationale organisationer og deres værdier. Derfor ønsker Cevea: 1. At menneskerettighederne skrives ind i den danske grundlov. Hvis vi ønsker, at andre lande skal basere deres lovgivning på menneskerettighederne, er vi også selv nødt til at tage dem alvorligt. Dermed mener Cevea også, at det er et selvstændigt mål, at alle lande indskriver menneskerettighederne i deres grundlov. 2. At menneskerettighederne grundlæggende opretholdes i den form, de eksisterer nu. Ytringsfrihed er, på linie med en lang række andre rettigheder, ikke til diskussion. Heller ikke selvom den risikerer at støde religiøse samfund eller grupper. 3. At FN's Sikkerhedsråd reformeres i form og medlemmer, således at det afspejler magtbalancen i verdenssamfundet. 4. At der etableres en verdensdomstol med udgangspunkt i de domstole FN har oprettet i forbindelse med eksempelvis folkemordene i Rwanda og på Balkan. 5. At man udvider FNs akademiske ressourcer i form af rådgivende forsamlinger af videnskabsfolk, der kan rådgive eksempelvis ulande i regeringsførelse og bæredygtig udvikling. 6. At man flytter IMF og Verdensbankens hovedsæder fra Washington DC til Afrika, for at skabe et større politiskøkonomisk udsyn og flytte ensidigt fokus væk fra denm vestlige kapitalisme.\n5 Side 5 af 5 Yderligere oplysninger Notatet er lavet af Kaare Dybvad, analytiker for Cevea, og Jens Jonatan Steen, direktør for Cevea. Yderligere spørgsmål vedrørende notatet kan rettes til: Jens Jonathan Steen, direktør for Cevea, tlf i Kort om metoden Analyseinstituttet interresearch a s har stået for afvikling af undersøgelsen og bearbejdning af data. Dataindsamlingen er foregået via Interresearch Panelet. Panelet er repræsentativt for befolkningen i Danmark. Dataindsamlingen har fundet sted i perioden august Det elektroniske spørgeskemaværktøj defgo.net er blevet anvendt til indsamlingen af data. For at øge incitamentet til at deltage i undersøgelsen, kunne respondenterne deltage i lodtrækningen om 2x2 biografbilletter til Nordisk Films biografer. Efter endt dataindsamling er der renset ud for de besvarelser, som ej er fuldendte. I alt har deltagere afgivet en fuld besvarelse. Hvor der har været små skævheder i data i forhold til den danske befolkning, er data blevet vejet på variablene køn og alder i forhold til tal fra Danmarks Statistik, samt på hvilket parti man stemte på ved folketingsvalget 13. november Data er repræsentativ på disse variable. Efter at data er blevet vejet er antallet af besvarelser\nØnskes: Lokalpolitik med idéer for lighed\n17.11.09 Ønskes: Lokalpolitik med idéer for lighed Side 1 af 7 Cevea Sølvgade 90, 5.tv 1370 København K Tlf +45 31 64 11 22 kontakt@cevea.dk www.cevea.dk Notat fra Cevea, 17/11-2009 Resumé Dette notat\nparadis Notat fra Cevea, 15. december 2009\n15.12.09 Topmødets skyggeside menneskehandlens paradis Cevea Teglværksgade 27, 2100 København Ø Tlf +45 2296 9949 ad@cevea.dk www.cevea.dk Notat fra Cevea, 15. december 2009 Skyggesiden. Det er ikke alene\nDer er brug for mere idealisme i dansk politik\n20.08.09 Idealister efterlyses Notat fra Cevea, 25. september 2009 Cevea Teglværksgade 27, 2100 København Ø Tlf +45 2296 9949 ad@cevea.dk www.cevea.dk 3 ud af 4 danskere mener, der er brug for mere idealisme\nKilde: Interresearch for Cevea. 01.05.09 Side 1 af 7. 7,3 1,7 24,5 Helt enig Delvist enig Delvist uenig Helt uenig Ved ikke 23,0 43,4\n01.05.09 Side 1 af 7 $QDO\_VH)RJKHIWHUODGHU'DQPDUNLNODVVHNDPS 1RWDWIUD&HYHD Teglværksgade 27 2100 København Ø Tlf +45 31 64 11 22 kontakt@cevea.dk www.cevea.dk.odvvhndpshqhueohyhwhuno UHWG GXWDOOLJHJDQJHPHQGDQVNHUQHKDU\nNotat: Opgør med Forbuds Danmark\nNotat: Opgør med Forbuds Danmark Under den nuværende regering har Folketinget vedtaget flere ændringer i straffelovgivningen end i de foregående to årtier tilsammen. Mens lovgivningshammeren sidder utroligt\nFaglige faner i front\n14.09.09 Faglige faner i front Side 1 af 8 Notat fra Cevea, 11/9-2009 Cevea Sølvgade 90, 5.tv 1370 København K Tlf +45 31 64 11 22 kontakt@cevea.dk www.cevea.dk Mere end et forsikringsselskab. Folket ønsker\nRitzau To ud af tre danskere er imod regeringens flygtningepolitik. I hvert fald når det handler om at hjemsende afviste asylansøgere.\nKristeligt-Dagblad.dk 19.08.2009 316 ord artikel-id: e1a2fc47 flygtningepolitik Ritzau Maskinbladet.dk 19.08.2009 316 ord artikel-id: e1a302a1 flygtningepolitik. Sn.dk (Sjællands Nyheder) 19.08.2009 316\nNotat: Medierne sætter lærerne under pres\nNotat: Medierne sætter lærerne under pres Det er afgørende at have den offentlige mening bag sig for at kunne komme stærkt ud af en forhandlingssituation. Og på det seneste er resultater fra meningsmålinger\nTNS Gallup - Public Præsidentvalg 2007\nTNS Gallup - Public Præsidentvalg 07 Anders Fogh Rasmussen vs. Helle Thorning Smith Public Metode Feltperiode: 2. november 07 Tema: Præsidentvalg: Anders eller Helle Målgruppe: Alle vælgere landet over\nForskerbeskyttede, nægtere og personer uden telefon om holdninger, adfærd og repræsentativitet\nForskerbeskyttede, nægtere og personer uden telefon om holdninger, adfærd og repræsentativitet Jørgen Goul Andersen, Aarhus Universitet goul@ps.au.dk Jakob Rathlev, Epinion jr@epinion.dk Oplæg til Selskab\nMeningsmåling i Bornholm Kommune Marts Gennemført af Jysk Analyse Kontakt: Cand.merc. Jørgen Haller Telefon :\nMeningsmåling i Bornholm Kommune Marts 2012 Gennemført af Jysk Analyse Kontakt: Cand.merc. Jørgen Haller haller@jyskanalyse.dk Telefon : 9811 4090 1. Undersøgelsens gennemførelse Undersøgelsen er gennemført


Vin fra LIDL: Sådan klarer de sig i forhold til dyrere vine.\nVelkommen tilbage til ”Vin uden Pis”. Klokken har slået 2021, pandemien raser endnu og dit hjemmekontor ligner måske vinanmelderens efterhånden? Her på kanalen har vi fået selskab af LIDL, der kaster nogle af sine vine ind i kampen om de eftertragtede Gastromand-ratings.\nMens vi lige giver alle luft til at komme ind i det nye år, lægger vi blidt ud med en omgang blandede bolsjer, inden der skal tages hul på egentlige temaer. Og pudsigt nok blev der alligevel indbygget et par små deltemaer blandt de indkomne vine, hvor der ellers var helt frit slag. Således var begge indkomne hvidvine på rieslingdruen, men dog fra hver sin ende af verdenen. Og på den røde side var hele fire ud af fem vine fra Spanien. Pudsigt! Og så er det jo en udfordring at kåre en vinder og et bedste køb i et felt, der er så blandet.\nEfter lange og modne overvejelser og utallige gensmagninger, skla jg nko loov for at gae+qh9458ndf erkrg…. Og jeg kom til sidst til den konklusion at samme vin løber med begge titler. Det var den, der bibragte størst begejstring hos anmelder-ganen og da det tillige er et usædvanligt godt køb, render den altså med hele molevitten i denne omgang. Vinen, der tidligere har fået topkarakter i en anden årgang, er og bliver en charmetrold selvom nyeste årgang er en tand lettere i udtrykket. Find selv ud af, hvilken vin, det er.\nBlandede bolsjer 2021\nSherwood Estate Stoney Range Riesling 2019\nPris: 79,- (normalpris 159,-)\nFrisk, flintet og behagelig riesling-næse med begyndende petroleumsnoter, der ikke forstyrrer, men nærmest pirrer lidt, du ved. Behagelig og blid mund med fin lille sødme til at kæle for dine (i hvert fald mine) kronisk tannin-angrebne gummer. Tiltalende og ukompliceret vin.\nJakob Schneider Riesling Halbtrocken 2020 [BEDST I TEST og BEDST TIL PRISEN]\nPris: 79,95 v. 6 (normalpris 109,-)\nSart, lidt underspillet næse, der blot afgiver en let parfumeret og tiltalende blomsternote. Munden er nærmest vanvittigt saftig og læskende. Der er intens syre, blid sødme og uhørt drinkability. Kom så, forår, så vi kan pøle bælle-riesling i ordets allerbedste forstand.\nForsigtig næse med behagelig duft af modne blommer, kirsebær og en note af stald. Munden er saftig og let med en pæn håndfuld ru tanniner. Charmerende lille vin.\nNydelig næse af søde, røde bær med et lille vaniljepift. Munden er frisk og let med en ret heftig syre. Uhyre saftig vin, milevidt fra alle Rioja fordomme. Moderne og juicy stil og perfekt til fx en stegt kylling.\nLidt lukket næse uden synderligt meget frugt, primært bare krydret og med lidt fad. Ret tannisk mund, der sætter sig solidt i gummerne. Lidt ude af balance og savner lidt fylde.\nSpiculus Nero di Troia 2017\nHybridnæse med ligelig fordeling af floral elegance og rustik, brettet staldduft. Munden er spicy, kraftig og ret intens. Det er Peter Vinding-Diers der står bag vinen og hans signatur er tydelig. Dejlig vin på drue, du garanteret ikke kendte.\nSer Passo Toscana 2018\nPris: Lidt lukket, men krydret næse af mørke bær og et lille pift af badedyr. Medium fyldig mund med let sødme. Bestemt drikkelig, men ikke synderligt italiensk eller toskansk\nNEO Crianza Ribera del Duero 2016\nDufter af hyldebær og gran. Behagelig mund med god struktur og rustikke tanniner. Giv godt med luft og drik til kød. En kneben firer.\n2021 blandede bolsjer Jysk Vin Kjær & Sommerfeldt Lidl vin uden pis


RYOBI BORDRUNDSAV RTS1800EF-G - Rundsave - El-værktøj, maskiner & tilbehør - Værktøj & Isenkram\nRTS1800EF-G har et støbt aluminiumsbord med dobbelt låsefunktion i anslaget, som sikrer optimal beskyttelse. Den medfølgende TCT-klinge er af høj kvalitet med 48 tænder og en skærekapacitet på 80 mm ved 90° og 55 mm...\nKontakt varehus for lagerstatus (Opdateret 20 nov. 06:15)\nRTS1800EF-G har et støbt aluminiumsbord med dobbelt låsefunktion i anslaget, som sikrer optimal beskyttelse. Den medfølgende TCT-klinge er af høj kvalitet med 48 tænder og en skærekapacitet på 80 mm ved 90° og 55 mm ved 45°.\nTopmodellen RTS1800EF-G kommer med udtrækkelige sider for øget materialestøtte, hvilket giver savklassens bedste skærekapacitet på 510 mm.\nNår det kommer til brugervenlighed, ligger RTS1800EF-G i toppen, og for at gøre den endnu mere praktisk er bordstørrelsen reduceret med 24% i forhold til den tidligere model; skærekapaciteten er dog samtidigt forøget med hele 40%.\nSaven er yderst praktisk – både hvad angår opsætning og anvendelse. De aftagelige ben gør den let at både opbevare og transportere, ligesom hjulene på RTS1800EF-G yderligere letter transporten. Derudover kommer den med opbevaringsrum til værktøjet, så du har det hele samlet på et sted.\nSå uanset hvor og hvornår du har behov for din Ryobi bordrundsav, er du hurtigt i gang med præcise snit som resultat.\nOmdrejningstal (ubelastet): 4.500 o/min\nSkæredybde ved 90°: 80 mm\nSkæredybde ved 45°: 55 mm\nUdtrækkelige sider: 510 mm (højre)\nBordmateriale: støbt aluminium\nKlinge: 48-tandet TCT\nBlød opstart: ja\nTilbehør: TCT-klinge (48 tænder)


KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER. Ændret forslag til RÅDETS AFGØRELSE - PDF Free Download\nDownload "KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER. Ændret forslag til RÅDETS AFGØRELSE"\n2 KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den KOM(2008) 508 endelig 2008/0162 (CNS) Ændret forslag til RÅDETS AFGØRELSE om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af konventionen om international garantistillelse for mobilt udstyr og protokollen til nævnte konvention om specifikke forhold for flymateriel, vedtaget samlet i Cape Town den 16. november 2001 (forelagt af Kommissionen) DA DA\n3 BEGRUNDELSE 1. FORMÅLET MED FORSLAGET Kommissionen foreslår, at Fællesskabet indgår konventionen om international garantistillelse for mobilt udstyr (i det følgende benævnt "Cape Town-konventionen" eller "konventionen") og protokollen til nævnte konvention om specifikke forhold for flymateriel (i det følgende benævnt "flymaterielprotokollen"), vedtaget på den diplomatiske konference, der fandt sted i Cape Town fra den 29. oktober til den 16. november 2001, under UNIDROIT's (Det Internationale Institut for Ensartet Privatret) og ICAO's (Organisationen for International Civil Luftfart) fælles auspicier. Cape Town-konventionen og flymaterielprotokollen fra 2001 er blandede aftaler, som til dels falder ind under Fællesskabets enekompetence. I 2002 fremlagde Kommissionen to forslag vedrørende Fællesskabets undertegnelse og indgåelse af disse to instrumenter. Til forslagene var der knyttet erklæringer, som Fællesskabet skulle afgive, om anvendelsen af specifikke bestemmelser i begge instrumenter, som påvirker EU-retten. Efter drøftelser i Udvalget for Civilretlige Spørgsmål blev sagen ekspederet videre til COREPER i oktober 2003, men nåede ikke så langt som vedtagelse på grund af en uoverensstemmelse mellem ES og UK vedrørende Gibraltars myndigheder i forbindelse med blandede aftaler. Denne uoverensstemmelse blev bilagt i december Situationen har imidlertid ændret sig betydeligt siden december 2003, da en række nye medlemsstater har tiltrådt Fællesskabet, og da konventionen og protokollen ikke længere er åben for undertegnelse. Derfor er det nødvendigt med et ændret forslag. Emnet blev på denne baggrund rejst på mødet den 3. marts 2008 i Udvalget for Civilretlige Spørgsmål, hvor Kommissionen forpligtede sig til at udarbejde et ændret forslag til indgåelse af disse internationale instrumenter. Med det ændrede forslag samles udkastet til erklæringer fra Fællesskabet med henblik på undertegnelse og indgåelse i et forslag til en enkelt rådsafgørelse om indgåelse. Dette forslag erstatter og ajourfører følgende forslag, som Kommissionen fremlagde i 2002: forslag til en rådsafgørelse om Det Europæiske Fællesskabs undertegnelse af konventionen om international garantistillelse for mobilt udstyr og protokollen til nævnte konvention om specifikke forhold for flymateriel, vedtaget samlet i Cape Town den 16. november 2001 forslag til en rådsafgørelse om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af konventionen om international garantistillelse for mobilt udstyr og protokollen til nævnte konvention om specifikke forhold for flymateriel, vedtaget samlet i Cape Town den 16. november FÆLLESSKABETS KOMPETENCE I betragtning af Fællesskabets kompetence på visse af de områder, der reguleres af konventionen og flymaterielprotokollen, og som berører Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af 1 SEK(2002) 1308 endelig/2 af DA 2 DA\n4 retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område 2 og Rådets forordning (EF) nr. 1346/2000 af 29. maj 2000 om konkurs 3, kan medlemsstaterne ikke alene ratificere instrumenterne. Rådet bemyndigede den 29. oktober 2001 Kommissionen til på den diplomatiske konference i Cape Town på vegne af Fællesskabet at forhandle om de af konventionens og flymaterielprotokollens bestemmelser, der henhører under Fællesskabets enekompetence og berører disse to forordninger. Fire af medlemsstaterne har undertegnet konventionen og flymaterielprotokollen. Fællesskabet har siden konventionens ikrafttræden den 1. april 2004 og flymaterielprotokollen den 1. marts 2006 ikke kunnet undertegne disse instrumenter, og forslaget fra 2003 vedrørende undertegnelse er blevet forældet. Fællesskabet skal dog tiltræde konventionen og flymaterielprotokollen på basis af de relevante erklæringer. Konventionen og flymaterielprotokollen giver "organisationer for regional økonomisk integration" mulighed for at blive part i instrumenterne (henholdsvis artikel 48 og XXVII). I forbindelse med konventionen og flymaterielprotokollen forstås ved "organisationer for regional økonomisk integration", en organisation, der har kompetence på visse af de områder, der reguleres af konventionen eller protokollen, og som kan undertegne, acceptere, godkende eller tiltræde dem. Denne definition giver Fællesskabet mulighed for at blive part i de to instrumenter med forbehold af fællesskabsinstitutionernes nødvendige godkendelse. Enhver henvisning i konventionen eller protokollen til "kontraherende stat(er)" eller "partsstat(er)" gælder ligeledes Fællesskabet, når konteksten kræver det (henholdsvis artikel 48, stk. 3, og artikel XXVII, stk. 3). Det er i de to instrumenter forudset, at Fællesskabet ved undertegnelsen, godkendelsen, accepten eller tiltrædelsen afgiver en generel erklæring med angivelse af de af konventionens og protokollens områder, der henhører under Fællesskabets kompetence (henholdsvis artikel 48, stk. 2, og artikel XXVII, stk. 2). Bilag I indeholder et udkast til en sådan erklæring. Udkastet er udarbejdet på grundlag af de gældende beføjelser i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 og Rådets forordning (EF) nr. 1346/2000 af 29. maj ERKLÆRINGER OM DE OMRÅDER, DER HENHØRER UNDER FÆLLESSKABETS ENEKOMPETENCE Under den diplomatiske konference i Cape Town i november 2001 fik Fællesskabet indført en række bestemmelser, der giver mulighed for at anvende fællesskabsretten i stedet for konventionen og flymaterielprotokollen på de områder, der er omfattet af førnævnte forordninger. Fællesskabet skal på tidspunktet for indgåelsen fremsætte erklæringer om de områder, der henhører under Fællesskabets enekompetence. Erklæringerne i bilag II omhandler følgende spørgsmål: 3.1. Foreløbige retsmidler (artikel 55 i konventionen og artikel X i protokollen) For så vidt angår forholdet til artikel 13 og 43 i konventionen, skal det understreges, at det kun er forholdsregler som inden for forordningens anvendelsesområde har til formål at opretholde en faktisk eller retlig situation for at sikre rettigheder, hvis anerkendelse i øvrigt 2 3 EFT L 12 af , s. 1. EFT L 160 af , s. 1. DA 3 DA\n5 anmodes afgjort af den ret, der skal påkende sagens realitet, som udgør foreløbige eller sikrende retsmidler som omhandlet i artikel 31 i forordning nr. 44/ Afgørelser om foreløbige eller sikrende retsmidler i henhold til artikel 31 i forordningen afhænger i øvrigt navnlig af tilstedeværelsen af en reel tilknytning mellem genstanden for foranstaltningen og den stedlige kompetence for den kontraherende stat, hvor sagen er indbragt for retten 5. Fællesskabet bør erklære, at afgørelser om foreløbige retsmidler i henhold til artikel 13 i konventionen truffet af de kompetente domstole i henhold til artikel 43, når sagsøgte har sin bopæl i Fællesskabet, kun kan gennemføres i overensstemmelse med artikel 31 i forordning nr. 44/2001 (tidligere artikel 24 i Bruxelleskonventionen af 27. september 1968, som fortolket i EF-Domstolens retspraksis). I henhold til protokollens artikel X, stk. 1, og artikel XXX, stk. 2, finder protokollens artikel X vedrørende foreløbige retsmidler kun hel eller delvis anvendelse, hvis en partsstat afgiver en positiv erklæring med dette for øje. Artiklen omfatter salg af genstanden, hvilket figurerer på listen over foreløbige retsmidler i konventionens artikel 13. Hvis partsstaten afgiver en sådan erklæring angående artikel X, stk. 2, skal den angive den gældende frist for afgørelse om de foreløbige retsmidler, der er omhandlet i konventionens artikel 13, stk. 1. Det foreslås, at Fællesskabet ikke afgiver erklæring i medfør af protokollens artikel XXX, stk. 2, angående artikel X Konkurs (artikel XI og XII i protokollen) Flymaterielprotokollens artikel XI og XII vedrørende debitors insolvens finder kun anvendelse, når den kontraherende stat, hvori den jurisdiktion, der behandler hovedinsolvensspørgsmålet, befinder sig, afgiver en positiv erklæring med dette for øje i medfør af artikel XXX. I artikel XI fastlægges de nærmere vilkår for restitution af det flymateriel, der udgør kreditors sikkerhed, i tilfælde af debitors konkurs (variant A eller B). Det drejer sig om materielle retsregler, der gennem en tingslig ret skal beskytte kreditor mod eventuelle virkninger af debitors konkurs. Forordning nr. 1346/2000 fastlægger derimod reglerne for retternes kompetence, anerkendelse og fuldbyrdelse samt de lovvalgsregler, der finder anvendelse i tilfælde af insolvensbehandlinger indledt på Fællesskabets område. Forordningens artikel 5 fastlægger imidlertid, at indledningen af insolvensbehandlingen ikke berører en kreditors eller en tredjemands tingslige ret til fysiske eller immaterielle formuegenstande, løsøre eller fast ejendom, som tilhører skyldneren, og som på tidspunktet for insolvensbehandlingens indledning befinder sig på en anden medlemsstats område. Artiklen fastlægger en materiel international privatretlig regel, som direkte bestemmer, hvad der sker med tingslige rettigheder over fast ejendom, der befinder sig i en anden medlemsstat end den, hvor behandlingen indledes. I stedet for at henvise enten til lovgivningen på stedet for behandlingens indledning eller lovgivningen på stedet, hvor formuegenstanden befinder sig, for at afgøre, om genstande, der er omfattet af tingslige rettigheder tilhører konkursboets 4 5 Dom af 31. marts 1982 C.H.W. mod G.J.H. (Sag 25/81, Sml. 1982, s. 1189). Dom af 17. november 1998, Van Uden Maritime mod Kommanditgesellschaft in Firma Deco-Line m.fl. (sag C-391/95, Sml. 1998, s. I-7091). DA 4 DA\n6 aktiver, er det i forordningen direkte fastsat, at tingslige rettigheder over disse genstande ikke berøres af konkursproceduren. I forordningens betragtning 12 hedder det, at "hovedinsolvensbehandlingen har universel gyldighed og omfatter alle skyldnerens aktiver", uanset på hvilken medlemsstats område genstanden befinder sig, medmindre der indledes en territorial insolvensbehandling i henhold til forordningens artikel 3, stk. 2. Det følger heraf, at det er lovgivningen i den stat, hvor proceduren indledes, der i overensstemmelse med artikel 4 er bestemmende for, hvilke aktiver der indgår i konkursmassen for hovedinsolvensbehandlingen, og hvilke der skal udelukkes. Med hensyn til formuegenstande omfattet af tingslige rettigheder kræver forordningen hverken, at de medtages i konkursmassen for hovedinsolvensbehandlingen, eller at de udelukkes. Med artikel 5 kræves der blot overholdelse af tredjemands tingslige rettigheder over genstande på en anden medlemsstats område (en medlemsstat, som er en kontraherende stat i protokollen), end dér, hvor hovedinsolvensbehandlingen indledes. Selv om lovgivningen i indledningsstaten fastsætter, at samtlige formuegenstande indgår i aktiverne, bibeholder indehaveren af en tingslig ret derfor alle beføjelser i tilknytning til denne ret, navnlig muligheden for at sælge genstanden for at holde sig skadesløs. Artikel 5 i forordningen og artikel XI i protokollen har således til fælles, at en formuegenstand omfattet af en tingslig ret ikke falder ind under konkursmassen. Det følger af EF-Domstolens retspraksis i "AETR"-sagen 6, at Fællesskabet alene har kompetence til at forpligte sig eksternt på området og til i givet fald at afgøre, om der skal afgives en eventuel erklæring som omhandlet i artikel XXX, stk. 3, med henblik på at angive den valgte variant (A eller B) og den gældende frist i henhold til artikel XI. Kommissionen mener, at når den jurisdiktion, der behandler hovedinsolvensspørgsmålet, befinder sig i en medlemsstat, skal bestemmelserne i forordning nr. 1346/2000 af 29. maj 2000 om konkursprocedurer finde anvendelse i samtlige tilfælde i stedet for konventionen og protokollen. For at sikre dette mål og retssikkerheden på området anbefaler Kommissionen, at Fællesskabet ikke vælger hel eller delvis anvendelse af hverken den ene eller den anden variant i protokollens artikel XI. Dette synes at være den eneste løsning for at sikre en ensartet anvendelse af forordning nr. 1346/2000 i Fællesskabet, da det ikke synes berettiget at gøre en undtagelse for flymateriel. Det følger heraf, at Fællesskabet hverken afgiver erklæring i medfør af artikel XXX, stk. 3, angående protokollens artikel XI, eller erklæring i medfør af artikel XXX, stk. 1, angående artikel XII om bistand i tilfælde af konkurs, da denne artikel er knyttet til artikel XI Indregistreringsstedets kompetence For så vidt angår protokollens artikel XXI, synes en fravigelse af fællesskabsbestemmelserne som følge af denne nye kompetenceregel endvidere ikke ønskelig. Hvis debitor befinder sig i Fællesskabet i overensstemmelse med konventionens artikel 4, bør fællesskabsretten derfor finde ensartet anvendelse. Protokollens artikel XXX, stk. 5, giver de kontraherende stater mulighed for at erklære, at de ikke vil anvende artiklen. Det foreslås, at Fællesskabet erklærer, at det ikke vil anvende artiklen, hvilket sætter Fællesskabet i stand til at anvende bestemmelserne i forordning nr. 44/ Sag 22/70. DA 5 DA\n7 4. ERKLÆRINGER OMHANDLET I PROTOKOLLENS ARTIKEL VIII Da alle medlemsstaterne er bundet af Romkonventionen af 1980 om, hvilken lov der skal anvendes på kontraktlige forpligtelser, indtil de eventuelt bliver bundet af Europa- Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 593/2008 af 17. juni , foreslår Kommissionen, at de ikke afgiver erklæring i medfør af protokollens artikel XXX, stk. 1, om at ville anvende samme protokols artikel VIII om lovvalg. Under henvisning til det ovenfor anførte foreslår Kommissionen, at Rådet træffer nedenstående afgørelse om bemyndigelse til indgåelse af UNIDROIT-konventionen om international garantistillelse for mobilt udstyr og protokollen til nævnte konvention om specifikke forhold for flymateriel ved afgivelse af ovennævnte erklæringer, hvis ordlyd findes i bilag I og II. 7 EUT L 177 af , s. 6. DA 6 DA\n8 Ændret forslag til RÅDETS AFGØRELSE 2008/0162 (CNS) om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af konventionen om international garantistillelse for mobilt udstyr og protokollen til nævnte konvention om specifikke forhold for flymateriel, vedtaget samlet i Cape Town den 16. november 2001 RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 61, litra c), sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, og artikel 300, stk. 3, første afsnit, under henvisning til forslag fra Kommissionen 8, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet 9, og ud fra følgende betragtninger: (1) Det Europæiske Fællesskab ønsker at skabe et fælles retsområde baseret på princippet om gensidig anerkendelse af retsafgørelser. (2) Konventionen om international garantistillelse for mobilt udstyr (i det følgende benævnt "Cape Town-konventionen") og protokollen til nævnte konvention om specifikke forhold for flymateriel, (i det følgende benævnt "flymaterielprotokollen") vedtaget samlet i Cape Town den 16. november 2001, udgør et nyttigt bidrag til regulering internationalt på deres respektive områder. Det er derfor ønskeligt, at bestemmelserne i de to instrumenter, som vedrører områder henhørende under Fællesskabets enekompetence, bringes i anvendelse så snart som muligt. (3) Kommissionen har ført forhandlingerne om Cape Town-konventionen og flymaterielprotokollen på Fællesskabets vegne for de dele, som henhører under Fællesskabets enekompetence. (4) Organisationer for regional økonomisk integration, der har kompetence på visse af de områder, der reguleres af Cape Town-konventionen eller flymaterielprotokollen, kan tiltræde nævnte konvention og nævnte protokol efter deres ikrafttræden. (5) Nogle af de anliggender, der reguleres ved Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område 10, Rådets forordning (EF) nr EUT C,, s.. EUT C,, s.. EFT L 12 af , s. 1. Senest ændret ved DA 7 DA\n9 1346/2000 af 29. maj 2000 om konkurs 11 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 593/2008 af 17. juni 2008 om lovvalgsregler for kontraktlige forpligtelser (Rom I) 12, omhandles også i Cape Town-konventionen og flymaterielprotokollen. (6) Fællesskabet har enekompetence på visse af de områder, der er omhandlet i Cape Town-konventionen og i flymaterielprotokollen, hvorimod medlemsstaterne har kompetence på andre af de i de to instrumenter omhandlede områder. (7) Fællesskabet bør derfor tiltræde Cape Town-konventionen og flymaterielprotokollen. (8) Artikel 48 i Cape Town-konventionen og artikel XXVII i flymaterielprotokollen fastsætter, at organisationer for regional økonomisk integration skal afgive en erklæring om, for hvilke områder, der reguleres af konventionen eller protokollen, organisationens medlemsstater har overdraget kompetence til organisationen. Fællesskabet bør derfor afgive en sådan erklæring på tidspunktet for tiltrædelsen. (9) Konventionens artikel 55 giver de kontraherende stater mulighed for at erklære, at de enten helt eller delvis ikke vil anvende artikel 13 og 43. Fællesskabet bør på tidspunktet for tiltrædelsen af konventionen afgive en sådan erklæring. (10) Flymaterielprotokollens artikel X, XI, XII og XIII finder kun anvendelse, når den kontraherende stat har afgivet en positiv erklæring med dette for øje i medfør af protokollens artikel XXX. Fællesskabet bør på tidspunktet for tiltrædelsen af flymaterielprotokollen erklære, at det ikke agter at afgive nogen erklæring i medfør af artikel XXX, stk. 3. Medlemsstaternes kompetence, hvad angår materielle retsregler på konkursområdet, berøres ikke. (11) Anvendelsen af artikel VIII i flymaterielprotokollen vedrørende lovvalg afhænger ligeledes af en erklæring, som alle kontraherende stater kan afgive i medfør af artikel XXX, stk. 1. Fællesskabet bør på tidspunktet for tiltrædelsen erklære, at det ikke agter at anvende artikel VIII. (12) Det Forenede Kongerige forbliver bundet af Romkonventionen af 1980 om, hvilken lov der skal anvendes på kontraktlige forpligtelser 13, indtil det eventuelt bliver bundet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 593/2008. Det antages, at Det Forenede Kongerige, hvis det inden da tiltræder flymaterielprotokollen, på tidspunktet for tiltrædelsen vil afgive en erklæring i medfør af artikel XXX, stk. 1, som ikke påvirker anvendelsen af reglerne i nævnte forordning. (13) Det Forenede Kongerige og Irland bør deltage i vedtagelsen og anvendelsen af denne afgørelse. (14) I overensstemmelse med artikel 1 og 2 i protokollen vedrørende Danmarks stilling, der er knyttet til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne afgørelse og er ikke bundet eller omfattet af den EFT L 160 af , s. 1. Senest ændret ved EUT L 177 af , s. 6. EFT C 27 af , s. 34. DA 8 DA\n10 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 1. Konventionen om international garantistillelse for mobilt udstyr (i det følgende benævnt "Cape Town-konventionen") og protokollen til nævnte konvention om specifikke forhold for flymateriel (i det følgende benævnt "flymaterielprotokollen"), vedtaget samlet i Cape Town den 16. november 2001 godkendes herved på Det Europæiske Fællesskabs vegne. 2. Teksten til Cape Town-konventionen og flymaterielprotokollen er knyttet til denne afgørelse. 3. I denne afgørelse forstås ved "medlemsstat" alle medlemsstater med undtagelse af Danmark. Artikel 2 Formanden for Rådet bemyndiges herved til at udpege den person, der er beføjet til på Det Europæiske Fællesskabs vegne at deponere det instrument, der er omhandlet i artikel 47, stk. 4, i Cape Town-konventionen og i artikel XXVI, stk. 4, i flymaterielprotokollen. Artikel 3 1. Fællesskabet afgiver på tidspunktet for tiltrædelsen af Cape Town-konventionen den erklæring, der er angivet i punkt I i bilag I, og den erklæring, der er angivet i punkt I i bilag II. 2. Fællesskabet afgiver på tidspunktet for tiltrædelsen af flymaterielprotokollen den erklæring, der er angivet i punkt II i bilag I, og den erklæring, der er angivet i punkt II i bilag II. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand DA 9 DA\n11 BILAG I Generelle erklæringer om Fællesskabets kompetence, som Fællesskabet skal afgive på tidspunktet for tiltrædelsen af konventionen om international garantistillelse for mobilt udstyr ("Cape Town-konventionen") og protokollen om specifikke forhold for flymateriel ("flymaterielprotokollen), som blev vedtaget samlet i Cape Town den 16. november 2001 I. Erklæring i medfør af artikel 48, stk. 2, om Det Europæiske Fællesskabs kompetence, for så vidt angår de områder, der reguleres af Cape Town-konventionen, og for hvilke medlemsstaterne har overdraget kompetence til Fællesskabet 1. Cape Town-konventionens artikel 48 fastlægger, at konventionen kan tiltrædes af organisationer for regional økonomisk integration bestående af suveræne stater, når sådanne organisationer har kompetence på nogle af de områder, der reguleres af konventionen, forudsat at der afgives en erklæring som omhandlet i samme artikels stk. 2. Fællesskabet har vedtaget at tiltræde konventionen og afgiver således nævnte erklæring. 2. Det Europæiske Fællesskabs nuværende medlemsstater er Kongeriget Belgien, Republikken Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Kongeriget Danmark, Forbundsrepublikken Tyskland, Republikken Estland, Irland, Den Hellenske Republik, Kongeriget Spanien, Den Franske Republik, Den Italienske Republik, Republikken Cypern, Republikken Letland, Republikken Litauen, Storhertugdømmet Luxembourg, Republikken Ungarn, Republikken Malta, Kongeriget Nederlandene, Republikken Østrig, Republikken Polen, Den Portugisiske Republik, Rumænien, Republikken Slovenien, Den Slovakiske Republik, Republikken Finland, Kongeriget Sverige og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland. 3. Denne erklæring gælder dog ikke for Kongeriget Danmark, jf. artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet til traktaterne. 4. Denne erklæring gælder ikke for de af medlemsstaternes områder, hvor traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab ikke finder anvendelse, og berører ikke foranstaltninger eller beslutninger, som medlemsstaterne vedtager i henhold til Cape Townkonventionen på disse områders vegne eller i deres interesse. 5. Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater har overdraget kompetence til Fællesskabet, for så vidt angår anliggender, der berører Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område 14, Rådets forordning (EF) nr. 1346/2000 af 29. maj 2000 om konkurs 15 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 593/2008 af 17. juni 2008 om lovvalgsregler for kontraktlige forpligtelser (Rom I) Fællesskabet afgiver på tidspunktet for tiltrædelsen af Cape Town-konventionen ingen af de erklæringer, som tillades i henhold til de i konventionens artikel 56 omhandlede artikler. Medlemsstaterne bevarer deres kompetence vedrørende de materielle retsregler på konkursområdet EFT L 12 af , s. 1. Senest ændret ved EFT L 160 af , s. 1. Senest ændret ved EUT L 177 af , s. 6. DA 10 DA\n12 7. Udøvelsen af kompetence, som medlemsstaterne har overdraget til Fællesskabet i medfør af traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, er i sagens natur i stadig udvikling. Inden for traktatens rammer kan de kompetente institutioner træffe afgørelse om rækkevidden af Fællesskabets kompetence. Fællesskabet forbeholder sig således ret til at ændre denne erklæring i overensstemmelse hermed, uden at det udgør en forudsætning for udøvelsen af Fællesskabets kompetence for så vidt angår de emner, der reguleres af Cape Town-konventionen. II. Erklæring i medfør af artikel XXVII, stk. 2, om Det Europæiske Fællesskabs kompetence, for så vidt angår de områder, der reguleres af flymaterielprotokollen, og for hvilke medlemsstaterne har overdraget kompetence til Fællesskabet 1. Flymaterielprotokollens artikel XXVII fastlægger, at protokollen kan tiltrædes af organisationer for regional økonomisk integration bestående af suveræne stater, når sådanne organisationer har kompetence på nogle af de områder, der reguleres af protokollen, forudsat at der afgives en erklæring som omhandlet i samme artikels stk. 2. Fællesskabet har vedtaget at tiltræde flymaterielprotokollen og afgiver således nævnte erklæring. 2. Det Europæiske Fællesskabs nuværende medlemsstater er Kongeriget Belgien, Republikken Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Kongeriget Danmark, Forbundsrepublikken Tyskland, Republikken Estland, Irland, Den Hellenske Republik, Kongeriget Spanien, Den Franske Republik, Den Italienske Republik, Republikken Cypern, Republikken Letland, Republikken Litauen, Storhertugdømmet Luxembourg, Republikken Ungarn, Republikken Malta, Kongeriget Nederlandene, Republikken Østrig, Republikken Polen, Den Portugisiske Republik, Rumænien, Republikken Slovenien, Den Slovakiske Republik, Republikken Finland, Kongeriget Sverige og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland. 3. Denne erklæring gælder dog ikke for Kongeriget Danmark, jf. artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet til traktaterne. 4. Denne erklæring gælder ikke for de af medlemsstaternes områder, hvor traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab ikke finder anvendelse, og berører ikke foranstaltninger eller beslutninger, som medlemsstaterne vedtager i henhold til flymaterielprotokollen på disse områders vegne eller i deres interesse. 5. Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater har overdraget kompetence til Fællesskabet, for så vidt angår anliggender, der berører Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område 17, Rådets forordning (EF) nr. 1346/2000 af 29. maj 2000 om konkurs 18 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 593/2008 af 17. juni 2008 om lovvalgsregler for kontraktlige forpligtelser (Rom I) Fællesskabet afgiver på tidspunktet for tiltrædelsen af flymaterielprotokollen ingen erklæring i medfør af artikel XXX, stk. 1, om, at det vil anvende artikel VIII, ej heller vil det afgive nogen af de erklæringer, som tillades i henhold til artikel XXX, stk. 3. Medlemsstaterne bevarer deres kompetence vedrørende de materielle retsregler på konkursområdet EFT L 12 af , s. 1. Senest ændret ved EFT L 160 af , s. 1. Senest ændret ved EUT L 177 af , s. 6. DA 11 DA\n13 7. Udøvelsen af kompetence, som medlemsstaterne har overdraget til Fællesskabet i medfør af traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, er i sagens natur i stadig udvikling. Inden for traktatens rammer kan de kompetente institutioner træffe afgørelse om rækkevidden af Fællesskabets kompetence. Fællesskabet forbeholder sig således ret til at ændre denne erklæring i overensstemmelse hermed, uden at det udgør en forudsætning for udøvelsen af Fællesskabets kompetence for så vidt angår de emner, der reguleres af flymaterielprotokollen. DA 12 DA\n14 BILAG II Fællesskabets og medlemsstaternes erklæringer på tidspunktet for tiltrædelsen af Cape Town-konventionen og flymaterielprotokollen vedrørende visse af konventionens og protokollens bestemmelser og foranstaltninger I. Erklæring fra Fællesskabet i medfør af Cape Town-konventionens artikel 55 Medlemsstaterne er bundet af Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område 20, hvorfor de i medfør af Cape Town-konventionens artikel 55 i tilfælde, hvor debitor har sin bopæl på en EF-medlemsstats område, kun vil anvende Cape Town-konventionens artikel 13 og 43 vedrørende afgørelser om foreløbige retsmidler i overensstemmelse med artikel 31 i forordning nr. 44/2001 som fortolket af De Europæiske Fællesskabers Domstol inden for rammerne af Bruxelleskonventionen af 27. september (artikel 24). II. Erklæring fra Fællesskabet i medfør af flymaterielprotokollens artikel XXX I overensstemmelse med protokollens artikel XXX, stk. 5, vil bestemmelserne i protokollens artikel XXI ikke blive anvendt i Fællesskabet, og Rådets forordning nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område 22 finder anvendelse på området, for så vidt angår de medlemsstater, der er bundet af nævnte forordning eller enhver anden aftale, der har til formål at udbrede virkningerne heraf EFT L 12 af , s. 1. Senest ændret ved EFT C 27 af , s. 1. EFT L 12 af , s. 1. Senest ændret ved DA 13 DA\nEUROPA- KOMMISSIONEN Bruxelles, den 11.6.2013 COM(2013) 349 final 2013/0184 (NLE) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om på vegne af Den Europæiske Union at godkende Luxembourgprotokollen om specifikke forhold\nEUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 26.9.2012 COM(2012) 550 final 2012/0262 (NLE) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om bemyndigelse af de medlemsstater, som er kontraherende parter i Wienkonventionen af 21.


