Tvistighedsnævnets og Ankenævnet vedrørende Praktikvirksomheders årsberetning PDF\nDownload "Tvistighedsnævnets og Ankenævnet vedrørende Praktikvirksomheders årsberetning 2008"\n1 Tvistighedsnævnets og Ankenævnet vedrørende Praktikvirksomheders årsberetning 2008 Undervisningsministeriets håndbogsserie nr\n2 Tvistighedsnævnets og Ankenævnet vedrørende Praktikvirksomheders årsberetning 2008 Undervisningsministeriets håndbogsserie nr Udgivet af: Undervisningsministeriet\n3 Tvistighedsnævnets og Ankenævnet vedrørende Praktikvirksomheders årsberetning 2008 Publikationen indgår i Undervisningsministeriets håndbogsserie som nr Redaktionsgruppe: Lene Delfs, Undervisningsministeriet, og Mogens Kroman, formand for Tvistighedsnævnet og Ankenævnet vedrørende Praktikvirksomheder Redaktion og produktion: Werner Hedegaard, Undervisningsministeriet, Kommunikationsenheden Grafisk tilrettelæggelse og omslag: Rumfang ApS Fotos: Omslagsfoto: Lars Skaaning Lars Skaaning 1. udgave, 1. oplag, september 2009: stk. ISBN ISBN (WWW) ISSN Internetadresse: Udgivet af Undervisningsministeriet, Afdelingen for erhvervsfaglige uddannelser Bestilles (UVM ) hos: NBC Ekspedition Tlf , fax eller Telefontid: Mandag-torsdag , fredag eller hos boghandlere Trykt med vegetabilske trykfarver på miljøcertificeret papir. Trykt af Schultz Grafisk A/S Printed in Denmark 2009 Eventuelle henvendelser af indholdsmæssig karakter rettes til Kommunikationsenheden i Undervisningsministeriet, tlf eller\n4 Indhold Formandens beretning 5 Del 1: Tvistighedsnævnet 7 Tvistighedsnævnets medlemmer og sekretariat 8 1. Præsentation af Tvistighedsnævnet 9 2. Beskrivelse af en typisk sag i Tvistighedsnævnet 10 Opgave og love 10 Sagen indbringes 10 Krav til klagen 10 Sagens behandling 10 Sagens afslutning Praksis 14 Afvisning 15 Ansættelsesbevisloven 15 Ferieloven 17 Forlængelse af uddannelsesaftalen, EUL 58 og Forskelsbehandlingsloven 18 Funktionærloven 18 Hjemvisning til fagligt udvalg 20 Injurier 20 Konkurrerende overenskomster 20 Ligebehandlingsloven 20 Ligelønsloven 20 Lønbegrebet, EUL 55, stk Mangelfuld uddannelse 22 Nævnets sammensætning, EUL 64, stk Ophævelse af uddannelsesaftalen 22 Overenskomstfortolkning 27 Årsberetning\n5 Passivitet 27 Pension, EUL 55, stk Prøvetid, EUL 60, stk Sagsomkostninger, bekendtgørelse om Tvistighedsnævnet 16, stk Sygdom 28 Særlige lønreguleringsspørgsmål 28 Tortgodtgørelse 29 Virksomhedsoverdragelse 30 Udeblivelse, bekendtgørelse om Tvistighedsnævnet Omtalte kendelser efter sagsnummer Statistik Del 2: Ankenævnet vedrørende Praktikvirksomheder 39 Ankenævnets medlemmer og sekretariat Præsentation af Ankenævnet vedrørende Praktikvirksomheder Beskrivelse af en typisk sag i Ankenævnet vedrørende Praktikvirksomheder 42 Sagen indbringes 42 Krav til klagen 42 Sagens behandling 42 Relevante love Praksis 44 Stadfæstelse af de faglige udvalgs afgørelse 44 Tilsidesættelse af det faglige udvalgs afgørelse Statistik 48 4 Årsberetning 2008\n6 Formandens beretning Som nævnt i formandens beretning i Tvistighedsnævnets årsberetning 2007, vil årsberetning 2008 og de følgende årsberetninger alene omtale kendelser og statistik for det omhandlede år. Kapitel 3 om praksis indeholder de samme grupperinger som i årsberetning 2007 og derudover en ny gruppe Lønbegrebet, EUL 55, stk. 2. Denne er indføjet, fordi der har været en række principielle kendelser vedrørende fortolkningen af erhvervsuddannelseslovens 55, stk. 2, i tilfælde, hvor arbejdsgiveren ikke har haft nogen overenskomstaftale. Spørgsmålet har i disse sager været, om 55, stk. 2, alene omfatter grundløn i henhold til kollektiv overenskomst inden for uddannelsesområdet, eller for eksempel tillige også feriefridage, aften- og weekendtillæg, søgnehelligdagsbetaling, overtidsbetaling og pension, såfremt der i den relevante kollektive overenskomst inden for uddannelsesområdet er grundlag herfor. Efter nævnets praksis i de omtalte sager omfatter lønbegrebet også de nævnte løntillæg. Der har i samtlige de omhandlede kendelser været dissens, idet mindretallet er af den opfattelse, at 55, stk. 2, alene giver elever krav på den grundløn, der fremgår af kollektiv overenskomst inden for uddannelsesområdet og spørgsmålet om andet end grundløn må eventuelt afgøres efter 56, stk. 1. Spørgsmålet er endnu ikke afgjort ved domstolene, men det må forventes, at dette sker, da der verserer en sag ved domstolene. I kapitlet om praksis er i grupperne Funktionærloven og Ophævelse af uddannelsesaftalen punkt omtalt Højesterets dom af 1. oktober 2008 (UfR 2008 side 1897), hvor Højesteret tog stilling til det principielle spørgsmål, om elever, der er omfattet af funktionærloven, ved en arbejdsgivers uberettigede ophævelse af uddannelsesaftalen har krav på minimalerstatning efter funktionærlovens 3, stk. 2, 3. punktum. Højesteret fandt, at elever, der er omfattet af funktionærloven, har krav på denne minimalerstatning. Højesterets begrundelse er citeret i omtalen af dommen i de anførte grupper. Højesteret har ikke taget stilling til, om elever, der er omfattet af funktionærloven, tillige ved siden af minimalerstatningen efter funktionærloven har krav på en godtgørelse efter lov om erhvervsuddannelser. I kapitlet om praksis er i gruppen Ferieloven omtalt Sø- & Handelsrettens dom af 19. december 2008 vedrørende Tvistighedsnævnets sag , der drejer sig om fortolkningen af ferielovens 9. I Tvistighedsnævnets årsberetning 2007 omtaltes kendelse af 28. november 2007 i sag , hvor Tvistighedsnævnet fandt, at elevers særlige ret til betalt ferie i det første hele ferieår, efter at ansættelsesforholdet er begyndt, ikke forudsætter, at ansættelsesperioden omfatter hele ferieåret. Sø- og Handelsretten nåede frem til samme resultat. Sø- og Handelsrettens begrundelse er citeret i omtalen af dommen. I kapitlet om praksis er i gruppen Forskelsbehandlingsloven omtalt Sø- & Handelsrettens dom af 2. april 2009, hvor Sø- & Handelsretten vedrørende et spørgsmål om handicap og godtgørelse i forbindelse hermed nåede til samme resultat som Tvistighedsnævnet i kendelse af 28. juni 2007 i sag , der er omtalt i Tvistighedsnævnets årsberetning Årsberetning\n7 Da denne årsberetning som nævnt alene omhandler kendelser afsagt i 2008, er der en del grupper i kapitlet om praksis, hvor der ikke er nogen kendelser at omtale. Det fremgår af omtalen af kendelser i kapitlet om praksis, at en af kendelserne er indbragt for domstolene, jf. erhvervsuddannelseslovens 63, stk. 