Magi & Magikere. C.W. Leadbeater. - PDF\nMagi & Magikere. C.W. Leadbeater.\nDownload "Magi & Magikere. C.W. Leadbeater. www.visdomsnettet.dk"\n2 Magi & Magikere C.W. Leadbeater 2\n3 Magi & Magikere Af C. W. Leadbeater Fra Some Glimpses of Occultism (Oversættelse Thora Lund Mollerup & Erik Ansvang) Hvis man slår op i et leksikon, kan man se, at ordet magi som regel defineres som brugen af overnatur lige metoder til at skabe fænomener. Åndsvidenskaben er ikke enig i denne definition, fordi udgangspunktet er, at intet er overnaturligt, og at uanset hvor exceptionelt og anderledes et fænomen umiddelbart ser ud til at være, er det altid i overensstemmelse med naturens love. Til gengæld er det en kendsgerning, at mennesket endnu kun har kendskab til få af naturens mange lovmæssigheder, og at der derfor eksisterer meget, som ikke kan forklares. Uanset om man anvender sandsynlighedsberegninger eller direkte iagttagelse, er udgangspunktet, at lovene er uforanderlige, og når noget er uforklarligt for mennesket, skyldes det uundgåeligt menneskets uvidenhed om naturens love og ikke, at naturlovene er overtrådt, unaturlige eller overnaturlige. Menneskets viden er endnu så begrænset på så mange områder, at det ikke bør overraske, at forskerne af og til kommer i kontakt med naturfænomener, som de ikke forstår. Mennesket kender kun en meget lille del af den verden, det lever i. Faktisk er kun den laveste fysiske del kendt, og kendskabet til selv denne lille del er meget begrænset og i høj grad overfladisk. Men gennemsnitsmennesket er ikke bevidst om sin egen uvidenhed, og det bliver derfor chokeret og overrasket over enhver begivenhed, der overskrider erfaringens grænser ikke naturens grænser. 3\n4 Når man taler om magi, giver langt de fleste mennesker udtryk for nøjagtig den samme tvivl som forskerne. De afviser, at magi overhovedet eksisterer. Der findes altid mennesker, som benægter eksistensen af noget, der overgår deres egen forstand og deres egne erfaringer. Når de ikke selv har erfaret fænomenerne, konkluderer de, at alle, der har erfaret dem, enten er naive eller fupmagere eller enten løgnagtige eller fantaster. I et forsøg på at forbedre leksikonets definition kan magi beskrives som anvendelsen af endnu ukendte naturkræfter til skabelse af synlige virkninger. I mange tilfælde er der tale om, at disse naturkræfter kontrolleres ved hjælp af menneskets vilje. Igen vil der være mennesker, som benægter, at naturens kræfter kan styres direkte af menneskets vilje, og igen er det simpelthen et spørgsmål om, hvor stor eller lille indsigt dette menneske er i besiddelse af. Det uerfarne, uintelligente og arrogante menneske vil ofte benægte alting. Det mere erfarne, intelligente og uddannede menneske har lært at være mere forsigtig. I stedet for nytteløse påstande, vil dette menneske kræve en undersøgelse. Hvis man kan blive enig om den sidstnævnte holdning, der kræver fysiske beviser for de endnu ukendte kræfters eksistens, vil en nærmere undersøgelse hurtigt vise, at der findes subtile overgange mellem de fysiske og de ikke-fysiske fænomener, som naturvidenskaben og åndsvidenskaben nemt kan blive enige om, fordi fænomenerne er identiske. Hvis man kan acceptere denne definition af magi, dukker næste spørgsmål op: Hvad menes der med hvid og sort magi? I denne sammenhæng er de simpelthen ensbetydende med godt og ondt. De ukendte naturkræfter er hverken gode eller onde i sig selv. De kan sammenlignes med kendte kræfter, der stammer fra elektricitet, damp og dynamit. Elektricitet, damp og dynamit repræsenterer godt og ondt afhængig af den moralske holdning hos det menneske, der benytter dem. På samme måde som dynamit med fordel kan anvendes til at sprænge klipper væk 4\n5 for at bygge en kanal, der fører ind til en sikker havn, kan dynamit også anvendes af ondsindede mennesker til at myrde andre mennesker, der betragtes som fjender. På tilsvarende måde kan de ukendte magiske kræfter anvendes af onde mennesker til egoistiske formål eller af gode mennesker til hjælp og beskyttelse. Ukendte kræfter i naturen Det er nu hensigten at beskrive nogle af disse ukendte kræfter. Først og fremmeste er der nerveæteren og strømmen af prana (vital energi) langs denne nerveæter. Begge energiformer kan underlægges menneskets vilje, og derfor kan man sige, at hypnose er en form for magi, for det er disse usynli ge kræfter, der manipuleres af hypnotisørens vilje, og dermed skabes der synlige virkninger. Patientens eller forsøgspersonens tilstand kan i høj grad påvirkes. Det er ikke alene muligt at udløse forskellige former for illusioner, men lemmer kan også gøres stive og ufølsomme over for smerte, og et menneske kan bringes i dyb trance. Det er årsagen til, at man kan betragte disse to kræfter nerveæter og prana som magiske kræfter. En anden stor kraft, der sandsynligvis anvendes oftere end de andre, er Prana-udstråling fra en healers hånd. elementalessensen. Det er imidlertid ikke muligt at forlade emnet for at give en detaljeret beskrivelse af, hvad elementalessens er, for det vil kræve et helt foredrag. Her er det kun muligt at give en skitse og i øvrigt henvise til den esoteriske litteratur. Når man taler om reinkarnation og om menneskets forskellige legemer, beskriver åndsvidenskaben, hvordan sjælen under nedstigningen til den nye fødsel tiltrækker stof fra de forskellige planer. Ved hjælp af dette stof er sjælen i stand til at forme de legemer, der muliggør livet på hvert eksistensplan. Det er vigtigt at forstå, at planets stof både det, som sjælen tiltrækker til eget brug og det enorme omgivende hav af stof uden for sjælen ikke er dødt stof. Stoffet er levende og med instinktiv bevidsthed. Dette liv er dybest set guddommeligt, for der findes intet liv, som ikke er guddommelig, men det befinder sig på et langt tidligere stadie af evolutionen end det liv, der manifesterer sig via menneskeriget, dyreriget og planteriget. Udgangspunktet er derfor, at alt dette stof er ladet med en form for levende essens, og studiet af åndsvidenskab gør det muligt at skelne mellem de mange typer af denne mystiske levende essens og at erfare, at disse forskellige typer kan anvendes til forskellige magiske formål. Disse uhyre fine og plastiske astrale og mentale stofformer er meget følsomme over for den menneskelige vilje, og derfor er de i høj grad til disposition for enhver, der lærer at anvende dem. Nogle gange kan man læse om elementaler i esoterisk litteratur. Sædvanligvis henviser ordet alene til en midlertidig skabelse, der er opbygget af denne levende essens ved hjælp af menneskets vilje. Disse enheder er midlertidige, og de er ikke egentlige væsener under udvikling. Den guddommelige essens, som enhederne 5\n6 er skabt af, har sin egen udvikling som essens, men enheden, der midlertidigt er opbygget af essensen, har ingen evolution som selvstændig enhed, og den har ikke tilstrækkelig kraft til at reinkarnere. Elementalen kan snarere beskrives som et væsen, der for en tid består af liv og legeme, for stoffet og dets levende essens udgør et redskab, der er belivet af en tankeform. Elementalen fungerer som en separat enhed, og hvor længe den er i stand til at fungere selvstændigt, afhænger af den tankekraft, der er lagt i skabelse af tankeformen, for tankekraften er dens besjælende princip, og det er alene den, der opretholder formen. Et eksempel på en tankeform (fra Thought-Forms). Så snart tankeformens kraft toner ud, vil elementalens form, der består af astralt eller mentalt stof, (der er belivet af elementalessensen), gå i opløsning, og både essensen og stoffet vil vende tilbage til det omgivende reservoir, som det blev hentet fra. Mens de eksisterer, er disse tankeformer imidlertid særdeles faktuelle og kraftfulde, og den viljestærke tænker