Eksperter: Socialtilsyn fulgte ikke ordentligt op på kritisable forhold for sårbare unge | Indland | DR\nEksperter: Socialtilsyn fulgte ikke ordentligt op på kritisable forhold for sårbare unge\nSocialtilsyn Nord fulgte ifølge eksperter ikke tilstrækkeligt op på kritik af opholdssted\nSocialtilsyn Nord har ifølge eksperter ikke sikret sig tilstrækkeligt, at der er blevet rettet op på kritisable forhold, tilsynet selv konstaterede i slutningen af 2017 (Foto: Birger Lund © DR Nyheder)\nEmil Eusebius Olhoff-Jakobsen og Astrid Fischer\nFlere eksperter kritiserer nu Socialtilsyn Nord for ikke tilstrækkeligt at sikre sig, at der blev rettet op på flere alvorlige forhold for børn og unge på det private opholdssted Gården i Fjerritslev i Nordjylland, som tilsynet selv kritiserede i slutningen af 2017.\n- Så kan vi lige så godt lade være med at have et tilsyn. Hvis ikke de løfter den opgave, så vælter korthuset jo, siger juridisk ekspert på børneområdet Bente Adolphsen, der er juridisk konsulent i socialret.\nHun mener, at Socialtilsyn Nord har ladet stille sig for let tilfreds med løfter fra et opholdssted, det selv har rettet skarp kritik imod for bevidst at modarbejde tilsynet.\n- Det ser ud som om, at tilsynet egentligt bare får nogle svar. 'Nu gør vi sådan' Og så tager det for gode varer, siger Bente Adolphsen.\nManglende forebyggelse af overgreb og vold\nI oktober og november 2017 gennemførte Socialtilsyn Nord et anmeldt og to uanmeldte tilsynsbesøg på Gården.\nHer konstaterede tilsynet blandt andet, at opholdsstedet ikke i tilstrækkelig grad var i stand til at forebygge vold og seksuelle overgreb mellem de anbragte børn.\n- I denne vurdering er lagt særlig vægt på, at tilbuddets medarbejdere ikke har det fornødne kendskab til krænkerproblematikker og hvilke karateristika disse unge har\nSocialtilsyn Nords tilsynsrapport, 22. december 2017\nTilsynet lagde også vægt på oplysninger om, at unge bliver efterladt uden opsyn blandt andre unge med krænkeradfærd.\nSamtidig vurderede Socialtilsyn Nord også, at personalet på opholdsstedet ikke besad de nødvendige socialfaglige kompetencer til at tage sig af den brede blanding af børn, som opholdsstedet er godkendt til:\nGården er udover at være godkendt til at passe på unge, som har seksuelt krænkende adfærd, også godkendt til kriminelle unge, unge med et stofmisbrug og unge der lider af angst.\nAlle i alderen 12-23 år.\nIfølge tilsynet havde de ansatte på opholdsstedet heller ikke de nødvendige kompetencer til at tage sig af den unge mand, der nu er sigtet for at have begået et drab på en købmand i Suldrup.\nEndelig har Socialtilsynet kritiseret, at opholdsstedet bevidst fjernede unge fra Gården for at forhindre, at tilsynet kunne tale med dem ved et tilsynsbesøg.\nSom konsekvens varslede tilsynet i slutningen af november 2017 fem påbud over for Gården. Samtidig varslede tilsynet også, at det ville fjerne opholdsstedets godkendelse til at passe på unge med seksuelt krænkende adfærd.\nMen blot to måneder efter - i slutningen af januar 2018 - havde tilsynet trukket alle varslede påbud tilbage. Ifølge tilsynet fordi Gården redegjorde tilstrækkeligt for, hvordan de ville rette op på forholdene.\nBedre Psykiatri: Opholdssted kan ikke både behandle angst, stofmisbrug og seksuel krænkeradfærd på samme sted\nMen flere eksperter, der har gennemgået sagen for DR, undrer sig over, at tilsynet så hurtigt trak sine varslede påbud tilbage.\n- Det er noget af det, der undrer mig allermest i denne her sag. At tilsynet så let trækker det tilbage igen, bare bakker ud og lægger sig ned og siger, nej, der var alligevel ikke noget, siger Christine Hemme, lektor ved VIA University College og ekspert i udsatte og anbragte børn.\n- Det er Socialtilsynets vurdering, at den samlede personalegruppe ikke i tilstrækkelig grad besidder faglige kompetencer, der modsvarer den aktuelle og godkendte målgruppes behov\nChristine Hemme vurderer ikke, at tilsynet reelt sikrede, at opholdsstedet rettede op på forholdene. Hun mener derimod, tilsynet burde have sat opholdsstedet under skærpet tilsyn.\nTilsyn: Vi har fulgt op\nSocialtilsyn Nord har ikke ønsket at lade sig interviewe af DR, men skriver i en mail, at tilsynet løbende har reageret på de problematiske forhold, de har fået kendskab på Gården, blandt andet ved at være på tilsynsbesøg fem gange i 2017.\nTilsynet skriver også, at tilsynet ifølge reglerne er nødt til at afblæse et varslet påbud, når et opholdssted konkret har redegjort for, hvordan det vil rette op på bekymrende forhold.\nAf Socialtilsyn Nords korrespondance med Gården fremgår det, at Gården blandt andet lovede tilsynet at ville ansætte en intern psykolog og at personalet i december 2017 havde haft en kursusdag hos et rådgivningstilbud under Aalborg Kommune med fokus på børn og unge med seksuelt bekymrende og krænkende adfærd.\nDet ændrer dog ikke på juridisk konsulent i socialret Bente Adolphsens opfattelse af, at tilsynet burde have gjort langt mere for at sikre sig, at opholdsstedet rettede op.\n- Det bliver det jo en tro på, at Gården vil gøre, hvad de siger. Når det så parres med, at vi har konkrete episoder, hvor man ikke helt kan stole på ledelsen på stedet, så kalder det - efter min opfattelse - på en helt anden tung og kvalitetsmæssig opfølgning, end tilsynet laver\nBente Adolphsen, juridisk konsulent i socialret\nSocialtilsyn Nord oplyser, at de i februar 2018 var på tilsynsbesøg på Gården og efterfølgende gik i gang med at udarbejde en tilsynsrapport. Rapporten blev dog aldrig færdig, da Gården og de øvrige opholdssteder under Hjorthøjgård-koncernen skiftede adresse for deres hovedsæde og dermed blev Socialtilsyn Østs opgave.\nOpholdsstedet Gården har afvist at deltage i interview, men skriver på sin hjemmeside, at Socialtilsynet ikke har underlagt opholdsstedet påbud og skærpet tilsyn og at Gården derfor lever op til kravene.\nGården afviser samtidig at have modarbejdet Socialtilsynets arbejde. De kalder episoden, hvor de unge ikke var tilstede, for en “kommunikationsbrist”.\nOpholdsstedet har i et høringssvar til Socialtilsynet oplyst, at den unge mand, der nu er sigtet for at begå et drab, har haft de folk omkring ham, som "kendte ham bedst" og med "kompetencer fra praktisk erfaring".