3. Tvistighedsnævnet får imidlertid stadig ikke automatisk underretning om eventuel indbringelse for domstolene af nævnets kendelser, så det er meget sandsynligt, at flere af de omtalte kendelser er indbragt for domstolene, uden at det er nævnet bekendt. Hvis nogen af læserne har kendskab hertil eller til, at der er afsagt domme vedrørende nogle af de omtalte kendelser, vil vi i Tvistighedsnævnet være taknemmelige for at modtage underretning herom. Og tilsvarende vil vi gerne i fremtidige situationer, hvor nævnets kendelser måtte blive indbragt for domstolene, have underretning både om sagens indbringelse og den efterfølgende afgørelse. I årsberetningens kapitel 2 er beskrivelse af en typisk sag i Tvistighedsnævnet svarende til kapitel 2 i Tvistighedsnævnets årsberetning 2007 medtaget. Det nævnes i dette kapitel, at det er et krav for sagens indbringelse for Tvistighedsnævnet, at der skal være forsøgt forlig ved det faglige udvalg, før en sag indbringes for nævnet, jf. erhvervsuddannelseslovens 63. Tvistighedsnævnet får indimellem det indtryk, at forligsbestræbelserne i de faglige udvalg har været noget overfladiske og kortvarige. For eksempel, at man efter indledningsvis at have hørt, at parterne ikke er enige, straks har henvist sagen til Tvistighedsnævnet. Efter Tvistighedsnævnets opfattelse er meningen med bestemmelsen i 63, at de faglige udvalg grundigt og koncentreret skal søge at få sagen forligt, hvilket heldigvis også sker i mange tilfælde. Af hensyn til parternes behov for hurtigst muligt at få sagen afgjort, opfordrer vi de faglige udvalg til i alle tilfælde at gøre, hvad man kan for at få sagen forligt. Der er også behov herfor, fordi antallet af sager, der indbringes for Tvistighedsnævnet, er stærkt stigende, hvilket indebærer en risiko for forlængelse af sagsbehandlingstiden. Det omtales også i kapitel 2, at en sag i Tvistighedsnævnet kun udsættes, hvis der foreligger særlige grunde, for eksempel sygdom. Der har været tilfælde, hvor det efterfølgende har kunnet konstateres, at en udeblivelse på grund af sygdom ikke var reelt begrundet. Det skal understreges, at udeblivelse på grund af sygdom kun anerkendes, hvis det dokumenteres, at man som følge af sygdommen er ude af stand til at give møde. Man kan jo for eksempel godt give møde, selv om man nogle dage forinden har brækket sin arm. Denne årsberetning og de kommende årsberetninger indeholder tillige omtale af Ankenævnet vedrørende Praktikvirksomheder og afgørelser truffet af Ankenævnet. I denne årsberetning er der ud over udvalgte afgørelser truffet i 2008 også medtaget udvalgte afgørelser fra tidligere år. Vi vil fortsat være taknemmelige for kommentarer, ris og ros, til brug for den bedst mulige udformning af de fremtidige årsberetninger. Afslutningsvis vil jeg takke Tvistighedsnævnets og Ankenævnets medlemmer og medlemmerne af det sekretariat, som Undervisningsministeriet har stillet til rådighed for nævnene, for et engageret, grundigt og veludført arbejde. Det fremgår af afsnittet om statistik, at der gennemsnitligt forløber 6,3 måneder fra indgivelse af klageskrift til afsigelse af kendelse. Det er en nogenlunde kort sagsbehandlingstid, som alle medvirkende har bidraget til, og som Tvistighedsnævnet også fremover vil tilstræbe at fastholde, herunder som nævnt forhåbentlig også ved hjælp af de faglige udvalgs indsats. Mogens Kroman Formand for Tvistighedsnævnet September Årsberetning 2008\n8 Del 1 Tvistighedsnævnet Årsberetning\n9 Tvistighedsnævnets medlemmer og sekretariat Formand Beskikket i perioden 1. august 2008 til 31. juli 2012 Landsdommer Mogens Kroman Medlemmer og stedfortrædere Udpeget af Dansk Arbejdsgiverforening Advokat Tine Benedikte Skyum Advokat Linda Rudolph Greisen Chefkonsulent Simon Neergaard-Holm (stedfortræder) Juridisk konsulent Lise Bardenfleth (stedfortræder) Udpeget af Landsorganisationen i Danmark Advokat Ane Kristine Lorentzen Faglig sekretær Gert Svendsen Advokat Evelyn Jørgensen (stedfortræder) Faglig sekretær Jeanette Hahnemann (stedfortræder) Sekretariatet c/o Undervisningsministeriet Vester Voldgade 123, 1552 København V. Tlf.: Fuldmægtig Stine Tøfting-Kristiansen Ekspeditionssekretær Lene Delfs Stud.jur. Julie Aarslev Schmidt 8 Årsberetning 2008\n10 1 Præsentation af Tvistighedsnævnet Tvistighedsnævnet blev oprettet i 1989 i medfør af lov om erhvervsuddannelser og er nedsat af undervisningsministeren, jf. 64, stk. 1¹. Nævnet har til formål at træffe afgørelse i sager om tvistigheder mellem elever og praktikvirksomheder inden for erhvervsuddannelserne, jf. 1 i bekendtgørelse om Tvistighedsnævnet². Det er en forudsætning for indbrin - gelse af tvistigheder for Tvistighedsnævnet, at sagen forinden har været behandlet i det faglige udvalg med henblik på tilvejebringelse af forlig. Tvistighederne kan ikke indbringes for domstolene eller andre myndigheder. Tvistighedsnævnets møder er offentlige, medmindre nævnet i den konkrete sag beslutter det modsatte. En sag, der er indbragt for Tvistighedsnævnet, kan enten afgøres med et forlig ved mødet i nævnet, eller ved at nævnet træffer afgørelse i sagen ved kendelse. Nævnet kan ved kendelsen træffe afgørelse om ophævelse af en uddannelsesaftale og om erstatning til den skadelidte. Nævnet kan desuden afvise en sag, hvis det under sagens behandling for nævnet viser sig, at søgsmålet ligger uden for nævnets kompetence. Afgørelser truffet af nævnet kan, senest otte uger efter at nævnet har truffet afgørelse, af hver af parterne indbringes for domstolene. Nævnets afgørelser og de forlig, der indgås for nævnet, kan fuldbyrdes efter Retsplejelovens³ regler om tvangsfuldbyrdelse af domme og indenretlige forlig, jf. 65, stk. 3 i lov om erhvervsuddannelser og 16, stk. 4, i bekendtgørelse om Tvistighedsnævnet. Nævnet betjenes af et sekretariat, der er stillet til rådighed af undervisningsministeren. Nævnet består af en formand, som er dommer, og fire faste medlemmer, hvoraf to beskikkes efter indstilling fra Dansk Arbejdsgiverforening (DA) og to efter indstilling fra Landsorganisationen i Danmark (LO). Endvidere tiltrædes nævnet for hver sag af to medlemmer udpeget af de forhandlingsberettigede organisationer inden for det pågældende erhvervsområde, jf. 64, stk. 1 og 2, i lov om erhvervsuddannelser og 3 i bekendtgørelse om Tvistighedsnævnet. Tvistighedsnævnet er et uafhængigt domstolslignende forvaltningsorgan, hvorfor nævnet ikke er bundet af instrukser fra undervisningsministeren eller andre myndigheder