er i stand til at bruge dem i det magiske arbejde. Elementaler er en af de mest almindelige og samtidig en af de mest effektive kræfter i de magiske processer. Hvis man ønsker yderligere oplysninger om dette vigtige emne, anbefales det at læse Thought-Forms (Tankeformer) af Annie Besant og C.W. Leadbeater. Det anbefales at studere denne bog grundigt, fordi farveillustrationerne hjælper til en klarere forståelse af den måde, kræfterne arbejder på. Naturånder Herefter skal opmærksomheden rettes mod en anden type, der er ofte indgår i magiske processer. Denne gang er der tale om virkelige skabninger, der er under udvikling, og ikke blot midlertidige skabelser. Der er tale om et helt rige af levende eksistenser, som ikke tilhører den menneskelige evolutionslinje, men løber parallelt med den, og som benytter den samme verden som mennesket. Denne evolution rummer alle niveauer af intelligenser, lige fra enheder, der svarer til dyreriget, til andre, der er på niveau med og endda i høj grad over menneskets højeste intellektuelle formåen. Denne udviklingslinje når sædvanligvis ikke helt ned til det fysiske plan, og medlemmerne af dette naturrige ifører sig aldrig lige så tætte fysisk 6\n7 legemer som mennesket. De fleste af de eksistenser, mennesket har kontakt med, er kun i besiddelse af astrale legemer, selvom mange bevæger sig helt ned til den æteriske del af det fysiske plan, hvor de iklæder sig æterisk stof, og det bringer dem meget tæt på grænsen af den menneskelige synsevne. Der er store skarer af disse væsener, og der findes en næsten uendelig række af forskellige typer, kategorier og grupper blandt dem. Ildsalamander og landskabsdeva (Geoffrey Hodson: Clairvoyant Investigations). Overordnet kan man opdele dem i to store kategorier: a) naturånder eller feer og b) engle eller som de kaldes i Østen devaer. Den anden kategori devaerne begynder på et niveau, der svarer til menneskets, men devaerne når op til højder langt ud over, hvad menneskeheden endnu har haft kontakt med, og forbindelsen til magi er derfor begrænset, og den hører udelukkende til en meget speciel type i forhold til det emne, der behandles her. Naturånder er blevet kaldt ved mange forskellige navne i forskellige perioder i forskellige lande. Man kender eksempelvis betegnelserne feer, alfer, nisser, sylfer, salamandre, undiner, gnomer og godtfolk, og i enhver nation er der traditioner, som beskriver deres udseende. Sædvanligvis betragtes de som fantasier og populær overtro, og det er uden tvivl korrekt, at det meste af det, der fortælles om dem, aldrig ville klare en videnskabelig undersøgelse. Det er imidlertid sandt, at der findes en sådan udvikling, og at dets medlemmer lejlighedsvis men sjældent kan iagttages med det menneskelige syn. Normalt har de overhovedet ingen forbindelse med menneskeheden, og de fleste af dem er temmelig frygtsomme, når der er mennesker til stede. Årsagen er, at menneskets ukontrollerede følelser, begær og ønsker virker meget forstyrrende på dem og skaber stærkt ubehag. Men nu og da under ekstraordinære omstændigheder har nogle af dem været i direkte og endda venskabelig kontakt med mennesket. 7\n8 Na turligvis bruger de deres energier til egne formål, men nogle gange kan de overtales eller tvinges til at stille deres kræfter til rå dighed. Selvom de endnu ikke er individualise rede og derfor mere svarer til dyr end til mennesker, er deres intelligens i mange tilfælde på højde med menneskets. Det ser imidlertid ud til, at de sædvanligvis kun har meget lidt ansvarsfølelse, og viljen er som regel ikke så udviklet som hos gennemsnitsmennesket. Derfor kan de let domineres med hypnotiske kræfter og drives til at realisere magikerens ønsker. De kan bruges til mange magiske formål, og så længe de opgaver, man giver dem, ikke overstiger deres kræfter, vil de trofast og sikkert opfylde dem. Hvis der skulle gives en komplet redegørelse for de mange kategorier af naturånder, ville det svare til at skrive en slags doktorafhandling om astralplanet, og for at beskrive dem alle, ville man få brug for mange og tykke bind. Men den, der ønsker at beskæftige sig fuldt ud og effektivt med såkaldt praktisk magi, skal ikke alene være i stand til umiddelbart og ved hjælp af æterisk syn at identificere disse tusindvis af arter det er også nødvendigt at vide hvilke af dem, der egner sig til at indgå i det aktuelle magiske arbejde. Menneskets faste fysiske (tv.) og æteriske legeme (th.) De omtalte kræfter er de kræfter, der overvejende anvendes i forbin delse med almindelige former for magi, men derudover findes der enorme kraftreserver af forskellig salgs, som naturvidenskaben end nu ikke har kendskab til. Der findes et æterisk tryk på sam me måde, som der findes et atmosfærisk tryk, men forskerne vil ikke være i stand til at bruge denne kraft eller bevise dens eksistens, før de har opfundet et stof, der er uigennemtrængeligt for æter. Og når de ved hjælp af det har bygget en beholder, skal æteren pumpes ud af beholderen, nøjagtig som man pumper luft ud af en beholder. Men det er muligt ved hjælp af esoteriske teknikker, og på den måde kan det enor me æteriske tryk kontrolleres og anvendes. 8\n9 Der findes desuden kolossale elektriske og magnetiske strømme, som kan tappes og føres ned på det fysiske plan af det menneske, der har kendskab til dem. Enorme energimængder kan frigøres alene ved at overføre stof fra en tilstand til en anden. På forskellige områder er gigantiske mængder af energi tilgængelig i naturen for det menneske, der ved, hvordan man skal bruge den og alle energiformerne kan kontrolleres med den udviklede men neskelige vilje. Det må heller ikke glemmes, at der i den fysiske verden findes mennesker, der kaldes de døde mennesker, der for nylig har aflagt deres fysiske legemer, men stadig befinder sig i nærheden af det fysiske plan i deres astrallegemer. De såkaldt døde kan også hyp notiseres eller overtales nøjagtig som fysisk inkarnerede mennesker, og der findes mange tilfælde, hvor deres handlinger spiller ind, og hvor deres kontrol med astrale kræfter kan bruges i magien. Befalende magi Det er formålstjenligt at opdele emnet magi i to overordnede kategorier i forhold til de metoder, der anvendes, og man kan karakterisere disse metoder som henholdsvis evokative og invokative det vil sige befalende og påkaldende. Bag alle former for magi af denne type findes der én stor kraft menneskets vilje og den kan komme til udtryk gennem mange forskellige kanaler. Pranaen (vitaliteten) og nerveæteren kan styres ved hjælp af menneskets vilje. Med viljens kraft kan de mange former for elementales sens udvælges og bygges til former enkle eller komplicerede afhængig af det arbejde, der skal udføres. Med viljens kraft kan man få mag netisk kontrol over alle former for naturvæsener. Med viljen kan man også beherske andre menneskers vilje. Og uanset om de er fysisk levende eller fysisk døde, bliver de medgørlige redskaber i hænderne på magikeren. Det er i det hele taget vanskeligt at sætte grænser for den menneskelige viljes kraft, når den anbruges på den rigtige måde. Den er langt mere effektfuld, end gennemsnitsmennesket tror, og de resulta ter, der kan opnås ved hjælp af viljen, betragter de fleste som usandsynlige og overnaturlige. Studiet af dette emne afslører efterhånden, hvad der menes med bemærkningen: At hvis troen bare er stor nok, kan den flytte bjerge og kaste dem i havet. Og selv dette orientalske ordsprog virker ikke overdrevet, når man undersøger autentiske eksempler på, hvad denne utrolige kraft faktisk kan præstere. Nerveæteren strømmer langs meridianer i menneskets æteriske legeme. 