Referat fra generalforsamling 22.marts PDF\nDownload "Referat fra generalforsamling 22.marts 2013"\n1 Formand Torben Lapp bød velkommen, og foreslog Per Zeuthen som dirigent. 1. Valg af dirigent. Per Zeuthen blev valgt med akklamation. 2. Beretninger Formandens beretning (Torben Lapp) Bådene Vi har modtaget yderligere 2 optimistjoller samt købt en spritny Wayfarer i stedet for en af de gamle. Der er godt gang i brugen af bådene om tirsdagen. Specielt har der været rift om at komme ud at sejle yngling. Vi gik sidste år over til at undlade at forsikre vores ældre både, dvs. vi kun har forsikret de nye optimister, Zoom8 jollerne, den nye Wayfarer og Rubberduck. Til gengæld hensætter vi det sparede beløb til at dække eventuelle uheld. I år har vi ikke haft brug for at trække på hensættelserne. Huset og andre klubfaciliteter Der har ikke været de store ændringer på klubbens faciliteter. De senere års nyskabelser: træterrasse, walk-in skab, video-udstyr, gas-grill har alle været flittigt brugt. Der har været afholdt en årlig arbejdsdag hvor der er blevet lavet nogle mindre forbedring/ændringer. Aktiviteter Vi har haft en fin sejlsæson hvor vi igen i år ikke har haft de store vandpestproblemer. Dog var der i eftersommeren lidt generende bund-begroning man kunne blive bremset i, men ikke noget der alvorligt hindrede vores udfoldelsesmuligheder. Vi har fortsat traditionen med en standerhejsning hvor der holdes åbent hus med pølser og øl. Vi har afholdt det traditionelle klubmesterskab. Vi har afholdt et musikalsk arrangement: Musik på broen i august. Arrangementet ligger udenfor hvad sejlklubben normalt beskæftiger sig med, men da der har været interessere for at vise hvad vores smukke bro også kan bruges til har en flok engagerede sejlklubmedlemmer afholdt dette arrangement med succes. Vi planlægger et tilsvarende arrangement i år formentlig i samarbejde med roklubben Afslutningsfest i Roklubbens lokale i år i festtøj! Af vinteraktiviteter kan nævnes: Videoaftener, Duelighedsbevis studiekreds, planlagt inspirationsaften med Peter Wolsing. Generelt Medlemstallet er nogenlunde stabilt, og næsten alle bådpladser i vand og på land er afsat. Vi har længe haft et ønske om modernisering af klubbens administrative system. Vi valgte derfor at overgå til et økonomistyringssystem, Foreningspakken, som Dansk Sejlunion formidlede. Desværre stoppede aftalen med Foreningspakken, og et nyt system Klubmodul, blev lanceret. Det vil indebære nogle administrative fordele når det først er kørt ind. Vi sejler på Furesøen Hjemmeside: Side 1 af 5\n2 Formandens beretning blev godkendt uden kommentarer. Optileders beretning (Helene Drud Madsen) Sæsonen startede i januar med teoriundervisning en gang om ugen frem til sæsonstart. Sejlerne var igennem mange vigtige emner, såsom sejlkurser, vigeregler, 1. hjælp, sikkerhed med mere og var velforberedte til den nye sæson startede. I marts måned havde vi besøg af en konsulent fra Dansk Sejlunion, som roste os for det stykke arbejde vi gør med sejlerne i klubben og samtidig kom han med nye ideer til hvordan vi kan gøre det endnu bedre i fremtiden. Han var blandt andet imponeret over, at kun 2 af i alt 15 nystartede sejlere fra 2011 havde valgt at stoppe, da vi gik i gang med den nye sæson i Sæsonen startede traditionen tro med standerhejsning. Her fik vi døbt de 2 sidste optimistjoller, der blev leveret i løbet af foråret. I løbet af sæsonen har det været en udfordring af få plads til nye sejlere på mandagsholdet, da det har været svært at flytte sejlerne fra mandagsholdet til tirsdagsholdet. Dels går mange sejlere til andre sportsgrene som det skal passe sammen med og dels er der det sociale aspekt med ikke at skille sejlere ad som ofte hænger sammen i små grupper. Det har betydet, at det har været nødvendigt, at lade nybegyndere starte på tirsdagsholdet; som egentlig er for de øvede sejlere, men jeg synes trænerne har klaret udfordringen flot. Den første uge af sommerferien var der traditionen tro sejlerlejr i Herslev. Som altid var det en lejr præget af godt vejr, gode kammeratskaber og masser af sejlads i forskellige former. Igen i år var lejren præget af en god opbakning fra forældrene i BS. I en uge af ferien havde vi sommerferieaktivitet arrangeret af Rudersdal Kommune. Her deltog igen 12 børn der havde en forrygende uge med sejlads, badning og hygge. Enkelte af børnene har efterfølgende valgt at melde sig ind i klubben og fortsætte med at sejle. Til klubmesterskaberne havde 12 sejlere valgt at tilmelde sig. Desværre for flere af dem blæste det lige i overkanten, men de fleste kom på vandet og fik sig en på opleveren. For nogle var det fantastisk at sejle i blæsevejr, mens det for andre var grænseoverskridende men meget lærerigt. I B-rækken vandt Julius, mens Sander blev klubmester for C-sejlerne. I løbet af sæsonen er der enkelte sejlere der har deltaget i udenbys stævner. De har udtrykt, at det var sjovt og der er potentiale for, at flere vil deltage i den kommende sæson. I efteråret tog vi i svømmehallen for at tjekke op på svømmefærdighederne og vedligeholde de sociale relationer. Udfordringen i den kommende sæson bliver, at få plads til alle de nye sejlere der allerede har meldt sig, men bare rolig, vi skal nok få det hele til at gå op i en højere enhed. I den kommende sæson har Henrik Hamann sagt ja til at stå få at holde flåden af joller flydende. Jeg ser frem til samarbejdet på dette punkt. Ingen kommentarer. Godkendt. Seniorleders beretning (Ken Mayer) Selvom der har været varierende antal fremmødte medlemmer, har der i gennemsnit været 12 medlemmer, som er mødt op til tirsdagstræning hver gang. Vi sejler på Furesøen Hjemmeside: Side 2 af 5\n3 Som noget nyt blev der i træningsprogrammet indført kapsejlads, som blev afholdt med stor succes og også har medvirket til større interesse. Dog blev der så ikke lavet kæntringsøvelser (kun ufrivillige), da der ikke var så mange deltagende medlemmer om sommeren og forholdene ikke altid var til det på andre tidspunkter. 4 medlemmer bestod denne sæson Jolleprøven. Til Torsdagsmatch'ene deltog begge Ynglinge flittigt og sæsonen endte da også med en fin 2. plads til BISK i Ynglinge-klassen. Desuden deltog vi også i DM for Ynglinge på Furesøen, hvor vi endte på en 12. og 15. plads ud af 17 deltagere. Søndagssejladserne livede mere op, efter Ken indførte brug af den åbne Doodle-kalender, hvor folk kan se om nogen kom og hvem der så ville dukke op. I løbet af vinteren har der været to spændende sejlfilmaftener og her til foråret 2013 er en studiegruppe i Duelighedsteori startet op. Vi glæder os til at sejle i den nye Wayfarer. Sponsorudvalget (Peter Person, Peter Suhr) Sponsorudvalget har i 2012 koncentreret indsatsen om de to projekter Opti 2010 og Projekt Wayfarer. Projekt Opti 2010 Klubbens projekt til udskiftning af flåden af optimistjoller - Opti blev afsluttet i marts måned, ved levering af de sidste 2 af de i alt 10 nye joller der også var projektets målsætning. Projektet blev iværksat i begyndelsen af 2009, og der blev i perioden frem til projektets afslutning indsamlet i alt Kr fra følgende eksterne bidragsydere. - Tuborgfondet - Johannes Fogs Fond, 2 gange - Onside Sport Aid - Frimodt-Heineke Fonden, 2 gange - Nordea Fonden, 2 gange - Folkeoplysningsudvalget i Rudersdal Kommune - Bidrag indsamlede i forbindelse med standerhejsninger i klubben i 2009, 2010 og I tillæg var der i perioden indtægter fra salg af gamle joller på Kr således, at der blev i alt Kr til rådighed for projektet. Projektregnskabet udviste et mindre overskud, der kunne overføres til klubbens og sponsorudvalgets næste projekt - Projekt Wayfarer. Projekt Wayfarer Målsætningen for dette projekt er, i løbet af en årrække, at udskifte de 4, over 40 år gamle, Wayfarer joller klubben har. Denne bådtype er den til formålet mest velegnede, og mest benyttede, i den flåde af forskellige større joller og kølbåde, som klubbens sejlerskole råder over. Indtil udgangen af året blev der indsamlet i alt Kr fra følgende eksterne bidragsydere: - Folkeoplysningsudvalget i Rudersdal Kommune Vi sejler på Furesøen Hjemmeside: Side 3 af 5\n4 - Johannes Fogs Fond - Nordea Fonden - Bidrag indsamlet i forbindelse med standerhejsning i klubben i Desuden blev et mindre beløb overført fra det tidligere projekt Opti Disse bidrag, sammen med indtægt fra salg af en af de gamle joller, har gjort det muligt, at anskaffe den første nye Wayfarer Mk IV jolle der blev leveret i efteråret. Denne nye jolle vil blive døbt, og taget i brug, i forbindelse med klubbens standerhejsning i april Forelæggelse og godkendelse af regnskab for 2012 Mads Ebdrup fremlagde det reviderede og udsendte regnskab, som blev godkendt. Regnskabet kan findes på hjemmesiden, 4. Fastlæggelse af budget, kontingenter og indskud for 2013 Det foreslåede budget, som antager uændrede satser for kontingenter og bådpladsleje blev godkendt. Beregningen af familierabatten ændres fra at give 20 % i rabat til alle familiemedlemmer til at give 40 % rabat til efterfølgende medlemmer. 5. Indkomne forslag A. Internetadgang i klublokalet (Forslag fra Peter Sejr). Baseret på en anslået pris på kr/år blev det besluttet at bede bestyrelsen etablere internetadgang. B. Etablering af pælefortøjning (Forslag fra Peter Sejr) Der er bred enighed om, at det vil være attraktivt at have pælefortøjning i stedet for bøjer. Bestyrelsen har tidligere indhentet tilbud på arbejdet, og fået priser på hhv. DKK og DKK , afhængig af pæletype. En pris på det niveau er for høj, men hvis der kan findes et billigere alternativ, eventuelt en gør-det-selv model, skal ideen forfølges. C. Offentliggørelse af bestyrelsesreferater (Forslag fra Peter Sejr) Bestyrelsen opfordres til aktivt at holde medlemmerne bedre orienteret om aktuelle emner og relevante oplysninger, både via den nye hjemmeside og via opslag, men referaterne opfattes fortsat som interne papirer, der ikke nødvendigvis gøres offentligt tilgængelige. 6. Valg af formand og bestyrelsesmedlemmer Formand Torben Lapp havde indvilget i at tage en tørn mere, og blev til forsamlingens store tilfredshed genvalgt som formand. Bestyrelsesmedlemmer Peter Person og Ken Mayer blev genvalgt / valgt som bestyrelsesmedlemmer. Bestyrelsessuppleanter Følgende blev foreslået og valgt som bestyrelsessuppleanter: Jørgen Munch-Andersen, Peter Koch Jensen, Lars Lyngeled, Jan Kjellerup, Henrik Hamann Udtrådte bestyrelsessuppleanter: Peter Brandt, Morten Bartholdy Tak for indsatsen! Vi sejler på Furesøen Hjemmeside: Side 4 af 5\n5 Samlet bestyrelse Den samlede, nye bestyrelse inkl. suppleanter og særligt udpegede udgøres fremover af: Torben Lapp (formand) Peter Person (bestyrelsesmedlem, havnefoged) Ken Mayer (bestyrelsesmedlem, seniorleder, webmaster) Peter Suhr (bestyrelsesmedlem) Mads Ebdrup (bestyrelsesmedlem, kasserer) Helene Drud Madsen (optileder) Jørgen Munch Andersen (suppleant) Peter Koch Jensen (suppleant, kapsejladsleder) Lars Lyngeled (suppleant) Jan Kjellerup (suppleant) Henrik Hamann (suppleant, bådformand for optimisterne) 7. Valg af revisorer Arne H Jensen (genvalg), Per Zeuthen (nyvalg) Afgående revisor Børge Fuglsang takkes for indsatsen. 8. Eventuelt Intet til eventuelt. Dirigenten og Formanden afsluttede den ordinære generalforsamling med at takke hinanden og forsamlingen for god stemning og godt arbejde i det forgangne år. Årets tema Efter generalforsamlingen formelt var afsluttet gennemgik Ken Mayer det nye design af hjemmesiden herunder de nye tiltag som diskussionsforum, medlemsfordele, automatisk betaling af kontingent / bådpladsleje mv. Eksisterende medlemmer gøres opmærksom på, at det er vigtigt at få sig registreret og betalt i det nye system inden midten af april, idet vi derefter slår opkrævning af oprettelsesgebyr til. Vi sejler på Furesøen Hjemmeside: Side 5 af 5\nReferat af Generalforsamling 31. marts 2016 Deltagere: Bestyrelsen og 9 medlemmer 1) Peter Suhr blev valgt som dirigent. 2) Beretning ved formanden, optileder, seniorleder og sponsorudvalg (vedhæftet)