om den enkelte sags behandling og afgørelse. Tvistighedsnævnet er dog en del af den offentlige forvaltning, og de almindelige forvaltningsretlige regler finder derfor anvendelse for nævnets virke, jf. 4 i bekendtgørelse om Tvistighedsnævnet. Tvistighedsnævnet er omfattet af Folketingets Ombudsmands kompetence. De nærmere regler for sekretariatets og nævnets fremgangsmåde ved behandlingen af en sag er fastsat i bekendtgørelse om Tvistighedsnævnet. ¹ Lov nr. 211 af 05/04/1989, jf. LBK nr af 23/10/2007 om erhvervsuddannelser ² BEK nr. 896 af 06/11/1992 om Tvisstighedsnævnet ³ LBK nr af 23/10/2007 om rettens pleje Årsberetning\n11 2 Beskrivelse af en typisk sag i Tvistighedsnævnet en kort introduktion 1. Opgave og love 2. Sagen indbringes 3. Krav til klagen 4. Sagens behandling 5. Sagens afgørelse Opgave og love Tvistighedsnævnets opgave er at behandle sager, hvor en virksomhed og en erhvervsuddannelseselev er blevet uenige. Nævnets behandling af sådanne sager er bygget på, at sagens parter kan møde selv. Oftest vil parterne være repræsenteret og ledsaget af en arbejdstager- eller arbejdsgiverforening. Retsgrundlaget for nævnets behandling af sager er: Erhvervsuddannelsesloven Bekendtgørelse om Tvistigheds nævnet Forvaltningslovens regler. Sagen indbringes Det er et krav, at der skal være forsøgt forlig ved det faglige udvalg, før en sag kan indbringes for nævnet. Dette sker i regi af det relevante faglige udvalg. Det faglige udvalg kan lægge sine opgaver ud til lokale uddannelsesudvalg. Denne delegation skal fremgå af forligsmødereferatet fra det lokale uddannelsesudvalg. Alle erhvervsskoler har et lokalt uddannelsesudvalg for hver uddannelse, skolen udbyder. Krav til klagen Sagen skal indbringes skriftligt ved et såkaldt klageskrift. Det skal indeholde en beskrivelse af uenigheden, sådan som klageren ser den. Der findes ikke særlige blanketter. Sagens behandling Ved modtagelsen i Tvistighedsnævnets sekretariat får sagen et sagsnummer. Det letter sagsbehandlingen ved efterfølgende henvendelser, hvis sagsnummeret oplyses. Sekretariatet sender derefter den modtagne sag, det vil sige klageskriftet og bilag, til modparten. Modparten får en frist for indsendelse af svar. Når svaret fra modparten modtages, sender sekretariatet svaret til klageren. For at lette sagsgangen kan modparten også sende svaret direkte til klageren og samtidig oplyse nævnet om det. Hvis klager på baggrund af modpartens svar har bemærkninger, skal de indsendes til sekretariatet med kopi til modparten. Der er ingen begrænsninger for, hvor mange gange parterne kan skrive til hinanden, men i de fleste sager er der kun ét klage- og ét svarskrift. Når klager og modpart har haft lejlighed til at belyse sagen skriftligt, bliver parterne indkaldt til møde i nævnet. Indkaldelsen er skriftlig, og den indeholder oplysninger om, hvor og hvornår nævnet afholder møde om sagen. Normalt kan sager kun udsættes, hvis der foreligger særlige grunde, for eksempel sygdom. Der kan dog være tilfælde, hvor udsættelse ikke kan imødekommes. Nævnets møder afholdes i København. Nævnet består af i alt syv medlemmer: En formand. To medlemmer udpeget af Dansk Arbejdsgiverforening. 10 Årsberetning 2008\n12 To medlemmer udpeget af Landsorganisationen i Danmark. For hver sag udpeges der tillige to medlemmer, der skal have særlig indsigt i det arbejdsområde, som sagen foregår i. Der er tale om en arbejdsgiver- og en arbejdstagerrepræsentant. Formanden og medlemmerne, der repræsenterer DA og LO, beskikkes af Undervisningsministeriet. Mødet ledes af formanden, der indleder med at fastslå, hvem parterne er, og hvad sagen drejer sig om. Da nævnet kender sagens dokumenter En klage skal indeholde følgende Oplysninger om sagens parter hvem er involveret i sagen. Beskrivelse af sagens indhold hvad drejer sagen sig om. Angivelse af klagerens påstand hvad vil klageren opnå. Vidner oplysning om brug af vidner og deres identitet. Ved repræsentation oplysning om navn på kontaktperson. Datering og underskrift. Erstatningsbeløb skal angives Et erstatningsbeløb. Redegørelse for kravet beregningernes grundlag. Øvrige oplysninger og dokumenter der skal indsendes Kopi af den uddannelsesaftale, som sagen vedrører. Dokumentation for mæglingsforsøg et referat. Andre relevante dokumenter. drejer mødet sig om at høre parternes forklaringer og eventuelle vidner. Det er formanden, der afhører parterne. Når formandens afhøring er slut, kan parternes repræsentanter og de andre medlemmer af nævnet stille eventuelle supplerende spørgsmål. Efter afslutningen på afhøringen har parterne eller deres repræsentanter mulighed for at argumentere for deres synspunkter. Hvis synspunktet allerede er tilkendegivet på skrift, kan der henvises til det skriftlige dokument, hvor synspunkterne er fremført. Sagens afslutning Sagen kan afsluttes på flere måder. Alle sager kan altid tilbagekaldes, det vil sige, at klageren trækker sin klage tilbage. Det afslutter sagen. Hvis der i svarskriftet er nedlagt påstand om erstatning til indklagede, kan sagen dog ikke ensidigt stoppes af klager. Hvis parterne indgår forlig, før sagen behandles på et møde i nævnet, afsluttes sagen også. Det eneste krav til denne afslutning på sagen er, at Tvistighedsnævnets sekretariat får besked om, at der er indgået forlig i sagen. Der er ikke pligt til at orientere Årsberetning\n13 12 Årsberetning 2008\n14 nævnet om, hvad forliget går ud på, men en kopi af forliget er dokumentation for, at begge parter anser sagen for afsluttet. Hvis klageren ikke møder op, bortfalder sagen. Hvis indklagede ikke møder op, bliver sagen afgjort på baggrund af de oplysninger, som nævnet har (klageskrift og eventuelt svarskrift mv.). Efter at sagen har været behandlet, vil nævnet ofte efter at have voteret tilkendegive, hvordan sagen vil blive afgjort, og bede parterne om at overveje, om de vil indgå forlig svarende til nævnets tilkendegivelse. Hvis ikke sagen kan afsluttes ved et forlig indgået efter nævnets tilkendegivelse, vil der blive udarbejdet en kendelse. I kendelsen beskrives sagen, og den indeholder tillige nævnets begrundelse for afgørelsen. Kendelsen udsendes som regel fire til seks uger efter nævnsmødet med post til sagens parter. Har parterne brugt en repræsentant, vil kendelsen blive sendt til den, der har repræsenteret parten. Kendelsen kan senest otte uger efter afgørelsen bringes for en domstol. Sagen vil normalt skulle indbringes for retten, der hvor modparten