9 Men hvis den kraftfulde mekanisme, som viljen er, skal fungere effektivt, må magikeren have perfekt selvtillid. Den opnås på for skellige måder afhængig af den type bevidsthed, magikeren er udstyret med. I store\n10 træk kan man opdele magikerne i fire grupper selvom man i en mere detaljeret beskrivelse ville være nødt til at tage hensyn til forskellige underdelinger og modifikationer af de fire grupper. Fire slags magikere For det første findes der en magikertype, der er i besiddelse af en ekstrem jern vilje kombineret med total tillid til egne evner til at beherske naturen med ren og skær viljesstyrke. Denne type når sine mål alene i kraft af beslutsomhed. Magikeren har indset, at viljen er den egentlige drivkraft og bekymrer sig ikke om hvilke mellemled, der anvendes. Denne magikertype er hensynsløs og kan endda være uvidende om de metoder, der anvendes, og al mod stand tromles ned. Med rå kraft opnås de ønskede resultater alene i kraft af den enorme styrke, der ligger i den faste overbevisning om, at det kan gøres og skal gøres. Der eksisterer kun få af denne type magikere, men de findes. Og hvis de er ondsindede, kan de være uhyre frygtindgydende. De har ikke behov for teknikker til at opbygge selvtillid den er simpelthen en del af deres karakter. Den anden type opbygger den nødvendige selvtillid i kraft af stor viden om det aktuelle emne og de kræfter, der anvendes. En passende betegnelse kunne være den videnskabelige magiker, for grundlaget for magien er omhyggelige studier af astral og mental fysik, der hviler på et indgående kendskab til de mange former for elementalessens og de forskellige kategorier af naturvæsener. Derfor er det muligt i de enkelte tilfælde at vælge netop den metode, der er bedst egnet til at opnå det ønskede resultat med mindst mulig brug af energi. Magikerens store viden om emnet medfører, at der arbejdes hjemmevant med processerne, og den gør det muligt at afværge eventuelle krisesituationer. Mange af disse magikere studerer desuden timing og vigtige rytmer samt hensigtsmæssig brug af kræfterne. De kender de tidspunkter, hvor det vil være nemmest at opnå et bestemt resultat. Og de når deres mål med anvendelse af mindst mulig energi. Hele spørgsmålet om timing, rytmer og cykliske påvirkninger, som tiltager og aftager, er af ekstrem vigtighed. Men et nærmere studie vil føre ud på et sidespor i forhold til emnet, for det ville betyde, at der tages hul på et dybere studie af videnskaben om astrologi. Lige nu er det tilstrækkeligt at forstå, at der findes tidspunkter, som repræsenterer betingelser, hvor det er nemmere at udføre de magiske processer, mens andre tidspunkter vil besværliggøre arbejdet. Dette indebærer naturligvis eksistensen af påvirkninger fra planeterne eller fra andre kilder som har indflydelse på menneskets verden. Et indgående kendskab til de 10\n11 forskellige påvirkninger og deres kombinationer er naturligvis nødvendig for det menneske, der arbejder med praktisk magi. En tredje type magiker opnår den nødvendige selvtillid gennem tro eller hengivenhed. Tilliden til mesteren eller guddommen er så urokkelig, at magikeren er sikker på, at enhver befaling, der udtales i dennes navn, øje blikkelig bliver efterkommet. Der er ikke kun tale om virkninger på mentalplanet og astralplanet, men om synlige fysiske virkninger. Man behøver bare at læse i Bibelen for at finde beskrivelser af mirakuløse helbredelser, der er resultatet af dyb overbevisning eller tro. Ethvert menneske, der har opbygget tilstrækkelig selvtillid gennem tro, vil opdage, at viljen er blevet styrket i en sådan grad, at mennesket er i stand til at opnå de mest overraskende resultater. Det er vigtigt at understrege, at det er magikerens egen vilje, der skaber det ønskede resultat. Det skyldes ikke indgriben fra Gud eller andre ophøjede skikkelser, fordi deres navn påkaldes. Det er almindelig kendt, at mange kristne er overbeviste om, at en helbredelse må stamme direkte fra Kristus, når helbredelsen udføres i Kristi navn. En dybere undersøgelse vil imidlertid afsløre, at lignende helbredelser er blevet udført med samme alvor og overraskende resultater i Herrens Buddhas navn eller under påkaldelse af Mithra eller andre af verdens store og hellige skikkelser. Det er den stærke tro, der leverer den helbredende kraft, men i hvis navn eller i hvilken tro helbredelsen udføres, betyder kun lidt eller slet intet. Den guddommelige skikkelse, der påkaldes, er sandsynligvis ikke engang opmærksom på de aktuelle omstændigheder, men hvis det skulle være tilfældet, og hvis der skulle ske en indgriben, vil det snarere ske ved en styrkelse af troen og viljen hos magikeren, end gennem en direkte indsats fra en højere kilde. Den fjerde type magiker er overbevist om virkningen af bestemte ceremonier eller magiske formler. Og formlerne eller ceremonierne er faktisk effektive i hænderne på disse magikere men i de fleste tilfælde skyldes det ikke en eller anden mystisk kraft ved formlerne, men magikerens tillid til anvendelsen af dem, der er årsagen til, at resultatet uundgåeligt viser sig. Hvis man læser beretninger om de middelalderlige alkymisters arbejde, vil man se, at de havde utallige af disse ceremonier. Og resultaterne af de fleste ceremonier anså de som umulige at opnå uden de omstændigheder, der blev betragtet som nødvendige forudsætninger. De bar særlige kapper, brugte kabbalistiske tal, svingede magnetiserede sværd over hovedet, brændte medikamenter eller stænkede med destillater. Det er sandt, at nogle af disse handlinger virkelig havde en vis kraft, men i de fleste tilfælde medførte de ikke andet end at give magikeren selvtillid og dermed styrke viljen i tilstrækkelig grad. Alkymisterne lærte af deres lærere eller fra okkulte skrif ter at alle disse remedier er virkningsfulde, og at man kan være sik ker på resultatet, hvis man bruger dem rigtigt. Alkymisten 11\n12 selv ville måske tvivle eller være frygtsom, men med den rigtige kappe og det rigtige tegn og våben var man så sikker på succes, at man gik direkte til målet uden af tøve. Tre slags kræfter Magikerne af alle fire typer har kræfter på de tre planer mentalplanet, astralplanet og det fysisk-æteriske plan til deres rådighed. Disse kræfter kan alle styres ved hjælp af menneskets vilje. Når magikeren anvender kræfter ne på et af planerne, skabes der ifølge sagens natur også svingninger på de øvrige planer. Den videnskabelige magiker vil foretage et valg blandt kræfterne og på den måde spare sig selv mange anstrengelser. Blandt de andre magikertyper er det mest sandsynligt, at magikeren aktiverer flere kræfter og bruger meget mere energi, end der kræves til den aktuelle opgave. Disse magikere når imidlertid også deres mål, selvom det skaber unødig forstyr relse og fører til unødvendig udmattelse af magikeren selv. Uden af gå i detaljer er det ikke vanskeligt at forstå, hvordan et menne ske med indsigt vil vælge blandt de forskellige muligheder, der er til rådighed. Hvis magikeren arbejder med en person med et skarpt intellekt og stor sensitivitet på mentalplanet, er det oplagt at nærme sig dette menneske på dette plan ved hjælp af klare tanker eller de naturvæsener, som lever dér. Hvis per sonen er stærkt følelsesbetonet, er det sandsynligvis lettere at nå dette menneske på astralplanet, og derfor vil magikeren sende tankeformer iklædt astralt stof eller anvende en lavere type naturvæsener, hvis legeme består af stof fra dette plan. Hvis magikeren beskæftiger sig med en overvejende materialistisk person et menneske, der er dybt forankret i den fysiske verden er det fornuftigt at anvende de kræfter og intelligenser, der let iklæder sig æterisk stof. Men i alle disse tilfælde er drivkraften magikerens klippefaste vilje, uanset hvilken kanal der benyttes. 