Læsning 2 min Visninger 110\nHvad man skal spille BonoLoto igennem?\nKøb af billetter for at deltage i UK Lotto\nImponerende pengebeløb trækkes i russiske lotterier. Rangering af de største gevinster i de senere år:\n506 millioner rubler (den største præmie i Ruslands historie) - vandt jackpotten på "Russian Lotto" 2017 en beboer i Voronezh-regionen.\n364 millioner om foråret 2017 af året blev vundet af en beboer i Sochi i Gosloto 6 af 45 ". Billetprisen 700 rubler.\n358 millioner - superpræmien gik til 2016 år bosiddende i Novosibirsk, deltog kun i tre udgaver. Tegningen blev også holdt af Gosloto 6 af 45 ".\n300 millioner - ind 2017 år vundet af en anden beboer i Novosibirsk i "Gosloto 4 af 20 ", købe en almindelig billet til 100 rubler.\n202 millioner rubler - jackpotens størrelse, som en beboer i Nizhny Novgorod modtog i 2014 år i oplag af "Gosloto".\nBorgere i Den Russiske Føderation og nabolande kan kun deltage i BonoLoto-lotteriet gennem en mellemmand. En af de mest pålidelige tjenester i dette tilfælde er LottoAgent. Med sin hjælp kan russere deltage i andre populære udenlandske lodtrækninger..\nForhandlers websted har en brugervenlig grænseflade. Du kan nemt købe en lotteri på den, derefter kontrollerer du resultaterne af lodtrækningen på din personlige konto, overførsel af gevinster. Takket være denne service, alle købte billetter er ét sted, derfor vil det være ret praktisk at kontrollere udsendelser.\nFordelen ved at deltage i lotteriet på denne måde er, at, at der ikke er nogen provision på stedet, inklusive skjult. Tjenesten har absolut gennemsigtige betingelser. Alle yderligere betalinger er allerede inkluderet i den endelige billetpris. For nemheds skyld er der en russisk teknisk support døgnet rundt - du kan stille dine spørgsmål når som helst på dagen.\nDeltagelse i lotterier i andre lande fungerer ikke uden formidlere. Selvom det lykkes dig at købe en billet, det bliver svært at få en præmie. En af de pålidelige forhandlere er Lotto Agent.\nWebstedsmedarbejdere leverer en scannet kopi af billetten, sporer resultaterne af lodtrækningen, så overføres pengene til saldoen i tilfælde af at vinde. At kræve din UK Lotto-billet, nødvendig:\ntilmeld dig på Lotto Agent-webstedet, udfyld et spørgeskema;\nbeslutte antallet af købte billetter, vælg numre på dem;\nvælg antallet af kørsler;\nEfter disse trin vises billetter på din personlige konto.\nStem derhjemme, spil lotteriet og vask dine hænder efter proceduren: hvordan man sikrer afstemningen om forfatningen?