bor. Yderligere oplysninger: Lov om erhvervsuddannelser. Lov bekendtgørelse nr af 23. oktober Bekendtgørelse om Tvistighedsnævnet. Bekendtgørelse nr. 896 af 6. november Et udvalg af nævnets kendelser kan findes på I svaret skal modparten Redegøre for sin opfattelse af sagen. Redegøre for, hvordan sagen bør afgøres. Oplyse, om modparten er enig i et eller flere krav. Fremsende relevante dokumenter, som klageren ikke har fremsendt. Årsberetning\n15 3 Praksis De nedenfor omtalte kendelser kan i deres helhed ses på ⁴ Hyppigt anvendt forkortelse: EUL (Erhvervsuddannelsesloven) Lov om erhvervsuddannelser. Lovbekendtgørelse nr af 23. oktober Kendelserne er omtalt i en eller flere af nedennævnte grupper: Afvisning Ansættelsesbevisloven Ferieloven Forlængelse af uddannelsesaftalen, EUL 58 og 59 Forskelsbehandlingsloven; forskelsbehandling på grund af race, hudfarve, religion, politisk anskuelse, seksuel orientering, alder, handicap, national, social eller etnisk oprindelse Funktionærloven Hjemvisning til fagligt udvalg Injurier Konkurrerende overenskomster Ligebehandlingsloven; forskelsbehandling på grund af køn, herunder for eksempel graviditet, barsel, chikane og sexchikane ⁴ Tvistighedsnævnets kendelser er tilknyttet den seneste lov om erhvervsuddannelser, jf. lovbekendtgørelse nr af 23. oktober Ved søgning i Retsinformation skal der i søgefeltet derfor ind tastes lovbekendtgørelsens nummer samt årstal, ligesom feltet Søg i regler skal være markeret. Herefter vil brugerne blive præsenteret for et søgeresultat, der henviser til en side, hvor det er muligt at se den fuldstændige lovbekendtgørelse om erhvervsuddannelser. Når den fuldstændige lovtekst er fundet frem, vil der nederst i højre kolonne på denne side i en tekstboks være oplyst, at der er yderligere dokumenter tilknyttet lovbekendtgørelsen. En fuldstændig oversigt over Tvistighedsnævnets kendelser findes under Afgørelser truffet i henhold til denne retsforskrift. 14 Årsberetning 2008\n16 Ligelønsloven Lønbegrebet, EUL 55, stk. 2 Mangelfuld uddannelse Nævnets sammensætning Ophævelse af uddannelsesaftalen 1. Ensidig ophævelse 1.1. EUL 61, stk. 1, grov misligholdelse Elevers erstatningskrav Arbejdsgiveres erstatningskrav 2. EUL 61, stk. 2, væsentlig forudsætning urigtig eller bristet 3. EUL 61, stk. 3, reklamations frist 1 måned 4. Gensidig ophævelse Overenskomstfortolkning Passivitet (spørgsmål om bortfald af et krav, fordi dette ikke er gjort gældende inden for rimelig tid) Pension Prøvetid, EUL 60, stk. 2 Sagsomkostninger, bekendt - gørelse om Tvistighedsnævnets 16, stk. 3 Sygdom (se Ophævelse af uddannelses aftalen pkt. 2) Særlige lønreguleringsspørgsmål Tortgodtgørelse (godtgørelse for retsstridig krænkelse af frihed, fred, ære eller person) Virksomhedsoverdragelse Udeblivelse, bekendtgørelse om Tvistighedsnævnet 15 Afvisning Kendelse af 14. november 2008 i sag En del af elevens krav omfattede en periode forud for begyndelsestidspunktet for uddannelsesaftalen. Nævnet bemærkede, at det alene kan tage stilling til tvistigheder mellem elever og praktikvirksomheder, jf. EUL 63, stk. 2, jf. stk. 1. Ansættelsesbevisloven Kendelse af 11. november 2008 i sag Elevens ophævelse som følge af manglende afregning af løn og pension var berettiget. Da frisøruddannelsen ikke er omfattet af funktionærloven, og da en bestemmelse i en tillægskontrakt alene henviste til funktionærlovens almindelige opsigelsesbestemmelser, fandtes der ikke fornødent grundlag for at fastslå, at elevens ansættelsesforhold i sin helhed efter aftale var omfattet af funktionærloven. Eleven fik tilkendt kr. i erstatning for ophævelsen og kr. i godtgørelse efter ansættelsesbevisloven under henvisning til mangler, der havde forårsaget tvist. Årsberetning\n17 Kendelse af 9. juni 2008 i sag Arbejdsgiveren havde ikke indgået kollektiv overenskomst. Eleven blev i medfør af EUL 55, stk. 2, tilkendt overtidsbetaling og betaling for feriefridage. Da arbejdsgiveren ikke havde indgået nogen kollektiv overenskomst, men i uddannelsesaftalen ud for overenskomst havde anført HK, fandtes det betænkeligt at anse ansættelsesbevislovens 2, nr. 10 for tilsidesat. Arbejdsgiveren blev derfor frifundet for krav om godtgørelse efter ansættelsesbevisloven. Arbejdsgiveren blev også frifundet under henvisning til, at der ikke er krav om oplysning om adressen på det arbejdssted, hvor arbejdet ikke hovedsagligt udføres, jf. ansættelsesbevislovens 2, nr. 2. Som følge af at en fra arbejdsgiveren måtte anses for at have haft til hensigt at afskære eleven fra muligheden for at blive ansat i adskillige virksomheder og i forbindelse hermed havde haft krænkende og ydmygende karakter, fik eleven tilkendt en godtgørelse på kr. efter erstatningsansvarslovens 26. Kendelse af 26. maj 2008 i sag Ikke grundlag for at anse en ophævelse af uddannelsesaftalen, der var formuleret som en ensidig ophævelse, for gensidig. Ophævelsen blev anset for uberettiget, allerede fordi arbejdsgiveren ikke havde gjort gældende, at der skulle være grundlag for en ensidig ophævelse. Elev tilkendt erstatning på kr. Eleven blev tilkendt en godtgørelse på kr. efter ansættelsesbevisloven, under henvisning til at den manglende oplysning om overenskomst havde givet anledning til tvist. Kendelse af 23. maj 2008 i sag Spørgsmål om godtgørelse efter forskelsbehandlingslov, for tort og efter ansættelsesbevisloven. Der fandtes efter bevisførelsen ikke grundlag for at antage, at det påhvilede arbejdsgiveren at bevise, at ligebehandlingsprincippet ikke var blevet krænket, jf. lovens 7a. Efter bevisførelsen havde eleven ikke godtgjort, at arbejdsgiveren havde udøvet chikanøs forskelsbehandling på grund af religion og etnisk oprindelse. Det fandtes heller ikke godtgjort, at arbejdsgiveren havde udtalt sig krænkende om elevens seksuelle orientering. Det fandtes ej heller godtgjort, at arbejdsgiveren havde udsat eleven for krænkende behandling i forbindelse med arbejdsmiljøet eller ved en tyverianmeldelse til politiet, hvorfor arbejdsgiveren blev frifundet for krav om godtgørelse for tort. Da der ikke i uddannelsesaftalen var oplyst noget om overenskomstforhold, blev eleven tilkendt en godtgørelse på kr. efter ansættelsesbevisloven, under henvisning til at den manglende oplysning ikke havde givet anledning til tvist og i øvrigt måtte anses for undskyldelig. Eleven havde krævet dækning for udgifter til psykolog og sagsomkostninger. Da eleven ikke havde haft psykologudgifter, idet disse var betalt