12\n13 Magi i religion Der findes mange eksempler på befalende magi i ceremonierne i stort set alle religioner i verden. Der er eksempelvis mange tegn på det i de gamle egyptiske ceremonier. Men det er ikke nødvendigt at gå så langt tilbage i tiden, for befalende magi indgår igen og igen i ritualerne i den kristne kirke. For eksempel er det velkendt for mennesker, der studerer åndsvidenskab, at vand er det fysiske materiale, der nemmest oplades med kraft. Det er let at få vand til at optage bestemte former for indflydelser, og det vil bevare kraften usvækket i lang tid. Man kender det fra det daglige liv, for det er almindelig kendt, at vand, der har stået utildækket i et soveværelse i løbet af natten, er uegnet til drikkevand, fordi det har absorberet urenheder, der er afsondret fra de sovende menneskers fysiske organer. Man ved, at vand lige så let kan blive tilført alle former for magnetisme til positive eller negative formål. Det er almindelig kendt i forbindelse med forskellige mesmeriske eksperimenter, og det er beskrevet i stort set alle bøger om dette emne. Dette forhold har tilsyneladende også været kendt af de, der indstiftede ceremonierne i den tidlige kristne kirke. Ved indgangen til ethvert romersk-katolsk kirkerum finder man den dag i dag et vievandskar med vievand, og det forventes, at alle trofaste kirkegængere dypper fingrene i vievandet, og med det på fingrene gør de korsets tegn foran panden eller brystet. Hvis man spørger om betydningen af vievandsritualet, fortæller katolikkerne, at formålet er at jage onde tanker eller følelser bort, sådan at deltagerne bliver renset inden ceremonien, som de er på vej til at deltage i. De uvidende protestanter vil sandsynligvis betragte denne handling som et udtryk for primitiv overtro, men det afslører bare manglende indsigt i emnet. Enhver, der vil gøre sig den ulejlighed at læse om tilberedelsen af det hellige vievand i den katolske bønnebog, kan ikke undgå at bemærke, at der er tale om en magisk ceremoni. Når præsten foretager indvielsen af vievandet, skal han benytte rent vand og ren salt, og handlingen indledes med en proces, der kaldes rensning af salt og vand. Han reciterer visse formler, som selvom de kaldes bønner i virkeligheden er kraftige besværgelser. Først foretages der uddrivelser i forhold til salt, og derefter kommer turen til vand. Der benyttes et særdeles målbevidst sprog, idet præsten beordrer, at alle onde indflydelser skal drives ud fra salt og vand, sådan at de bliver rene og klare. Og mens han gør det, er det pålagt ham, at han igen og igen lægger sin hånd på de kar, der indeholder salt og vand. 13\n14 Det er indlysende, at ceremonien er mesmerisk, 1 og de urene kræfter hvis der er nogen vil være fordrevet, når præsten har gennemført ritualet. Når de to grundelementer er renset det vil sige, at alt uønsket er fordrevet fra dem går han videre med en magnetisering af dem med stor energi og med et bestemt formål. Igen reciterer han bestemte besværgelser, og igen og igen slår han korsets tegn over saltet og vandet, mens han fremsiger ritualets stærke kraftord. Samtidig er han i tanken stærkt fokuseret på viljen til at velsigne. Det betyder, at han mætter både salt og vand med sin egen magnetiske indflydelse, som er specifikt ladet og styret af hans vilje mod dette klart definerede mål. Målet er, at uanset hvor dette vand stænkes, skal alle onde tanker eller følelse jages bort. Til sidst kaster han salt i vandet i form af et kors og ceremonien er fuldført. Der er ingen tvivl om, at mange præster udfører dette ritual som ren rutine uden fokuseret tanke og med viljens fulde kraft bag. Men der findes også præster, der oplever ritualet som både kraftfuldt og virkeligt. Det er præster, der brænder for sagen. Og i deres tilfælde vil vandet være stærkt opladet og kraftigt magnetiseret og resultatet vil være et særdeles magnetisk produkt. Indviet vand indgår i mange andre af kirkens ceremonier. I dåben er vandet eksempelvis omhyggeligt velsignet før ceremonien begynder. Præsten beder til, at vandet må være helliget den mystiske afvaskning af synder, og idet disse ord udtales, gøres korsets tegn i dåbsvandet. Kirker indvies, og det samme gælder kirkegårde. Dermed adskiller de sig fra andre bygninger og anden jord, fordi de er indviet til hellige formål. Denne særlige handling har til formål at opbygge positive påvirkninger, sådan at alle, der bevæger sig ind på et indviet område, kommer i en passende og hengiven sindsstemning. Næsten hver eneste genstand, der benyttes i gudstjenesten, blev oprindeligt indviet på samme måde remedierne ved alteret, præstens klædning, kirkeklokkerne, røgelsen alle havde tidligere deres særlige velsignelsesritual. Klokkerne blev præget med bestemte vibrationer og en bestemt type magnetisme. Ideen var, at de tanker og følelser, som klokkerne blev præget med, skulle spredes til hele det område, som tonerne kunne nå i virkeligheden en korrekt videnskabelig tanke set fra et højere åndsvidenskabeligt synspunkt. På samme måde fik røgelsen en særlig velsignelse, og hensigten var, at velsignelsen skulle nå lige så langt ud som duften af røgelsen, og denne duft skulle drive alle negative tanker og påvirkninger væk fra kirken og menigheden. 1 Mesmerisme er en retning inden for medicinsk behandling, der blev udviklet af Franz Anton Mesmer ( ), og derefter yderligere udviklet af Puységur ( ). Mesmer mente, at der eksisterer en universel grundkraft, som kan forklare fænomener som magnetisme og elektricitet, og at den desuden påvirker folks helbred. 14\n15 Mesmerisk indflydelse er tydeligst i åbningsceremonien ved ordination af en ny præst. Her er det ikke alene biskoppen, der lægger hænderne på hovedet af novicen. Samtlige præster, der er til stede, overfører deres styrke til novicen ved at lægge deres hænder på hans hoved. Der er ingen tvivl om, at hvis alle tilstedeværende dybt i hjertet tager ritualet alvorligt, er der ikke kun tale om en ydre handling. Fra den ene til den anden vil der strømme en stærk bekræftelse på hengivenhed og loyalitet, og denne påvirkning vil bidrage til at skabe tillid hos den nyligt ordinerede præst. Enhver, der studerer åndsvidenskab, kan se, at disse ritualer er nedarvet fra en tid, hvor kirken havde dyb indsigt i praktisk magi. Der findes sandsynligvis ikke en eneste ceremoni blandt dem, der blev anvendt i de græske, romerske eller anglikanske kirker, som ikke har et reelt esoterisk og magisk indhold, men i nutiden betragter de fleste mennesker alene disse ceremonier som et spørgsmål om ydre form. De forestiller sig ikke, at der kan ligge noget virkeligt og kraftfuldt til grund for dem. Tidligere var mennesker ikke alene mindre skeptiske de var også mindre uvidende. De præster, der organiserede kirkens ritualer, vidste udmærket, hvad de gjorde. Talismaner Dette fører naturligt til at overvejelse af spørgsmålene om talismaner. Der er en generel tro på, at en juvel eller stort set alle objekter kan blive opladet mesmerisk med positive eller negative indflydelser. Selvom denne ide i dag betragtes som ren og skær overtro af stadig flere, er det ikke desto mindre et faktum, at en positiv og negativ kraft kan opbevares i en fysisk genstand og den kan blive dér i meget lang tid. Et menneske kan lade sin magnetisme strømme ind i et objekt, sådan at de indprægede vibrationer vil udstråle fra det, som lyset udstråler ud fra Solen. De indprægede vibrationer kan være enten positive eller negative nyttige eller skadelige. I mange tilfælde kan hensigten med magnetiseringen være kærlig det vil sige, at påvirkningen vil virke stimulerende. I andre tilfælde er magnetiseringen sket med henblik på at berolige og lindre, sådan at 15\n16 et menneske får nemmere ved at overvinde frygt eller ophidselse. Denne form for talisman kan eksempelvis magnetiseres for at styrke et menneske til at modstå en bestemt fristelse eller en bestemt