CookieCrumble: Mød Rikke !!!!\nMød Rikke !!!!\n- den mest betænksomme, kærlige og gavmilde person til dato\nFor da jeg for ganske kort tid siden kom hjem fra seminariet, så stod denne smukke anretning ude foran hoveddøren. Jeg er stadig helt fuldstændig paf og rørt helt inde i hjertet, men hvis jeg nu lige samler mig lidt, så kan jeg fortælle jer, at den søde søde og ekstremt betænksomme Rikke, har sendt mig denne smukke smukket buket. Ikke nok med buketten, nej nej - bagved stod der nemlig også en fin pose kaffe med tilhørende kort. OG JA, der er da tænkt over det - for kortet er intet mindre end coustommade med et billede af Chillum udenpå :)\nRikke mente simpelthen, at jeg fortjente en buket fordi vi har været en del igennem på det sidste. Her tænkes selvfølgelig på den kære hundebimse, som Rikke har fulgt i både med og modvind her fra bloggen og været meget sød til at skrive opmuntrende og tankefulde kommentarer.\nIiih Rikke altså - jeg ved slet ikke hvordan jeg skal takke dig, for det her er virkelig virkelig sødt og betænksomt gjort - jeg er meget rørt og glad på samme tid. TUSIND MANGE GANGE TAK!!! Sikke en sød og kærlig tanke altså - iiiih hvor er jeg glad :) TAK TAK TAK RIKKE :)\nDu er og bliver et dejligt, varmt, kærligt og betænksomt menneske og jeg håber jeg en dag kan gengælde denne smukke smukke gestus! Ps. jeg har sendt dig en mail ;)\nIndsendt af Kristine (CookieCrumble) kl. 14.26\nEtiketter: Bloggen, Hverdag\nBRUUN by BRUUN torsdag, 02 februar, 2012\nÅh, hvor er det dog fantastisk med sådanne mennesker ;-)\nKristine (CookieCrumble) torsdag, 02 februar, 2012\nJa er det ikke bare vildt? :) iiih så glad jeg er - og sikke en overraskelse altså :)\nLene's kage-design torsdag, 02 februar, 2012\nSikke en lækker overraskelse :)\nJa, det er SÅ fantastisk sødt gjort!!!\nPille torsdag, 02 februar, 2012\nDet var så lidt Kristine :-) Selvom jeg ikke har mødt dig endnu, så syntes jeg du fortjente det.. Jeg har jo netop fulgt jeres kamp med bimses sygdom, og når det nu er ens egen race det går ud over, så gør det altså bare ekstra ondt i hjertet.. Nu kan jeg jo ikke bare lige komme forbi, så syntes det mindste jeg kunne gøre var at sende en buket og lidt godt til ganen :-) Bliver da helt rørt over at læse dette indlæg.. Jeg vil fluks smutte ind og tjekke min mail :-)\nDet var bare overhovedet ikke så lidt - det var alt alt for meget Rike :) Og ja, du har fulgt vores kampe og bakket os op, og hvor har det været nødvendigt :) Ahmen det var simpelthen såååå sød en tanke, og virkelig virkelig fint gjort - jeg er vanvittig glad (og rørt). endnu en gang mange mange tak Rikke ! Du har lige gjort en meget meget kold dag utrolig varm !!!!\nEt hundekys fra bimsen skulle forresten gives videre og hun har tilmed godkendt blomsterne - de dufter skønt :)\nPuha, nu er det mig der sidder og bliver rørt.. Har lige læst din mail, og nu sidder jeg med tårer i øjnene.. Er glad for det hele vakte glæde , det er jo derfor det er sendt til dig:-)\nDu kan tro det vakte glæde og meget mere til :) Tak Rikke!\nMit element torsdag, 02 februar, 2012\nÆgte medmenneskelighed! Det varmer at læse at mennesker, som ikke har mødt hinanden i den virkelige verden, kan være rare (og givende!) mod hinanden..der burde komme et indslag i Nyhederne om dette, for efterhånden er det fortvivlende og pinligt at høre at nogle i DK stikker folk ned med kniv, overfalder ældre i deres eget hjem og ja; listen er desværre lang....\nTrak på smilebåndet da jeg læste indlægget. Flot gestus!\nKram til jer på bloggen fra;\nJa det er simpelthen så fantastisk, for som du selv siger, så er der alt for mange mennesker der går rundt derude og er dumme ved hinanden. Man bør sætte mere pris på de små ting i livet, og være bedre til at vise folk ganske alm. høflighed og venlighed. Det behøver jo netop ikke være noget vildt, men bare en lille ting i hverdagen gør bare livet bedre for begge parter.\nDenne gestus fra Rikke var dog en af de større af slagsen, og de varmer jo altid endnu mere :) iiih altså - dejligt at vide, at der er mange flere kærlige og betænksomme mennesker til midt i al elendigheden, både som man kender og dem man ikke kender :)\nMarie Rytter torsdag, 02 februar, 2012\nNej hvor var det bare sødt gjort! Har du hørt om konceptet "Fucking Flink". De ville ELSKE denne historie :) Jeg sidder med en lille tåre i øjenkrogen over venligheden. Var der nogen, der sagde gravid?\nJamen det er heeeelt vildt jo!!!! Nej, det koncept har jeg ikker hørt om før, men det kan da være de skal have historien :)\nJa, jeg må altså også tilstå, at jeg blev noget ramt da jeg læste kortet :) for ikke at sige meget... iiih for pokker, man skulle da også tro jeg var gravid så ;) haha!!!\nPiskeriset torsdag, 02 februar, 2012\nHvor er det FEDT! Simpelthen så betænksomt - I love it :-)\nJa, det er altså virkelig virkelig betænksomt! Hun burde få en pris for månedens mest betænksomme og kærlige person :)\nC'est La Vie By G. søndag, 05 februar, 2012\nHvor sødt af Pille! Der er bare ikke noget bedre end de der små uventede overraskelser :)\nKristine (CookieCrumble) søndag, 05 februar, 2012\nJa netop - og nej, det er de små og uventede ting der glæder mest :)


04.11.2017 • sex med naboen sex massage nordjylland\nGratis annoncer for sex, massage Boligformand holder fast efter massiv Erotiske historier og noveller der handler Danmarks st rste annonceside med daglige opdaterede escort-, massage - og sexannoncer. Find hurtigt og nemt din n ste massage - eller escortpige. Kritikken er haglet ned over formanden for Boligforeningen af 1944. Nordjylland, fordi bestyrelsen i enighed har besluttet at forbyde trampoliner i foreningens lejem. Indeholder historier om for ldre, v rger En uforglemmelig aften Dit sted p nettet med erotiske historier. Vi udgiver historier hver dag. Alle sex noveller er gratis! L s vores erotiske historier.\nAnnoncelights primære niche er såkaldte amatører, både piger og drenge, men vi tilbyder også annoncer til massageklinikker og bureauer. SundhedsmagasinetProgram varighed er 24 minutter. Nu er hverken Lotte eller Mia særlig snerpede, de kan trods deres 40 år stadig finde på at solbade topløse, som både Jesper og jeg kan lide at se på, da de holder sig godt. Så sad Jesper der i hver vores stol, iført T-shirt, boxer og ståpik, mens pigerne gav os en lapdance. Jesper og jeg var enige om at vi havde stået i køkkenet i lang tid, og havde ikke lyst at danse, så pigerne måtte danse med hinanden. Annoncelight forbeholder sig retten til at slette alle annoncer, der opfordrer til ulovligheder eller som er injurierende eller krænkende overfor navngivne personer.\nMia spurte nu Lotte om de skulle bytte igen, dette ville Lotte dog desværre ikke. Og jeg havde været i fotobog coop linse og bare bryster jeanette ottesen bryster massage og escort com kælderen flere gange efter mere vin, var middagen overstået, og vi gik i de lidt blødere stole. De lagde sig så på knæ, kravlede hen til os, og begyndte at gnide deres patter mod vores skød. Lottes c skål, og Mias cfnm friends sextreffen karlsruhe d eller e skål. At jeg ikke sex med naboen sex massage nordjylland kom, er et under. Mine hænder var over alt på Mias vidunderlige krop, da hun på et tidspunkt stod og rystede røv mod mig, fik jeg mulighed for fotobog coop linse og bare bryster at et par fingre ind under hendes trusser, hun var glat, og våd. Fantastisk syn, Mia var helt glat, og Lotte havde en Brasilianer. Se alle, kan ikke ses i udlandet, hjemmebane. Det var monster frækt at. Uanset om du kommer fra. Nu var det Mias tur til at kopiere. Som selvstændig escortpige eller som udbyder af escortservice eller erotisk massage, så er det nemt, billigt og hurtigt at oprette en annonce på Annoncelight. Listepriserne for topbanneret er som udgangspunkt omkring to kroner. Lotte dækkede et pænt bord, og Mia kom.1800. Det var noget sy realistisk at side der med 1,5 meter til en anden fyr, og få. Kan ikke ses i udlandet, favorit tilføjet, vM SejlsportProgram varighed er 5 timer. Og Jesper siger at når de har brugt så mange penge på patter, så bør de også vises frem. Vil du have ekstra eksponering så anbefaler vi, at du køber et VIP-abonnement til 249 kroner om måneden, så du kan vise dine billeder frem på forsiden til vores mange besøgende. Kan ikke ses i udlandet Slette omstændigheder Kan ikke ses i udlandet Horisont: En tsunami af plastik Kan ikke ses i udlandet I kamp mod uret - David Millars sidste sæson Kæreste med en indsat Horisont: Lej en falsk kæreste Jeg vil dø for min. Har du forslag til, hvad vi kan gøre for at forbedre siden, så er du meget velkommen til at skrive til vores support. Kan ikke ses i udlandet, skam, kan ikke ses i udlandet. Salg af medicin og krænkelse af andre personer. Både Jesper og jeg gå op i mad, og han kom et par timer før Mia, så han kunne hjælpe mig med maden.\nTo dejlige trunter, kun i g-streng, og stive nipler. Da Mia og Jesper tog hjem, gik Lotte og jeg i seng, og havde en fantastisk gang sex, og jeg tænkte kun få gange på Mia, mens jeg tog min kone hårdt i doggystyle. Russian Pizza Blues, den serbiske dansker, anthonsen. Vil du købe bannerplads på vores side, så har vi mange forskellige muligheder. Så satte de sig på vores skød, og gnubbede røv mod vores pikke, samtidig med vi krammede bryster.\nVi samarbejder med politiet i alle de sager, der omhandler ulovligheder som.eks. Efter et øjeblik begyndte Lotte så at give mig et blowjob, og Mia tog Jespers pik i munden. Time DR1 Dokumentaren - Krigerne Banjos Likørstue Gintberg: Vindhætterne Tæskeholdet Ronnie Rosé si'r helt go'nat. Der tilbyder flere muligheder for at fremhæve sin annonce, blandt andet via Super Annoncer som ligger i toppen af alle søgninger, segmenteret på områder, og på de gratis annoncer. Annoncelight er Danmarks mest besøgte uafhængige annonceside for escort, massage og salg af erotisk materiale.\n0 udtalelser om “Sex med naboen sex massage nordjylland”