af HK, blev kravet allerede af den grund ikke taget til følge. Der var endelig ikke grundlag for at fravige Tvistighedsnævnets praksis, hvorefter hver part bærer egne omkostninger. Kendelse af 14. maj 2008 i sag Efter en konkret vurdering lagde nævnet til grund, at ansættelsesforholdet var ophørt efter stiltiende aftale 16 Årsberetning 2008\n18 mellem parterne. Arbejdsgiveren blev derfor frifundet for krav på erstatning for ophævelse af ansættelsesforholdet eller manglende uddannelse. Der blev efter sagens omstændigheder tilkendt eleven en godtgørelse på kr. efter ansættelsesbevisloven for manglende oplysning om overenskomst. Kendelse af 14. april 2008 i sag Arbejdsgiveren havde ophævet uddannelsesaftalen, fordi de ansatte, der skulle forestå oplæringen af eleven, var fratrådt. Arbejdsgiveren fik ikke medhold i, at ophævelsen under henvisning til bristede forudsætninger var berettiget, idet det er arbejdsgiverens ansvar at sikre, at betingelserne for at kunne uddanne eleven er opfyldt. Eleven tilkendt en erstatning på kr. Det fremgik af uddannelsesaftalen, at eleven skulle aflønnes hver 14. dag, men eleven var reelt månedslønnet. Arbejdsgiveren blev frifundet for et krav om godtgørelse efter ansættelsesbevisloven under henvisning til, at ændringen af lønudbetalingsterminen var sket efter aftale parterne imellem og manglens karakter. Kendelse af 3. marts 2008 i sag Arbejdsgiveren var ikke medlem af nogen arbejdsgiverforening og havde ikke indgået nogen overenskomst. Under henvisning til EUL 55, stk. 2, og overenskomsten mellem Danske Malermestre og Malerforbundet i Danmark, der indeholder bestemmelser om pension til elever, og da lønbegrebet må antages også at omfatte pension, fandtes eleven berettiget til pensionsbeløb. Da arbejdsgiveren ikke under ansættelsen havde indbetalt pension, skulle arbejdsgiveren betale såvel firma- som medarbejderandel. Eleven blev desuden tilkendt kr. i godtgørelse efter ansættelsesbevisloven under henvisning til, at den manglende oplysning om overenskomst reelt ikke havde haft betydning for ansættelsesforholdet eller for afgørelsen af pensionsspørgsmålet. Ferieloven Sø- & Handelsrettens dom af 19. december I Tvistighedsnævnets årsberetning 2007 omtaltes kendelse af 28. november 2007 i sag , elevers særlige ret til betalt ferie i det første hele ferieår, efter at ansættelsesforholdet er begyndt, forudsætter ikke, at ansættelsesperioden omfatter hele ferieåret. Ferielovens 9, stk. 1. Det blev oplyst, at sagen var indbragt for Sø- og Handelsretten. Sø- & Handelsretten afgjorde ved dom af 19. december 2008 (F-3-08) sagen på samme måde som Tvistighedsnævnet. Det anføres i Sø- & Handelsrettens begrundelse blandt andet: Det følger af ordlyden af ferielovens 9, stk.1, at [eleven], der havde uddannelsesaftale med [arbejdsgiveren], i ferieåret 1. maj 2005 til 30.april 2006, som var det første hele ferieår efter hendes ansættelse den 1.marts 2005, havde ret til 25 dages betalt ferie. Den forudsætning om ansættelsesforholdets længde, som Dansk Erhverv med henvisning til Arbejdsdirektoratets Feriekontors vejledende udtalelse af 23. november 2005 og Undervisningsministeriets publikation Sko- Årsberetning\n19 lepraktik i erhvervsuddannelserne gør gældende, skal være opfyldt, for at ferielovens 9, stk. 1, kan finde anvendelse, ses hverken at have støtte i lovbestemmelsens ordlyd eller dens forarbejder. Den praksis, som Arbejdsmarkedets parter med støtte i de ovennævnte vejledninger har fulgt gennem en årrække, findes derfor ikke at kunne tillægges vægt. [Arbejdsgiveren] havde som forudsætning for ansættelse af [eleven], at der ikke skulle betales løn under ferie, men allerede fordi denne forudsætning aldrig er tilkendegivet over for [eleven], ændrer den ikke på hendes ret til ferie med løn. Forlængelse af uddannelsesaftalen, EUL 58 og 59 Ingen kendelse. Forskelsbehandlingsloven; forskels behandling på grund af race, hudfarve, religion, politisk anskuelse, seksuel orientering, alder, handicap, national, social eller etnisk oprindelse Kendelse af 23. maj 2008 i sag Spørgsmål om godtgørelse efter forskelsbehandlingslov, for tort og efter ansættelsesbevisloven. Der fandtes efter bevisførelsen ikke grundlag for at antage, at det påhvilede arbejdsgiveren at bevise, at ligebehandlingsprincippet ikke var blevet krænket, jf. lovens 7a. Efter bevisførelsen havde eleven ikke godtgjort, at arbejdsgiveren havde udøvet chikanøs forskelsbehandling på grund af religion og etnisk oprindelse. Det fandtes heller ikke godtgjort, at arbejdsgiveren havde udtalt sig krænkende om elevens seksuelle orientering. Det fandtes ej heller godtgjort, at arbejdsgiveren havde udsat eleven for krænkende behandling i forbindelse med arbejdsmiljøet eller ved en tyverianmeldelse til politiet, hvorfor arbejdsgiveren blev frifundet for krav om godtgørelse for tort. Da der ikke i uddannelsesaftalen var oplyst noget om overenskomstforhold, blev eleven tilkendt en godtgørelse på kr. efter ansættelsesbevisloven under henvisning til, at den manglende oplysning ikke havde givet anledning til tvist og i øvrigt måtte anses for undskyldelig. Eleven havde krævet dækning for udgifter til psykolog og sagsomkostninger. Da eleven ikke havde haft psykologudgifter, idet disse var betalt af HK, blev kravet allerede af den grund ikke taget til følge. Der var endelig ikke grundlag for at fravige Tvistighedsnævnets praksis, hvorefter hver part bærer egne omkostninger. Funktionærloven Kendelse af 11. november 2008 i sag Elevens ophævelse som følge af manglende afregning af løn og pension var berettiget. Da frisøruddannelsen ikke er omfattet af funktionærloven, og da en bestemmelse i en tillægskontrakt alene henviste til funktionærlovens almindelige opsigelsesbestemmelser, fandtes der ikke fornødent grundlag for at fastslå, at elevens ansættelsesforhold i sin helhed efter aftale var 18 Årsberetning 2008\n20 omfattet af funktionærloven. Eleven fik tilkendt kr. i erstatning for ophævelsen og kr. i godtgørelse efter ansættelsesbevisloven under henvisning til mangler, der havde forårsaget tvist. Højesterets dom af 1. oktober 2008 (UfR 2008 side 1897). I Tvistighedsnævnets årsberetning 2007 omtaltes kendelse af 16. januar 2006 i sag , ophævelse under henvisning til elevs langvarige sygdom ikke berettiget. Eleven havde på ophævelsestidspunktet været sygemeldt i et år og kunne efter lægelige vurderinger genoptage arbejdet inden for fire måneder. Erstatning på kr. Krav om