form for begær. Og der er ingen tvivl om, at hvis talismanen er korrekt opladet, vil den have en stærk indflydelse i forhold til den indprægede hensigt. Her er ideen bag relikvier og her er sandheden bag den udbredte ærefrygt for relikvier og troen på deres kraft. Ethvert menneske har mentale og astrale vibrationer i overensstemmelse med sine egne særlige frekvenser, og enhver genstand, der i længere tid har været i kontakt med et menneske, vil være gennemsyret af dette menneskes vibrationer og frekvenser, og genstanden vil være i stand til at udstråle dem igen. Den kan udsende koncentreret energi til ethvert menneske, der bærer genstanden eller kommer inden for rækkevidde af dens udstråling. Alle genstande, som har været i nær kontakt med en helgen eller hengiven person, vil indeholde meget af personens individuelle magnetisme, og de vil have en tilbøjelighed til at reproducere den tidligere ejers følelsesmæssige kvalitet i det menneske, der bærer dem. Der findes utallige eksempler på, at denne form for talismaner kan være effektive. Det må ikke glemmes, at brugerens tillid til talismanens virkning i mange tilfælde også spiller ind, og troen bidrager således med sin andel til effekten. Hvis et menneske har stor tillid til en person, som med stor overbevisning oplyser, at en bestemt talisman utvivlsomt vil have en bestemt virkning, vil alene forventningen om virkningen have en tendens til at skabe det ønskede resultat. Men bortset fra menneskets tro på virkningen, er det faktisk muligt for en talisman at skabe en ønsket virkning selv på mennesker, der intet kender til talismanens tilstedeværelse. Når talismaner er opladet ved hjælp af kraftig mesmerisme, vil visse genstande beholde magnetismen i meget lang tid. I British Museum findes der gnostiske amuletter, som stadig udstråler en temmelig kraftig og mærkbar påvirkning, selvom de må være magnetiseret for mindst år siden. Og nogle egyptiske skarabæer er stadig aktive og effektive, selvom de er væsentligt ældre. Og naturligvis er det muligt at oplade et objekt til såvel gode som til onde formål. 16\n17 Amuletter og mantraer Amuletter og mantraer hører også til emnet. Det findes formler af ord og sætninger, der angiveligt gør det muligt at skabe bestemte virkninger. Her som i tilfældet med talismaner er der ingen tvivl om, at visse virkninger faktisk er opnået, og på samme måde som med talismanerne, kan resultaterne opnås på en af to måder eller de kan begge bidrage til det. I de fleste tilfælde gør et mantra intet ud over at styrke viljen hos det menneske, der anvender det. Desuden indprenter mantraet det ønskede resultat i sindet. Den, der intonerer mantraet, har en stærk tillid til, at den anvendte formel uundgåeligt vil producere sin virkning, og troens styrke er tilstrækkelig kraft til at få ønsket til at gå i opfyldelse. Der findes en anden og meget sjælden type mantraer, hvor lydene i sig selv fremkalder en bestemt virkning. Hver lyd skaber sin egen vibration, og en bevidst sammensætning og rækkefølge af disse vibrationer, kan fremkalde bestemte emotioner, følelser eller tanker i et menneske. Mange af de sanskrit-mantraer, der anvendes i Indien, er af denne type. Betydningen er ofte umulig at oversætte. Man skal være dybt inde i forståelsen af originalsproget, og sanskritordene skal være korrekt udtalt af én, der ved, hvordan de skal intoneres. På den anden side er det ikke nødvendigt, at den person, der intonerer mantraet, forstår betydningen af ordene og heller ikke lydene for at skabe resultater med denne form for mantraer. Det er vigtigt at forstå, at uanset hvilken linje magikeren følger i sit arbejde, og uanset hvordan selvtilliden opbygges, kan de kræfter, der er i magikerens varetægt, altid anvendes positivt eller negativt i overensstemmelse med det motiv, der har frembragt dem. Foreløbig er det den positive side af emnet, der er behandlet her, for der er fokuseret på at anvende kræfterne til at hjælpe. Men der har været og der findes stadig eksempler på magi motiveret af ond vilje, og det er vigtigt at huske dette, for ond vilje praktiseres ofte ubevidst. Påkaldende magi Herefter skal der fokuseres på den form for magi, hvor der anvendes påkaldende eller invoka tive metoder det vil sige, at magikeren ikke beordrer men påkalder. Som det vil fremgå, har denne type magi mindre kraft til sin rådighed end de øvrige. Her gør den, der påkalder, intet af egen kraft. Magikeren be der eller overtaler simpelt hen en anden, og derfor er der ikke kon trol over tankeformerne eller andre kræfter som for eksempel det æteriske tryk el ler elementalessensen. Magikeren 17\n18 begrænser sig til at modtage hjælp fra bestemte væsener menneskelige eller ikke-menneskelige. Forsøg i den retning er mere almindelige end man tror, for hver gang et menneske forsøger at opnå et resultat at få noget til sig selv eller påvirke forholdene omkring sig ved hjælp af kræfter eller væsener, der ikke hører hjemme på det fysiske plan bruger det i vir keligheden påkaldende magi, selvom det intet kender til denne betegnelse. En stor del af den almindelige form for bønner, der anvendes til egoistiske formål, er eksempler på påkaldende magi. Hermed menes der kun de forskellige lavere former for bønner, hvor der klart bedes om noget. Ordet bøn stammer fra sanskritordet prashna, som via det latinske precor er forbundet med det tyske fragen (at spørge), og deraf kan man se, at den oprindelige betydning af ordet er at spørge eller at bede om noget. Mange mennesker tror fejlagtigt, at når de anvender ordet bøn, menes der i virkeligheden meditation eller gudsdyrkelse i betydningen kontemplation på det højeste ideal, som den tilbedende kender, og at man i bønnen forsøger at løfte sind og hjerte mod genstanden for tilbedelsen. Men den helt almindelige bøn, hvor man beder om konkret og ofte fysisk belønning, er helt sikkert et forsøg på at trække indflydelse fra højere planer ned på lavere planer for at skabe synlige resultater, og dermed kommer bønnen klart inden for definitionen af magi. Det sker ofte, når to nationer er i krig med hinanden. Begge parter beder for sin egen sejr og for udslettelse af modpartens hære. Det er helt klart et forsøg på at få usynlige kræfter på sin side. Men heldigvis kan denne ide om at påkalde skjulte indflydelser anvendes til gode såvel som onde formål, og ved hjælp af denne form for påkaldelse gøres der en stor indsats for at påkalde sjælen og få hjælp fra de indre planer. 18\n19 Måske findes det mest påfaldende eksempel på dette i indernes fortælling om Brahmans liv. Hele Brahmans liv er stort set én kontinuerlig bøn. For hver eneste af hans handlinger selv de allermindste kræves der en særlig form for bøn. Selvom denne livsførelse naturligvis er langt mere omfattende og detaljeret, er det alligevel i stil med den form for bønnepraksis, der anvendes i nogle katolske klostre. Her bliver novicer instrueret om at bede, hver gang de spiser, sådan at deres sjæle kan blive næret med livets brød. Hver gang de vasker hænder, skal de bede om, at deres sjæle holdes rene. Hver gang de træder ind i en kirke, skal de bede om, at hele livet bliver én lang gudstjeneste. Hver gang de sår frø i haven, skal de tænke på Guds ord som sædekorn, der først skal sås i deres egne hjerter af de øvrige og så videre. Brahmans liv er helt det samme bortset fra at hans hengivenhed befinder sig på et dybere plan og kommer til udtryk i langt flere detaljer. Ingen kan betvivle, at det menneske, som ægte og ærligt adlyder alle disse retningslinjer, vil blive dybt og permanent påvirket af handlingerne. Men selvom den påkaldende magiker er langt mere begrænset i sin praksis end den, der bruger befalende magi, er der ikke desto mindre adskillige grupper af væsener, der kan appelleres