Vejret i Alcudia Spanien 2022 | 14-dages | Vejreti.com\nVejret i Alcudia, Spanien\nVejret i Alcudia efter måned\n› Alcudia 14-døgns prognose › Vejret i Alcudia i dag › Vejret i Alcudia i maj › Vejret i Alcudia i juni\nOntdek andere plaatsen in Alcudia\n14-dages vejrudsigt for Alcudia\nVejret i Alcudia i dag\nInformation om vejret i Alcudia\nEr du usikker på, om det bliver regnvejr i Alcudia i dag? Vil du gerne tjekke vejret i Alcudia efter måned? Eller bare se en hurtig vejrudsigt for Alcudia for de næste 14 dage?\nVejret i Alcudia lige nu\nAlcudia er et smukt land med masser af seværdigheder og steder at udforske. Ligegyldigt, om du bor i Alcudia eller blot besøger det, er det altid en god idé at være på forkant med vejret.\nTemperaturen i Alcudia, Spanien lige nu er ° grader. Forventet maks. temperatur er ° og min. temperatur er ° grader.\nDu har et væld af informationer til rådighed, og du vil altid være klar til alt, som Moder Natur udsætter dig for. Vejrudsigten for Alcudia er tilgængelig både online og på din mobiltelefon.\nVores glimrende og troværdige vejrservice kan hjælpe dig med at forberede de næste timer og dage. Det er altid rart at vide, hvad man kan forvente i et miljø, som konstant skifter. En præcis og hurtigt indlæst vejrudsigt for Alcudia er kun et par museklik væk med vores online vejrservices.\nVejret kan ændre sig på et øjeblik, og hvis du søger opdateret information om vejret i Alcudia, Spanien, er du kommet til det rette sted.\nVejrudsigten for Alcudia\nHvis du har store planer for de næste dage, kan vores 14-dages vejrudsigt for Alcudia forberede dig på alt, som vejret kan udsætte dig for.\nHvis du besøger Alcudia, kan du tjekke vejret i fremtiden og få en bedre fornemmelse af, hvad du kan forvente. Vi leverer ikke bare information om vejrudsigten i Alcudia, men kan levere vejranalyser efter måned.\nVi indsamler vejrinformationer om Alcudia og viser dem efter måned så du har bedre mulighed for at identificere mønstre for de forskellige årstider i Alcudia.\nDu kan nemt se, hvilke måneder der har milde vejrmønstre, hvilke måneder du skal bruge ekstra solcreme, og hvilke måneder du skal have ekstra tøj på for at holde dig varm. Med vores vejrservice bliver du aldrig overrasket over vejret i Alcudia igen.\nVejret i Alcudia i juni Alcudia 14-døgns prognose Langsigtet vejrprognose for Alcudia Alcudia webcam\nFind fantastiske tilbud på din næste ferie i Alcudia\nBiludlejning i Alcudia\nFly til Alcudia\nVejret i Alcudia - FAQ\nKommer det til at regne i Alcudia i dag?\nChancen for regn i Alcudia i dag er %.\nHvordan ser vejret i Alcudia ud – lige nu?\nVejrudsigt for Alcudia lige nu er med en temperatur på °C.\nHvilken måned er den varmeste i Alcudia?\nAlcudias varmeste måned er juli med en gennemsnitlig temperatur på 27°C.\nHvilken måned er den koldeste i Alcudia?\nDen koldeste måned i Alcudia er februar med en gennemsnitlig temperatur på 11°C.\nAlcudia 14-døgns prognose Langsigtet vejrprognose for Alcudia Vejret i Alcudia i maj Vejret i Alcudia i juni Alcudia Webcam Vejret i Alcudia i dag Hoteller i Alcudia


Sommerhus Adeje med hund - Lej nu hos Cofman\n3 sommerhuse i Adeje\nLej et sommerhus i Adeje hvor hund kan medbringes\nVil I have en ferie med jeres hund i et fantastisk sommerhus i Adeje? Hvis ja, er I det helt rigtige sted. Her i Adeje kan I vælge mellem 6 sommerhuse, hvor hund er tilladt. I kan let finde og bestille et sommerhus, hvor I kan medbringe hund, ud fra jeres søgekriterier ved at søge her på siden. Når I har fundet et hus, der virker spændende, kan I læse en beskrivelse af det. Hvis det ser ud som et hus I kunne tænke jer kan I bestille det.\nEmne nr.: 306-ES6035.602.1\nPlaya Paraiso - 38678\nEmne nr.: 208-TFS011002-F\n38677 - 38677 - Adeje\nEmne nr.: 208-TFS01005-F


Folkemødet på Bornholm: Du er inviteret med | TV 2 Lorry\nAlle otte TV 2 Regioner er gået sammen med netmediet Altinget om at lave tre sjove og kloge dage på demokratiets årlige festival.\nKollage: Mia Fraulund Cassens\n13. jun 2018, kl. 09:54\nHvis du tager til Folkemøde på Bornholm den 14-16. juni, så skal du komme forbi os på Folkescenen foran Grønbechs Hotel i Allinge Havn. Hvis du ikke skal til Bornholm, så vær med hele vejen her på vores omfattende Folkemødeside.\nVi skaber en oase, hvor man kan lege og tanke op på godt humør og ny indsigt.\nNanna Holst, journalist på TV 2 Lorry\n- Vi skal have det sjovt, og vi skal grine sammen på den hyggelige terrasse foran Grønbechs Hotel. Vi har en perlerække af kendte og kloge mennesker, der har sagt ja til at dyste på regionale jokes og gøre os klogere på, hvordan de bruger humor og positiv tænkning til at skabe succes i deres liv, siger TV 2 Lorrys Nanna Holst.\nDen mangeårige journalist på TV 2 Lorry er vært på Folkescenen og vil i løbet af de tre folkemødedage have samtaler med interessante gæster fra hele landet, som gør sig gældende i politik, kulturliv eller som iværksættere.\nVi skaber en oase\n- Vi skaber en oase, hvor man kan lege og tanke op på godt humør og ny indsigt. Vi gør det kort, fyndigt og uformelt – og jeg er virkelig stolt af det hold, vi har fået sat. Det spænder bredt fra blandt andre Hus-Forbi- sælgerne Påske og Pinse til pizzakongen Gorm Wisweh, den afholdte franske ambassadør Francois Zimeray og den nye amerikanske ambassadør Carla Sands sammen, to biskopper, den globale samfundsforandrer og madspildsbekæmper Selina Juul og ekstremsportsudøverne Team Tvilling, der arbejder for mere end deres egne medaljer, fortæller Nanna Holst.\nDer er også nogle af de sjoveste folketingspolitikere, en forsker i humor, en satiretegner, der karrikerer folkemødearketyperne live på scenen og mange, mange flere.\nJeg kan stadig grine over den her: "Vil du ha' en pose til din deodorant?" - "Nej tak, Jeg tar' den under armen\n- Vi er godt klar over, at kun en brøkdel af Danmarks befolkning kan være til stede på Folkemødet, men der har vi en styrke i at være mediehuse, der er vant til og har platformene til at dele vores indhold. Vi sørger for at live-streame alle HumorAkademier på vores hjemmeside og lægger også alt det andet, som vi finder på, ud på folkemødesiden, forklarer Nanna Holst.\nLine Baun griner af deo-joke\nGennem foråret har hver TV 2 Region indsamlet vittigheder, som vi synes er sjove rundt om i landet her i 2018. Vi har samlet vitserne i et Joke Battle spil, som man kan hygge sig med ved bordene på Bornholm mellem samtalerne på scenen – eller derhjemme over frokosten, aftensbordet eller ude i solen. Her kan man vælge jokes opdelt på landsdele og dyste med dem, ligesom vores to værter herunder.\nLæs også Kan du holde masken? Dyst som vores to værter i weekenden\nMan kan også vælge at få dem læst op på den dialekt eller accent, der er i det område, de er samlet ind i. Hver region har bedt kendte stemmer indtale vitserne, og her i Hovedstadsområdet vil trofaste seere kunne glæde sig til et genhør med Line Baun Danielsen, TV 2 Lorrys populære vært gennem mange år. Hun havde selv svært ved at holde masken hele vejen, da hun skulle lægge stemme til:\n- Vi er i genren for vandede vitser, men nogle af dem er overraskende spidsfindige. Jeg kan stadig grine over den her: "Vil du ha' en pose til din deodorant?" - "Nej tak, Jeg tar' den under armen", smiler Line Baun Danielsen.\nJoke Battle spillet kan hentes på www.hvadgrinerduaf.dk og fungerer fremragende på en smartphone.\nSlå jer ned hos os\n- Vi håber, at mange af dem, som vi hver dag er i kontakt med på vores tilsammen ni medier, har lyst til at slå sig ned på vores terrasse og hygge sig sammen med os - om det er brugere, seere, folkevalgte, samarbejdspartnere eller nye og gamle venner af vores huse. For det, som vi har sammen mellem scenerne, er mindst lige så vigtige på et Folkemøde, som det, der foregår på scenerne. Det er i samtalen - uden for vores vante ekkorum - at vi for alvor lærer nyt, mener Nanna Holst.\nTV 2 Regionerne og Altinget åbner Folkescenen ved frokosttid torsdag d. 14. juni med komikerduoen Rasmus Botoft og Martin Buch, som deler gavmildt ud af deres observationer fra mange år på Folkemødet med snobberne fra Rytteriet. Vi runder af lørdag eftermiddag d. 16. juni med Selina Juul fra Stop Spild af Mad i samtale med de konservatives politiske ordfører og madspildsven Mette Abildgaard, valgt i Nordsjælland, om samfundsforandring gennem begejstring og nul kroner på lommen.\nSe hele programmet for folkescenen her. Vi glæder os - og vil meget gerne have dig med!