erstatning efter funktionærloven ikke taget til følge under henvisning til, at elever i henhold til EUL ikke kan opsiges efter prøvetiden, hvorfor funktionærlovens 3 om erstatning svarende til løn i opsigelsesperioden ikke kan påberåbes. Det blev oplyst, at kendelsen var stadfæstet af Sø- og Handelsretten ved dom af 31. maj 2007, og at dommen var anket til Højesteret. Højesteret afgjorde ved dom af 1. oktober 2008 sagen, der for Højesteret alene drejede sig om spørgsmålet, om eleven var berettiget til minimalerstatning efter funktionærlovens 3, stk. 2, 3. punktum. Erstatningskravet vedrørte erstatning for løn i den løbende måned efter ophævelsen af uddannelsesaftalen samt tre måneders løn. Højesteret gav eleven medhold i kravet. Af Højesterets begrundelse fremgår blandt andet: Det følger af erhvervsuddannelseslovens 56, stk. 1, at funktionærlovens regler finder anvendelse på [elevens] uddannelsesaftale i det omfang, det er foreneligt med uddannelsen efter erhvervsuddannelsesloven. Efter forarbejderne til 56 er udgangspunktet, at der gælder samme retsstilling med hensyn til arbejds- og ansættelsesvilkår for elever som for andre arbejdstagere. Det fremgår endvidere af forarbejderne, at forbeholdet i 56, stk. 1, sigter til de tilfælde, hvor der er behov for særlige regler til sikring af uddannelsesformålet. Tilkendelse af erstatning efter funktionærlovens 3 er ikke uforenelig med uddannelsens formål, og det forhold, at en uddannelsesaftale er uopsigelig i medfør af erhvervsuddannelseslovens 60, kan ikke føre til, at funktionærlovens 3 er uanvendelig. Det fremgår af Tvistighedsnævnets kendelse, at det beløb på kr., der er tilkendt [eleven], ikke dækker erstatningskrav efter funktionærlovens 3. [Eleven] har herefter krav på minimalerstatning efter funktionærlovens 3, og Højesteret tager derfor HK Danmarks påstand til følge. Kendelse af 26. maj 2008 i sag Eleven havde blandt andet krævet erstatning på kr. for tab af uddannelsesgode og tre måneders løn i opsigelsesperioden med tillæg af feriegodtgørelse som følge af uberettiget ophævelse af uddannelsesaftalen. Arbejdsgiveren gav ikke møde for nævnet under sagens behandling. Tvistighedsnævnet lagde til grund, at ophævelsen af uddannelsesaftalen var uberettiget og tilkendte som følge heraf eleven en Årsberetning\n21 erstatning på kr. Sagen blev af arbejdsgiveren indbragt for retten i Kolding, i hvilken forbindelse eleven gjorde samme påstand gældende som for Tvistighedsnævnet. Ved dom af 2. juli 2009 lagde Retten i Kolding blandt andet til grund, at arbejdsgiveren var forpligtet til at betale eleven erstatning som følge af uberettiget ophævelse af uddannelsesaftalen. Vedrørende erstatningsberegningen hedder det i dommen: Ligelønsloven Ingen kendelse. Lønbegrebet, EUL 55, stk. 2. Kendelse af 22. december 2008 i sag Eleven tilkendt krav på betaling af feriefridage under henvisning til EUL 55, stk. 2. Der har ikke været uenighed om erstatningskravets beregning, og [eleven] har derfor krav på løn inklusive feriegodtgørelse som opgjort af [eleven] på i alt ,37 kr, jf. funktionærlovens 3, stk. 2., 3. punktum. Retten finder, at [eleven] ikke herudover har krav på erstatning. Hjemvisning til fagligt udvalg Ingen kendelse. Injurier Ingen kendelse. Konkurrerende overenskomster Ingen kendelse. Ligebehandlingsloven; forskelsbehandling på grund af køn, herunder for eksempel graviditet, barsel, chikane og sexchikane Ingen kendelse. Kendelse af 14. november 2008 i sag Eleven tilkendt blandt andet aften- og weekendtillæg i medfør af EUL 55, stk. 2. Arbejdsgiveren havde ikke indgået nogen kollektiv overenskomst. Kendelse af 11. november 2008 i sag Lagt til grund, at Dansk Metal og Dansk Industri på det omhandlede uddannelsesområde har deltaget i de faglige udvalg, og at Industriens Overenskomst er den mest udbredte på området. Under henvisning til EUL 55, stk. 2, og 64, stk. 2, og Højesterets dom, UfR 2008 side 1897, fandt nævnet, at Dansk Metal og Dansk Industri i sagen måtte anses for de forhandlingsberettigede organisationer inden for det pågældende uddannelsesområde. Tvistighedsnævnet fandt herefter, at udtrykket kollektiv overenskomst inden for uddannelsesområdet i 55, stk. 2, i et tilfælde som det foreliggende, hvor der inden for området er flere kollektive overenskomster, må forstås som den overenskomst, der er indgået af de forhandlingsberettigede organisationer, i den foreliggende sag Industriens Overenskomst. I konsekvens heraf skulle 20 Årsberetning 2008\n22 elevens løn mindst udgøre den løn, der er fastsat i Industriens Overenskomst. (Sagen er indbragt for domstolene.) Kendelse af 3. november 2008 i sag Søgnehelligdagsbetaling anset for omfattet af lønbegrebet i EUL 55, stk. 2. Kendelse af 9. juni 2008 i sag Arbejdsgiveren havde ikke indgået kollektiv overenskomst. Eleven blev i medfør af EUL 55, stk. 2, tilkendt overtidsbetaling og betaling for feriefridage. Da arbejdsgiveren ikke havde indgået nogen kollektiv overenskomst, men i uddannelsesaftalen ud for overenskomst havde anført HK, fandtes det betænkeligt at anse ansættelsesbevislovens 2, nr. 10 for tilsidesat. Arbejdsgiveren blev derfor frifundet for krav om godtgørelse efter ansættelsesbevisloven. Arbejdsgiveren blev også frifundet under henvisning til, at der ikke er krav om oplysning om adressen på det arbejdssted, hvor arbejdet ikke hovedsagligt udføres, jf. ansættelsesbevislovens 2, nr. 2. Som følge af, at en fra arbejdsgiveren måtte anses for at have haft til hensigt at afskære eleven fra muligheden for at blive ansat i adskillige virksomheder og i forbindelse hermed havde haft krænkende og ydmygende karakter, fik eleven tilkendt en godtgørelse på kr. efter erstatningsansvarslovens 26. Kendelse af 14. april 2008 i sag Eleven blev blandt andet tilkendt pension under henvisning til lønbegrebet i EUL 55, stk. 2. Kendelse af 13. marts 2008 i sag Elevens ophævelse af uddannelsesaftalen fandtes berettiget, idet arbejdsgiveren efter en afgørelse fra fællesudvalget ikke længere kunne uddanne eleven. Eleven havde, uanset at arbejdsgiveren ikke var omfattet af kosmetikfagets overenskomst, også krav på forskudttidstillæg, jf. EUL 55, stk. 2. Kendelse af 3. marts 2008 i sag Arbejdsgiveren var ikke medlem af nogen arbejdsgiverforening og havde ikke indgået nogen overenskomst. Under henvisning til EUL 55, stk. 2, og overenskomsten mellem Danske Malermestre og Malerforbundet i Danmark, der indeholder bestemmelser om pension til elever, og da