til. Magikeren kan for eksempel bede devaerne, naturvæsnerne eller de fysisk døde om hjælp. Det er almindeligt kendt, at katolikker ofte henvender sig til deres skytsengle om hjælp. Det er et forsøg på påkaldende magi, som i nogle tilfælde kan give posi tiv respons. Selvom det ikke altid lykkes, vil nogle resultater uundgåeligt være skabt af menneskets tillid til bønnens virkning. Onde invokationer Det var den gode side af denne magi men der findes også særdeles virkelige og alvorlige sider, som eksempelvis kommer tydeligt til udtryk i voodoo- eller obeahceremonier 2 blandt andet i Afrika. Under disse ceremonier prøver magiker ne at påkalde hjælp udefra til onde formål på det fysiske plan, og det er hævet over enhver tvivl, at de faktisk har held med deres frastødende intentioner. Det samme forekommer af og til i Indien især blandt bjergstammer. Det er ikke ualmindeligt, at det sker i forbindelse med dyrkelse af en stammegud, og dyrkelsen består ofte i forsoningsofre, der får stammeguden til at skabe virkninger på det fysiske plan. Man hører om landsbyer, hvor livet går godt så længe landsbyguden mod tager 2 Obeah (staves nogle gange obi ) anvendes i Vestindien og betragtes som magi og trolddom. Den religiøse praksis stammer fra Centralafrika og Vestafrika. 19\n20 sine regelmæssige ofre, men hvis ofrene indstilles, opstår der problemer af en eller anden art. I et kendt tilfælde udbrød der spontant brande i forskellige hytter i en landsby, fordi man undlod at dyrke stammeguden på den sædvanlige måde. I disse tilfælde er det en elemental, der udgør guddommen en elemental, der belives af den energi, der rettes imod den eller som på anden måde har glæde af de ofre, der tilbydes. Der er ofte to slags ofre. Enten ofrer man et levende væsen på en måde, der skaber store mængder blod, eller også afbrændes der føde (som regel kød), på en måde, der skaber kraftige køddampe. Det viser, at stammeguden er et meget lavtstående væsen med et legeme af æterisk stof et legeme, der er i stand til at optage fysiske dampe og indtage næring fra dampene eller føle nydelse ved at indtage dem. Det er indlysende, at ethvert væsen uanset hvad det kaldes der kræver blod- eller brændofre, er et naturvæsen af en meget lav og dyrisk type. Det er forhåbentlig unødvendigt at understrege, at intet udviklet væsen ingen deva kunne drømme om at modtage ofre, der kræver død og lidelse. Sort magi Det, der er karakteristisk ved såkaldt sort magi, er, at for målet er egoistisk. Der er mange tilfælde, hvor den ikke er mere end det det vil sige, at formålet ikke er at gøre ondt for det ondes egen skyld, men at det menneske, der udøver magien, ganske enkelt ønsker noget til sig selv. Heksekunst i primitive stammer har ofte denne karakter, og der er ingen tvivl om, at magikeren ofte har held med sin magi. Forfatteren har ikke alene selv erfaret eksempler på denne magi, men blev desuden instrueret i et udførligt ritual, og hvis det var blevet praktiseret, ville det have medført, at et væsen ville blive stillet til rådighed et væsen, der kunne benyttes til at realisere magikerens krav. Ikke alene kunne det have givet stor rigdom, men det ville også kunne udføre magikerens ønsker i forhold til venner og fjender. Ved at iagttage andre magikere, der benyttede ritualet, blev det klart demonstreret, at det i høj grad er muligt, men betingelserne er af en sådan art, at et men neske med en sund moral umuligt vil kunne acceptere dem. Ritualet er nemt at udføre, men pagten med væsenet skal først besegles med menneskeblod, og herefter kræves der regelmæssige ofring af lavere livsformer. Der findes andre eksempler på denne form for magi rundt om i verden, end man regner med. Det er dog ikke alle former for sort magi, der kræver ofre af denne art. 20


Publikum Kommunikation har pr. 1 marts ansat Cecilie Weinholt-Ludvigsen som kommunikationskonsulent. Hun kommer fra en stilling som pressemedarbejder i Klima-, Energi- og Bygningsministeriet, hvor hun blandt andre har arbejdet tæt sammen med Martin Lidegaard, der for nylig blev udnævnt til udenrigsminister.\nCecilie Weinholt-Ludvigsen har stor indsigt i strategisk rådgivning og kommunikation, presserelateret arbejde og krisehåndtering. Desuden har hun indgående kendskab til medieverdenen fra sin tid som journalist i DR, hvor hun har arbejdet på Deadline og P1 Orientering. Derudover har Cecilie Weinholt-Ludvigsen været journalist i magasinverdenen.\nCecilie Weinholt-Ludvigsen, 32 år, er uddannet cand.scient.soc og journalist fra Roskilde Universitet. Hun kommer blandt andet til at arbejde med kommunikationsopgaver for Udenrigsministeriet. Publikum Kommunikation har gennem de seneste år stået bag en række af de kampagner og øvrige tiltag, som skal medvirke til at øge danskernes kendskab til udviklingsbistand.\ninteraktive trends sicilianske landbrugsprodukter TV-programmer TV DR solvarme husejerportal roll-up gigantbanner TV2 Ulandsbistand boligrådgivning tomater Sicilien Ulands-kommunikation iPad miljøministeriet internet ost landbrugsprodukter klima Red Barnet Saint-Gobain Computer erhvervspartnere udviklingsminister Søren Pind glas luft til luft-varmepumper event sicilianske fødevarer


2. søndag i fasten 2008 i Solrød Kirke og Strandkirken\nGT-læsning: 1. Mos. 1,27-31\nEvangelium: Mark. 9,14-29\nSalmer: DDS 496, 397, 4 – 585, (474) og 582\nSom præst gennem snart 14 år har jeg mere end 300 gange stået ved en kiste til bisættelser og begravelser.I begyndelsen var det naturligvis svært at finde ud af, hvordan jeg skulle takle både at holde en personlig tale såvel som at forkynde det kristne håb, men med tiden synes jeg det er blevet den mest meningsfulde og taknemmelige opgave, jeg kommer ud for som præst.\nMeningsfuldt, fordi det netop er i den situation, hvor det centrale og det væsentlige i den kristne tro for alvor er i spil.Og taknemmeligt, fordi de fleste jo føler den fælles afmagt overfor døden og derfor bliver åbne og modtagelige for det, Gud vil tale til os – ikke blot i denne situation, men altid.\nNetop der hvor vi for alvor mærker vor afmagt, har vi mere end på noget andet tidspunkt brug for noget eller nogen, der er stærkere end os, til at holde og klynge os til.Når vi mærker og indser, hvor sårbare og afmægtige vi er, når vi erfarer den dybeste nød, da falder det os lettere at åbne hjerte og mund og bede eller råbe til Gud.Netop da indser vi jo, at gudbilledligheden ikke er, at vi skal være som og ligne Gud, men derimod at vi hører sammen med ham og kun bliver det, vi er skabt til, når vi er totalt afhængige af vor Herre og Skaber.\nMen som sagt – det meste livs – eller måske snarere trosbekræftende (hvis man kan bruge dét udtryk) jeg ved som præst, er altså at forestå bisættelse eller begravelse.\nNu kunne en eller anden måske fristes til at indvende, at det jo nok også er fordi at jeg som præst får lov til at stå frem og stå for det hele – showet er mit, fordi ingen andre rigtigt ved, hvad de skal stille op.Ja, man kan måske ligefrem sige, at jeg som person og repræsentant for kirken som institution som en anden parasit suger kraft og overskud af andres afmagt og underskud.Det er jo en kendt sag, at langt flere end de, der er medlemmer af folkekirken, bliver begravet og bisat ved med præsternes bistand, så at kirken – ud over at være kirke – på sin vis jo samtidig er landet største begravelsesforening.Så hvis vi ikke får den indenfor folden i levende live, så gør vi det dog til sidst, når de ikke kan gære modstand længere!\nEn sådan kritik skal ikke bare afvises.Naturligvis er det rart, at der er brug for en – og at man får løn for det, man gør for andre.Og naturligvis skal også vi præster passe på, at andres afmagt ikke forleder os til selvtilstrækkelighed.Men netop det – synes jeg – er svært, når vi den ene gang efter den anden kommer tæt ind på mennesker i sorg. I den situation bliver det ord, der skal prædikes til trøst og opmuntring lige så meget rettet mod en selv, som mod de pårørende - i det mindste er det det, jeg håber, sker!