Debat: Danmark skal være foregangsland inden for bæredygtig turisme - DI\n15.06.19 • DI Mener • Nyheder\nAf adm. direktør Lars Liebst, Tivoli A/S, og direktør Tine Roed, Dansk Industri\nI 2016 præsenterede den daværende Venstre-regering den første samlede nationale strategi for turisme. Strategien har været med til at sætte en fælles retning for dansk turisme, og vi har de seneste år oplevet en markant vækst i antallet af udenlandske turister. Udviklingen har betydet, at mange af målene i strategien er nået, og det er på tide at genbesøge strategien og se, om vi er ambitiøse nok.\nDanmark står allerede stærkt inden for grønne løsninger, og vi er kendt ude i verden som en bæredygtig nation. Det brand bør være en integreret del af vores turisterhverv. I en opdateret og ambitiøs strategi for dansk turisme, bør vi derfor sætte os som mål, at Danmark skal være den mest bæredygtige rejsedestination i Europa.\nVi har et stærkt udgangspunkt i turisterhvervet til at samarbejde med andre erhverv om at udvikle bæredygtige kvalitetsoplevelser. Fremover skal en kvalitetsoplevelse også være en bæredygtig oplevelse. Bæredygtighed er ikke længere bare ”nice to have”, men er en konkurrenceparameter i kampen om at tiltrække de kvalitetsbevidste turister.Turisterne efterspørger ansvarligt ressourceforbrug, grøn energi, reduktion af madspild og andre bæredygtige løsninger på samme måde, som de efterspørger god service og kvalitetsoplevelser. Flere steder i turisterhvervet arbejdes der allerede i dag strategisk med bæredygtighed, som en integreret del af forretningsudviklingen.\nTivoli har eksempelvis udskiftet 100.000 glødepærer og lyskæder med energivenlige LED-pærer, hvilket har været med til at sænke Havens strømforbrug med mere end 1 million kilowatt-timer, og elektriciteten kommer fra CO2-neutrale vindmøller. Ligesom Tivoli har indført et pantsystem på plastikkrus, der har sparet omkring 1,2 millioner engangsbægre. Alle initiativerne er blevet implementeret uden at forringe gæsternes oplevelser.\nVi kan se på de foreløbige tal for energiforbruget i turisterhvervet, at Tivoli ikke er den eneste turistattraktion, der har reduceret sit klimaaftryk. Omsætningen i dansk turisme er fra 2014 til 2017 steget med 28 mia. kr. De foreløbige tal for energiforbruget i turisterhvervet viser, at vi har formået at øge omsætningen uden at øge energiforbruget. Det er en positiv udvikling, men vi skal være endnu mere ambitiøse i de kommende år – ikke kun i forhold til energiforbruget, men også generelt i forhold til vores forbrug af ressourcer, hvis vi skal sikre en robust og bæredygtig udvikling i dansk turisme.\nSkal vi i mål med visionen, skal vi et i offentlig og privat samarbejde styrke vores viden om turisters adfærd og færden. Indsigt, der skal bruges til at udvikle nye bæredygtige løsninger.\nI Danmark er vi frontløbere inden for grøn energi, vandteknologi og cirkulær økonomi. Det er styrkepositioner, vi skal bruge i dansk turisme, så Danmark bliver den mest bæredygtig destination i Europa.


HOLTEGAARD & PARTNERS — FONDSRET\nHoltegaard & Partners har mangeårig erfaring med at yde rådgivning til erhvervsdrivende og ikke-erhvervsdrivende fonde\nHoltegaard & Partners har mangeårig erfaring med at yde rådgivning til både erhvervsdrivende og ikke-erhvervsdrivende fonde. Særligt de erhvervsdrivende fonde har i de seneste år været genstand for en række væsentlige ændringer af Erhvervsfondsloven og en række skærpelser om blandt andet øgede krav og tilsyn. Såvel ved etableringen af en erhvervsdrivende fond, som i forbindelse med driften af en erhvervsdrivende fond, er det meget vigtigt at holde disse krav og tilsynsregler for øje.\nHoltegaard & Partners administrerer både erhvervsdrivende og ikke-erhvervsdrivende fonde, ligesom Holtegaard & Partners’ advokater deltager i bestyrelsesarbejde i såvel erhvervsdrivende som ikke-erhvervsdrivende fonde. Som følge heraf har Holtegaard & Partners igennem årene opbygget et indgående kendskab til, hvorledes en fond ledes og drives i overensstemmelse med Erhvervsfondsloven og Fondsloven. Denne indsigt anvendes i rådgivningen over for klienten i spørgsmål af fondsretlig karakter.\nVores rådgivning omfatter blandet andet:\nEtablering af fonde, herunder udarbejdelse af fondsfundats/vedtægter.\nGennemførelse af ændringer af fondsfundats/vedtægter.\nUddeling af økonomisk støtte.\nLedelsesmæssige forhold for direktion og bestyrelse.\nUdarbejdelse af forretningsorden for bestyrelsen.\nIagttagelse af bestemmelserne om god fondsledelse.\nInvesteringer og formuepleje.\nSpørgsmål og tilsynssager ved fondsmyndighederne (Erhvervsstyrelsen og Civilstyrelsen).


Hjem > Kurser > Fødevarer og lovgivning > Nye fødevarer\nHvis man fremstiller eller importerer fødevarer eller ingredienser, der adskiller sig væsentligt fra det, man spiste i EU før 1997, kan det være, at de skal sikkerhedsvurderes ifølge novel foods reglerne. Formålet med novel foods lovgivningen er bl.a. at sikre, at nye levnedsmidler og ingredienser bliver sikkerhedsvurderet.\nPå dette kursus ser vi på:\nhvordan man afgør, om en fødevare eller ingrediens er novel\nhvordan man opfylder kravene om sikkerhedsvurdering\nKurset henvender sig til importører og fabrikanter af fødevarer, ingredienser, kosttilskud m.v. samt forskere og produktudviklere. Det er en fordel, hvis du på forhånd har læst den nyeste, opdaterede forordning om novel foods.\nforstå og anvende kriterierne der afgør, om en fødevare er novel\nforstå principperne for, hvordan man udfører en sikkerhedsvurdering\nkender du kravene for godkendelse af de forskellige former for novel foods\nHelle Buchardt Boyd, seniortoksikolog, cand.brom. Specialist i fødevaretoksikologi og fødevarelovgivning.\nVi gennemgår regler, vejledninger og eksempler på vellykkede og dårlige novel foods ansøgninger. Undervejs får du lejlighed til at analysere udvalgte eksempler. Bemærk, at dele af undervisningsmaterialet kan være på engelsk.


Danmark fører domicilprincip. D.v.s. det er det land hvori en person bor og har en fast og varig tilknytning til, at personen er domiliceret.\nDet følger af de danske regler, at navneforandringen skal ske i det land hvor ansøgeren er domiliceret. Navneforandringen kan efterfølgende anerkendes af Ankestyrelsen (tidl. Familiestyrelsen).\nTyskland fører nationalitetsprincip, dvs. de tyske myndigheder vil som hovedregel ikke foretage navneforandringer for ikke tyske statsborgere, der bor i Tyskland. Undtagelse er dog ændring af navn i forbindelse med ægteskab, der indgås i Tyskland.


Golf-sti mangler udsigtspunkter: Nu er Great Northern indkaldt til møde | fyens.dk\nFrode Thorhauge fra Friluftsrådet kalder strækningen langs golfbanen for "kedelig." Foto: Mette Louise Fasdal\nTorsdag i næste uge holder Kerteminde Kommune møde med Great Northern om de udsigtspunkter, som de for otte år siden lovede at etablere fra en ny sti fra Over Kærby til Sybergland.\n13 aug. 2020 kl. 11:03\nKerteminde: Den nye sti langs Great Northern fra Over Kærby til Sybergland er nu farbar, men Frode Thorhauge fra Friluftsrådet efterlyser de udsigtspunkter på stien, som golfbanen for otte år siden lovede at etablere.\nLige nu er der slet ikke noget udsyn på den halvanden kilometer-strækning, men det vil der nu blive lavet om på.\nDe manglende udsigtspunkter blev nemlig tirsdag behandlet, da miljø - og teknikudvalgets formand, Jesper Hempler (SF), mødtes med de lokale repræsentanter fra de tre grønne organisationer, Danmarks Naturfredningsforening, Dansk Orinitologisk Forening og Friluftsrådet, som er med i Syberglands følgegruppe.\n- Vi talte om mulighederne for, hvordan den første del af strækningen bliver åbnet lidt mere, og vi vil nu gerne have en dialog med golfbanen om, hvad de ser af muligheder, siger udvalgsformanden.\nLigesom Friluftsrådets lokale mand i Kerteminde synes han også, at stien lige nu ikke er særlig interessant at gå på.\nDerfor skal Martin Søholm, der er biolog i Kerteminde Kommune, torsdag i næste uge havde et møde med Great Northerns driftleder.\n- Vi skal kigge på den aftale, der er lavet tilbage i 2012 omkring disse indkig, forklarer Martin Søholm.\nDet fremgår nemlig ikke af aftalen, hvor mange eller hvor få indkig, der skal være på strækningen. Det er ikke beskrevet ret nøje, men det må vi forsøge at finde noget fælles fodslaw på.\nMartin Søholm, biolog ved Kerteminde Kommune\nI aftalen står der, at stien skal give mulighed for punktvis udsigt over golfbanen.\nAftalen er lidt diffus, synes biologen.\n- Det fremgår nemlig ikke af aftalen, hvor mange eller hvor få indkig der skal være på strækningen. Det er ikke beskrevet ret nøje, men det må vi forsøge at finde noget fælles fodslaw på, fastslår Martin Søholm.\nJesper Hempler forestiller sig, at det vil være muligt at rydde buskadset et par steder på strækningen, så det er muligt at se direkte ind på golfbanen.\n- Man kan også gøre det til den anden side, så der er mulighed for at kigge ud over noget mark, siger han.\nDesuden foreslås det, at der hvor stien begynder fra Over Kærby, skal der sættes et udsigtstårn op, som giver mulighed for at kigge ud over hele området.\n- Det vil også give et blik over, hvad det er, man går nede i, forklarer Jesper Hempler og pointerer, at det lige nu bare er vigtigt at få Great Northern med i den snak, så den bedst mulige løsning bliver fundet, og man får gjort Sybergland så attraktivt som muligt.\n- Det er jo et meget populært område, understreger han.\nUdvalgsformand bakker Friluftsrådet op: Der mangler udsigtsp...


Konference: Trivsel og kampen mod mobning – et fælles ansvar | Børne– og Undervisningsministeriet\nKonference: Trivsel og kampen mod mobning – et fælles ansvar\nLæringskonsulenterne inviterer til to regionale konferencer om trivsel og anti-mobning - den 7. december i København og den 14. december i Vejle.\nPå konferencerne deler forskere og praktikere ud af deres viden og erfaringer fra arbejdet med trivsel i kommuner, dagtilbud, skoler og fritidstilbud og vil både repræsentere de professionelles og børnenes perspektiver. Målet med konferencen er, at præsentere nye perspektiver og inspiration til konkrete metoder, relevant forskning og praksiserfaringer, som I som deltagere efterfølgende kan tage med tilbage og afprøve i det lokale arbejde med at skabe en systematisk og forebyggende trivselspraksis.\nKonferencen vil veksle mellem vidensoplæg og en bred vifte af workshops, hvor I har mulighed for at dykke ned i de temaer, I er mest optaget af. Dagen vil blandt andet byde på:\nvidensoplæg om trivsel og de sociale dynamikker i børnegrupper, forældresamarbejdets betydning for trivslen, initiativer der fremmer elevinddragelse og systematik i arbejdet med trivselsmålinger. Du vil blandt andet møde Helle Rabøl, Børns Vilkår, Danske Skoleelever og DCUM\nworkshops med fokus på praksisnære indsatser. Du kan blandt andet finde inspiration til pædagogers arbejde med børns trivsel i dagtilbud, undervisning der skaber adgang til fællesskaber og fælles læreprocesser, tværprofessionelt samarbejde i overgangen mellem skole og fritidstilbud og kommunens rolle i arbejdet med at skabe trivsel i dagtilbud og skoler.\nMulighed for bred deltagelse\nKonferencen er rettet mod pædagoger, lærere, ledere og ressourcepersoner i dagtilbud og skoler samt ansatte i forvaltninger som for eksempel ledere, konsulenter, PPR og andre ressourcepersoner.\nTilmelding og praktisk information om konferencen\nDeltagelse er gratis. Tilmelding til konferencen sker efter først-til-mølle-princippet.\nFrist for tilmelding er den 30. november 2016.\nSe programmet for trivselskonferencen