lønbegrebet må antages også at omfatte pension, fandtes eleven berettiget til pensionsbeløb. Da arbejdsgiveren ikke under ansættelsen havde indbetalt pension, skulle arbejdsgiveren betale såvel firma- som medarbejderandel. Eleven blev desuden tilkendt kr. i godtgørelse efter ansættelsesbevisloven under henvisning til, at den manglende oplysning om over enskomst reelt ikke havde haft betydning for ansættelsesforholdet eller for afgørelsen af pensionsspørgsmålet. Mangelfuld uddannelse Kendelse af 20. februar 2008 i sag Elevens ansættelse hos arbejdsgiveren fandtes, blandt andet under henvisning til, at arbejdsgiveren, der ikke gav møde under forhandlingen Årsberetning\n23 af sagen, ikke på nogen måde havde imødegået elevens standpunkt, at være uden uddannelsesmæssig værdi. Eleven, der havde været nødt til at tage hele uddannelsesforløbet om, blev erstatningsmæssigt stillet på samme måde, som han efter nævnets praksis ville være ved en berettiget ophævelse af uddannelsesaftalen, og blev tilkendt kr. i erstatning. Nævnets sammensætning, EUL 64, stk. 2 Ingen kendelse. Ophævelse af uddannelsesaftalen Kendelserne vedrørende ophævelse af uddannelsesaftaler er opdelt i følgende undergrupper: 1. Ensidig ophævelse 1.1. EUL 61, stk. 1, grov misligholdelse Elevers erstatningskrav Arbejdsgiveres erstatningskrav 2. EUL 61, stk. 2, væsentlig forudsætning urigtig eller bristet 3. EUL 61, stk. 3, reklama - tionsfrist 1 måned 4. Gensidig ophævelse 1. Ensidig ophævelse 1.1. EUL 61, stk. 1, grov misligholdelse Elevers erstatningskrav Kendelse af 11. november 2008 i sag Elevens ophævelse som følge af manglende afregning af løn og pension var berettiget. Da frisøruddannelsen ikke er omfattet af funktionærloven, og da en bestemmelse i en tillægskontrakt alene henviste til funktionærlovens almindelige opsigelsesbestemmelser, fandtes der ikke fornødent grundlag for at fastslå, at elevens ansættelsesforhold i sin helhed efter aftale var omfattet af funktionærloven. Eleven fik tilkendt kr. i erstatning for ophævelsen og kr. i godtgørelse efter ansættelsesbevisloven under henvisning til mangler, der havde forårsaget tvist. Højesterets dom af 1. oktober 2008 (UfR 2008 side 1897). I Tvistighedsnævnets årsberetning 2007 omtaltes kendelse af 16. januar 2006 i sag , ophævelse under henvisning til elevs langvarige sygdom ikke berettiget. Eleven havde på ophævelsestidspunktet været sygemeldt i et år og kunne efter lægelige vurderinger genoptage arbejdet inden for fire måneder. Erstatning på kr. Krav om erstatning efter funktionærloven ikke taget til følge under henvisning til, at elever i henhold til EUL ikke kan opsiges efter prøvetiden, hvorfor funktionærlovens 3 om erstatning svarende til løn i opsigelsesperioden ikke kan påberåbes. Det blev oplyst, at kendelsen var stadfæstet af Sø- og Handelsretten ved dom af 31. maj 2007, og at dommen var anket til Højesteret. Højesteret afgjorde ved dom af 1. oktober 2008 sagen, der for Højesteret alene drejede sig om spørgsmålet, om eleven var berettiget til minimalerstatning efter funktionærlovens 3, stk. 2, 3. punktum. Erstatningskravet vedrørte erstatning for løn i den løbende måned efter ophævelsen af uddannelsesafta- 22 Årsberetning 2008\n24 len samt tre måneders løn. Højesteret gav eleven medhold i kravet. Af Højesterets begrundelse fremgår blandt andet: Det følger af erhvervsuddannelseslovens 56, stk. 1, at funktionærlovens regler finder anvendelse på [elevens] uddannelsesaftale i det omfang, det er foreneligt med uddannelsen efter erhvervsuddannelsesloven. Efter forarbejderne til 56 er udgangspunktet, at der gælder samme retsstilling med hensyn til arbejds- og ansættelsesvilkår for elever som for andre arbejdstagere. Det fremgår endvidere af forarbejderne, at forbeholdet i 56, stk. 1, sigter til de tilfælde, hvor der er behov for særlige regler til sikring af uddannelsesformålet. Tilkendelse af erstatning efter funktionærlovens 3 er ikke uforenelig med uddannelsens formål, og det forhold, at en uddannelsesaftale er uopsigelig i medfør af erhvervsuddannelseslovens 60, kan ikke føre til, at funktionærlovens 3 er uanvendelig. Det fremgår af Tvistighedsnævnets kendelse, at det beløb på kr., der er tilkendt [eleven], ikke dækker erstatningskrav efter funktionærlovens 3. [Eleven] har herefter krav på minimalerstatning efter funktionærlovens 3, og Højesteret tager derfor HK Danmarks påstand til følge. Kendelse af 9. september 2008 i sag Anset for godtgjort, at eleven var syg under skoleophold og frem til arbejdsgiverens ophævelse af uddannelsesaftalen. Arbejdsgiveren fik på ophævelsestidspunktet underretning om, at eleven led af depression, men bad ikke om nærmere dokumentation. Selv om eleven ikke havde sygemeldt sig, fandtes ophævelsen uberettiget. Erstatningen skønsmæssigt fastsat til kr. under hensyntagen til, at arbejdsgiveren efter ophævelsen havde udbetalt løn til eleven. Eleven blev efter sagens resultat samtidig frifundet for arbejdsgiverens erstatningskrav. Kendelse af 26. maj 2008 i sag Eleven havde blandt andet krævet erstatning på kr. for tab af uddannelsesgode og tre måneders løn i opsigelsesperioden med tillæg af feriegodtgørelse som følge af uberettiget ophævelse af uddannelsesaftalen. Arbejdsgiveren gav ikke møde for nævnet under sagens behandling. Tvistighedsnævnet lagde til grund, at ophævelsen af uddannelsesaftalen var uberettiget, og tilkendte som følge heraf eleven en erstatning på kr. Sagen blev af arbejdsgiveren indbragt for retten i Kolding, i hvilken forbindelse eleven gjorde samme påstand gældende som for Tvistighedsnævnet. Ved dom af 2. juli 2009 lagde Retten i Kolding blandt andet til grund, at arbejdsgiveren var forpligtet til at betale eleven erstatning som følge af uberettiget ophævelse af uddannelsesaftalen. Vedrørende erstatningsberegningen hedder det i dommen: Der har ikke været uenighed om erstatningskravets beregning, og [eleven] har derfor krav på løn inklusive feriegodtgørelse som opgjort af [eleven] på i alt ,37 kr., jf. funktionær- Årsberetning\n25 lovens 3, stk. 2, 3. punktum. Retten finder, at [eleven] ikke herudover har krav på erstatning. Kendelse af 13. august 2008 i sag Eleven havde ikke godtgjort, at arbejdsgiveren havde ophævet uddannelsesaftalen, hvorfor arbejdsgiveren blev frifundet for erstatningskrav. Kendelse af 14. april 2008 i sag Eleven havde været udsat for en så uacceptabel behandling, herunder i forbindelse med tiltaleformen, at hun var berettiget til at