\nFor når det kommer til stykket, så gælder det jo, at hvad der siges og forkyndes ved en begravelse og bisættelse dybest set er noget, som ingen af os kan stå inde for!\nNår jordpåkastelsens ord lyder; Af jord er du kommet,til jord skal du blive,af jorden skal du igen opstå!så er det ikke ord, vi kan gøre til vores egne uden med rette at kunne blive beskyldt for storhedsvanvid!\nNej, det er ikke vores ord, men Guds løfte, vi får lov til at lægge tunge og om muligt hjerte til.Det er Gud, der taler om og taler ind i vor fælles afmagt.\nDerfor kan det også sagtens ske, at vor røst engang imellem bliver lidt rustne og ikke altid lyder lige overbevisende, men sådan er altså de vilkår, Gud selv har lagt sig ind under, da han for det første selv blev menneske og for det andet siden lod forkyndelsen af sine gerninger afhænge af svage og vaklende menneskers tro og vantro.Myndigheden til at forkynde og kraften til – om det måtte være udfordringen – at helbrede syge og uddrive dæmoner, kommer først og sidst fra Gud. Og derfor – om forkyndelsen lykkes eller ej - det afhænger aldrig af os selv, men af om Gud virker i og gennem os.\nSom Paulus erfarede det, når han troede han skulle gøre alting for Gud, men blev holdt tilbage af det, som han kaldte sin torn i kødet: ”Min nåde er dig nok – i magtesløshed udfolder min kraft sig”.\nOg netop den erfaring synes jeg, at døden og afskeden med de kære er en stadig anledning til at blive holdt fast på.At vi mennesker – der jo gerne vil så meget og helst vil det hele selv – i sidste ende ikke formår ret meget andet end at tage imod det liv, vi får, og forhåbentligt undervejs når at sige Gud tak for det inden vi slipper det igen. Og når vi så er der – ved den sidste station – så er det så naturligt, trygt og godt, at bede eller råbe til Gud:”Hjælp os Gud, hjælp os i både vor tro og vor vantro!”\nOg så er vi da midt inde i kernen af den beretning, som er dagens evangelium til os.\n”Helbredelsen af drengen med den urene ånd” hedder det som overskrift i den nuværende bibeloversættelse, mens det i den gamle hed ”Den månesyge dreng”.Han lidelse ville man i dag nok kalde for ”epilepsi”, som jo er vores nutidige betegnelse for de krampeanfald, der beskrives: Drengen stivner og bliver sum, kastes til jorden, mans han skærer tænder og fråder – det er voldsomt!\nNår anfaldene overvælder drengen, fyldes også hans far med angst og afmagt. Angst fordi han er bange for at han mister drengen.Afmagt fordi han intet kan gøre uden blot at se på.\nMen nu har han så henvendt sig til Jesu disciple. Det er sket mens Jesus, Peter og Jacob har været oppe på et højt bjerg, hvor de to i et glimt så Jesus gennemstrålet af guddommeligt klart lys ligesom de så ham sammen med jødedommens store skikkelser: Moses og Elias.\nNu er de så kommet ”ned på jorden igen”, som vi siger.Og her er der ikke megen klarhed, men derimod forvirring.Forvirringen skyldes skuffede forventninger.Faderen til den epileptiske dreng har nemlig bedt disciplene helbrede sin søn, men de kunne bare ikke.Givetvis har de forsøgt, for havde de ikke det, havde der jo ikke været noget at diskutere og råbe op om.\nSå udover at faderen er skuffet, er disciplene det nok også.Hvorfor virkede den myndighed, som Jesus havde givet dem over ånderne ikke?Nu troede de lige, at de både kunne og skulle hjælpe ham.Slukørede og forvirrede er de, for hvad var det, der gik galt?\nJesu reaktion er vrede og det er ikke så tit vi hører det.Da kvinderne kom til Jesus med deres små børn og disciplene ville jage dem væk, blev han også vred:”Lad de små børn komme til mig, det må I ikke hindre dem i!”, sagde han.Men det var der jo heller ikke tale om her – eller var der?\nJamen, hvorfor kalder Jesus da sine disciple for vantro?De var jo netop ikke i tvivl – de troede jo at de kunne!De mente at de havde myndighed til at gøre som Jesus gjorde – de troede med andre ord at de kunne selv!\nOg det er sagens kerne og vantroens indhold: At tro man kan klare selv.At vi er blevet som Gud og ikke mere behøver at være afhængige af Skaberen.Så fornægter vi gudbilledligheden – vores afhængighed.Så drømmer vi os væk fra vort ophav og vort livs kilde.Når vi glemmer vores afmagt tror vore ord er som Guds ord.Og så går det galt.\nDet er også forklaringen på, at Jesus tilkender Faderen tro, selvom det eneste han selv kan sætte ord på er sin vantro.”Alt er muligt for den, der tror”, siger Jesus.Og Faderen svarer fortvivlet: ”Ja, jeg tror og vil gerne tro, men jeg er fanget af min tvivl, så hjælp mig dog med at tro”.\nTroen er ikke en præstation.Troen er ikke en opfattelse eller en mening fremsagt mod bedre vidende.Troen er at erkende af sin afmagt og udlevere sig selv til den afhængighed, vi overfor Gud.Ikke fordi vi bare skal være små og svage, men for at Gud kan komme til at virke gennem os med sin magt.\nVi skal ikke stå i vejen, men vise vejen.Vi skal vise andre, at vi beder om hjælp.Og det var netop svaret, som disciplene fik, da de spurgte om årsagen til deres fallit: ”Hvorfor kunne vi ikke drive den urene ånd ud?”, spørger de.”Fordi den slags kun kan drives ud ved bøn!”, svarer Jesus.Den slags kan kun Gud gøre.Og Gud kan også gøre det gennem os, hvis ikke vi stiller os i vejen for hans gerning – hvad vi altså alt for ofte gør.I et af de andre evangelier lyder svaret fra Jesus:”Det kan kun ske ved bøn og faste”.\nVi er jo også i fastetiden, der fra gammel tid var helliget afkald og fordybelse i menneskelivets vilkår.Afkaldet og fordybelsen i livets vilkår er vores søgen mod erkendelsen af vor afmagt og bønnen er den redningskrans, vi får givet, når vi er ved at drukne.I Roskilde Stiftsblads februarnummer er der denne gang et interview med sangere Michael Falch.Under overskriften ”Falch om faste” formulerer han betydning af fasten som et provokerende opgør mod et moderne lyst- og begærstyret samfund.For sit eget personlige vedkommende drejer hans afkald sig om alkohol, hash, piller og cigaretter – ikke for afkaldet i sig selv, men netop for at han kan få noget at bede om; hjælp til at komme igennem i afhængighed af disse ting – og det kan man kun ved at sætte en anden afhængighed i stedet.\nOg så er der fro Falch tillige det med selvransagelse:”Fasten kalder på at man får et kritisk frygtløst blik på sig selv… Jesus har det her dobbelte blik. Han kalder os frem mod sig, sådan som vi er, med alle vore ridser, revner, krakeleringer, svagheder og defekter. Og i samme bevægelse får vi vores storhedsvandvid at se, alle vore fortrængninger, men i en ikke fordømmende ånd”.\nOg derfor er faste i sidste ende ikke et spørgsmål om at det er sundt engang imellem at holde igen og give afkald.Nej, som Michael Falch udtrykker det, så er fasten betydning at vi kommer i en situation, hvor vi ”Ego-reducerer os selv”.Vi er nødt til at blive betydeligt ego-reduceret, hvis vi skal kunne bede: ”Din vilje ske”.\nDet var da også havde disciplene lærte, den dag, de trods deres gode vilje ikke formåede at uddrive den urene ånd.\nDet var hvad disciplene blev ved med at lære, mens de fulgte Jesus, at det var ham, der var den stærke og de var de svage, men at de så meget mere hørte sammen.\nOg det er hvad jeg har lært ved at stå ved mere end 300 kister og sige de ord, som er så usandsynlige at det hver eneste gang kun kan ske med bønnen og råbet: ”Vi tror, men kom til os og hjælp os i vor vantro!”\nLov og tak og evig ære være dig vor Gud, Fader, søn og Helligånd,Du som var, er og bliver, en sand treenig Gud,Højlovet fra første begyndelse, nu og i al evighed.