ophæve uddannelsesaftalen. Eleven fik tilkendt erstatning på kr. under henvisning til karakteren af misligholdelsen, jf. Tvistighedsnævnets kendelse af 29. juni 2007 i sagerne 43 og Kendelse af 26. maj 2008 i sag Ikke grundlag for at anse en ophævelse af uddannelsesaftalen, der var formuleret som en ensidig ophævelse, for gensidig. Ophævelsen blev anset for uberettiget, allerede fordi arbejdsgiveren ikke havde gjort gældende, at der skulle være grundlag for en ensidig ophævelse. Elev tilkendt erstatning på kr. Eleven blev tilkendt en godtgørelse på kr. efter ansættelsesbevisloven under henvisning til, at den manglende oplysning om overenskomst havde givet anledning til tvist. Kendelse af 14. maj 2008 i sag Efter en konkret vurdering lagde nævnet til grund, at ansættelsesforholdet var ophørt efter stiltiende aftale mellem parterne. Arbejdsgiveren blev derfor frifundet for krav om erstatning for ophævelse af ansættelsesforholdet eller manglende uddannelse. Der blev efter sagens omstændigheder tilkendt eleven en godtgørelse på kr. efter ansættelsesbevisloven for manglende oplysning om overenskomst. Kendelse af 13. marts 2008 i sag Elevens ophævelse af uddannelsesaftalen fandtes berettiget, idet arbejdsgiveren efter en afgørelse fra fællesudvalget ikke længere kunne uddanne eleven. Eleven havde, uanset at arbejdsgiveren ikke var omfattet af kosmetikfagets overenskomst, også krav på forskudttidstillæg, jf. EUL 55, stk. 2. Kendelse af 4. marts 2008 i sag Arbejdsgiverens ophævelse af uddannelsesaftalen var ikke berettiget. Det fandtes bevist, at eleven, der ikke var mødt på arbejde to dage, havde orienteret arbejdsgiveren om sin personlige situation på en sådan måde, at arbejdsgiveren måtte indse, at der reelt var tale om en sygemelding. Eleven tilkendt en erstatning på kr., idet der ikke forelå omstændigheder, der kunne begrunde en fravigelse af erstatningens størrelse i hverken opadeller nedadgående retning. Kendelse af 21. januar 2008 i sag Arbejdsgiverens ophævelse af uddannelsesaftalen fandtes berettiget som følge af elevens illoyalitet, idet det var 24 Årsberetning 2008\n27 godtgjort, at eleven under ansættelsen havde medvirket til udarbejdelse af en offentligt tilgængelig hjemmeside, der reklamerede for ydelser, der var delvist sammenfaldende med arbejdsgiverens Arbejdsgiveres erstatningskrav Kendelse af 9. september 2008 i sag Anset for godtgjort, at eleven var syg under skoleophold og frem til arbejdsgiverens ophævelse af uddannelsesaftalen. Arbejdsgiveren fik på ophævelsestidspunktet underretning om, at eleven led af depression, men bad ikke om nærmere dokumentation. Selv om eleven ikke havde sygemeldt sig, fandtes ophævelsen uberettiget. Erstatningen skønsmæssigt fastsat til kr. under hensyntagen til, at arbejdsgiveren efter ophævelsen havde udbetalt løn til eleven. Eleven blev efter sagens resultat samtidig frifundet for arbejdsgiverens erstatningskrav. 2. EUL 61, stk. 2, væsentlig forud sætning urigtig eller bristet Kendelse af 14. maj 2008 i sag Arbejdsgiveren stoppede lønudbetaling efter meddelelse fra jobcenter om ophør af dagpengeudbetaling som følge af elevens manglende medvirken ved kommunens opfølgning. Efterfølgende ophævede arbejdsgiveren ansættelsesforholdet under henvisning til elevens helbredsmæssige forhold. Nævnet fandt, at arbejdsgiveren havde været berettiget til at standse lønudbetalingen som følge af, at dagpengeudbetalingen var blevet standset på grund af forhold, som eleven selv var ansvarlig for. Efter indholdet af en lægeerklæring sammenholdt med varigheden af elevens sygefravær, cirka otte måneder, fandtes arbejdsgiveren berettiget til at ophæve ansættelsesforholdet under henvisning til bristede forudsætninger, jf. EUL 61, stk. 2. Den omstændighed, at eleven på trods af lægeerklæringen tilbød at genoptage arbejdet, samt hans forklaring om, hvorledes han efterfølgende havde kunnet arbejde, kunne ikke føre til andet resultat. Kendelse af 14. april 2008 i sag Arbejdsgiveren havde ophævet uddannelsesaftalen, fordi de ansatte, der skulle forestå oplæringen af eleven, var fratrådt. Arbejdsgiveren fik ikke medhold i, at ophævelsen under henvisning til bristede forudsætninger var berettiget, idet det er arbejdsgiverens ansvar at sikre, at betingelserne for at kunne uddanne eleven er opfyldt. Eleven tilkendt en erstatning på kr. Det fremgik af uddannelsesaftalen, at eleven skulle aflønnes hver 14. dag, men eleven var reelt månedslønnet. Arbejdsgiveren blev frifundet for et krav om godtgørelse efter ansættelsesbevisloven under henvisning til, at ændringen af lønudbetalingsterminen var sket efter aftale parterne imellem og manglens karakter. Kendelse af 29. februar 2008 i sag Arbejdsgiverens påstand om, at ophævelsen af uddannelsesaftalen var berettiget som følge af bristede forudsætninger, blev ikke taget til følge. Eleven var døvstum. Der var ikke i uddannelsesaftalen taget noget forbehold i relation til elevens handicap og eventuel 26 Årsberetning 2008\nTvistighedsnævnets og Ankenævnet vedrørende Praktikvirksomheders Årsberetning 2011. Titel 1\nTvistighedsnævnets og Ankenævnet vedrørende Praktikvirksomheders Årsberetning 2011 Titel 1 Tvistighedsnævnets og Ankenævnet vedrørende Praktikvirksomheders Årsberetning 2011 Tvistighedsnævnets og Ankenævnet


Ulefos A/S - Leverandører, Nyheder og Viden\nUlefos blev etableret i 1657, og fik salgskontor i Danmark i 2004. I dag beskæftiger vi 11 medarbejdere, fra vores lokation i Hvidovre, som består af både direktion, salg, lager og distribution. Vi servicerer hele Danmark, inkl. Bornholm og Færøerne.\nNordisk styrke, engagerede medarbejdere og løbende produktudvikling, har sikret Ulefos en position som markedets førende leverandør indenfor brøndgods, og produkter til vand og spildevandssektoren. Med fokus på kvalitet, sikkerhed og miljø sikrer vi bæredygtige løsninger med lang levetid. Ulefos produkter er fortrinsvis fremstillet på egne fabrikker, men forhandler også produkter fra udvalgte kvalitets leverandører fra ind- og udland.\nUlefos Jernværk konkurrerer helst på miljø og vi skilter gerne med vores miljøprofil og bæredygtige produktion. Vi vurderer miljøaspekter i alle vores arbejdsgange. Ulefos Jernværk anvender hovedsageligt miljøvenlig genbrugsmateriale. Produktion og salg er ISO 9001 og ISO 14001 godkendt. Ulefos Jernværk producerer efter EN-124 standard.\nKundenetværket består af grossister, kommuner, forsyninger samt rådgivende ingeniører og arkitekter