RobotterTop13. 12. 2018 | Helle Friemann Nielsen\nRobotterTop13. 12. 2018 By Helle Friemann Nielsen\nCobots er for alvor blevet det nye sort, og det understreges nu helt bogstaveligt: En ny familie af industrielle letvægtscobotter med syv akser, lang rækkevidde, høj hastighed og payload i stilfuld sort er blevet lanceret i løbet af 2018.\nVirksomheden bag de nye cobotter er den fire år gamle Kassow Robots, der har brugt året på at introducere deres stilfulde sorte letvægtsrobotter til markedet via messer i både ind- og udland. Idémanden bag robotterne er robotiværksætter Kristian Kassow, der var en af grundlæggerne af Universal Robots. Selv om han har været ude af branchen en årrække, havde han dog stadig passionen for robotter og iværksættertrangen i behold og startede Kassow Robots op i en kælder i København.\nSelv om letvægts-cobotfamilien adskiller sig markant på den sorte farve, så kan den minde om andre cobotter på markedet.\n-Men der er ikke tale om en kopi af allerede kendte robotarme, understreger salgschef Dieter Pletscher, der blev hentet til Kassow Robots i marts 2018. Med sig har han flere års erfaring i robotbranchen.\nKassow-robotterne differentierer sig på flere punkter. For det første har de syv akser, hvor andre cobotter og robotarme typisk har seks. De har altså en frihedsgrad mere, hvilket klart øger fleksibiliteten. Den ekstra frihedsgrad sidder i albueleddet og betyder, at den kan gribe om hjørner; en stor fordel, hvis robotten eksempelvis skal »ind« i en maskine og hente emner.\nSalgschef Dieter Pletscher sammen med grundlægger og CEO, Kristian Kassow.\nKassow Robots har haft travlt det forgangne år. Cobotterne er succesfuldt blevet præsenteret på flere markeder. Og lige nu knokler man for at blive klar til for alvor at rulle de sorte cobotter ud til kunderne. Lige p.t. har Kassow Robots præsenteret tre cobotter, og det forlyder, at der kommer flere familiemedlemmer i nærmeste fremtid.\nMålet er at introducere en ny æra inden for små og mellemstore cobotter til markedet.\nSetuppet er, at Kassow ikke selv skal udføre direkte salg. Det bliver håndteret af partnere, der ligeledes står for implementering og salgssupport. Den danske partner, R&D Engineering, er for længst på plads. Inden året er omme, håber man at have aftaler med 8-10 forhandlere i Europa.\nLæs den fulde artikel om cobotterne, den syvende akse, virksomheden og fremtidsplanerne i Teknisk Nyt.


Tætte barberede fisse fotos - jochen-schroeder.com\njochen-schroeder.com Site map Romeo og juliet film 1968 fuld film online gratis Eksotiske hårede fisse pics Nyt fisse billede Bedste jack off billeder Kinesisk fisse galleri Gruppe sex x videoer\nJeg ved det, du!! Bente havde dækket et flot middagsbord — ingen elektrisk lys i stuen alene levende lys. Et øjeblik efter fulgte Bente med manden ud på dansegulvet, og Søren kom over til mig, hvor der også var et bedre udsyn med de dansende.\nDen populære prinsesse, der omkom som årig. Der kan være mange gode grunde til at vælge at barbere sig, og der kan være lige så mange grunde til, at du vælger ikke at barbere dig. Bedste store dildoer. Tætte barberede fisse fotos. Det har jeg aldrig måttet gøre, så hun måtte virkelig være i stødet. Hun kom helt tæt på med kameraet, de sloges næsten om pladsen imellem mine ben. Kvinder i bure pam grier. Spred dine ben så meget du kan så jeg kan se om du er våd, det må man da sige hun var, de små læber hun havde blev trukket helt fra hinanden, så man kunne se det hvide crem inde i hende, tag æget og kom op i fissen og tænd for det, hun smilte anstrengt til mig og sagde at hun gerne ville om og stå på alle fire og det var da ok, hun klemte benene sammen og kom om på hænder og knæ, jeg bad hende om at komme ned på albuerne så røven stak lige op i luften og tog nogle billeder, hun spurgte om jeg ikke nok ville røre rigtig ved hende, efterhånden var jeg så liderlig at jeg bare ikke kunne sige fra mere så jeg sagde at nu tager jeg lige klemmerne af, de havde siddet et stykke tid syntes jeg, da jeg tog dem af kunne hun ikke lade være med at pibe lidt, du bliver nød til at masere dem lidt så de bliver normale igen, bad hun.\nBente spredte godt, da hun stod ud og chaufføren fortalte hende, at hun havde en dejlig kusse og han misundte de 3 herrer. Hvor store ting kunne jeg få op i fissen? Det gjorde mig rigtig liderlig at se, hvor meget Bentes fisse tiltrak sig opmærksomheden, så jeg bad hende om at sprede benene, så alle kunne få et godt kig.\nDet er så vigtigt med sproget. Forskellige artikler Anal dildo sex xvideoes Kone dildo stor BH størrelse Escordguide sex pik Nøjne kvinder pornostjerne siri. Længe sad vi og småsnakkede, byttede fisting erfaringer Bare tanken om at min fisse bliver spændt til det yderste, gør mig liderlig. Da Bent kom, så hun ud, som om hun selv var ved at komme.\nDen fleksible vibrator kan bruges analt eller vaginalt. Manden kyssede Bente på kinden og viskede noget — straks spredte Bente benene — en fremmed mand fingerkneppede hende — og det var tydeligt, at hun nød det — jeg var målløs.\nMellem hovedret og dessert fjernes alle dine kropshård, forstået? Der er både gratis sexgallerier og frække sexfilm! TJEN PENGE ONLINE PÅ NETTET. Bente lukkede lårene lidt sammen så fissen lukkede sig, men manden var ikke kun kommet for at kigge. Det er ikke mit problem, problemet er da dig, for bl. Kært barn - mange navne: For barnligt eller nedsættende.\nHvilket hun var meget vild med.\nHva så Støvinge drenge. Nøgen fodbold. Er det okay med dig også?\nJeg fandt hurtigt et hav af meget pædagogiske fremstillinger af pikke og deres kurvaturer i alle urets retninger, med og uden forhud, store og små, tykke og tynde og så videre. Du skal opgradere din pakke. Men der har eksisteret og eksisterer stadig så mange løgne og myter om vulvaen.\nDen fleksible vibrator kan bruges analt eller vaginalt. Tætte barberede fisse fotos. Populære Sexnyheder Se billeder med kendte nøgne danskere SnapChat billeder med slemme danske piger Danske kendisser helt nøgen Under kjolen fotos af kvindelige cykelister Kvinder taget på fersk gerning i at lure på pik.\nMandens store, men blide anal -lem, kun dage hun er oplagt. Fri dansk porno. Det er helt almindeligt, at det klør, når hårene vokser ud igen, og hvis dig barberer sig for tit, kan du få flere irritationer. Tina var virkelig uberegnelig i dag. Du er nu tilmeldt Berlingskes nyhedsbrev.\nMed en enkelt undtagelse kunne ingen af kvinderne tegne deres eget kønsorgan, mens de alle kunne tegne penisser på snorlige rækker. Talrige varmerekorder de sidste år har overrasket DMI: Under hele seancen har min pik dunket og vippet og nu krænger jeg forhuden tilbage og fører pikhovedet hen til hendes drivvåde fisse.\nJeg kunne tage nogle nøgenbilleder af dig. Når jeg har barberet hende er det pragtfuldt at slikke hende ganske langsomt, først omkring fissen — op ad maven og ned ad lårene — så stadig tættere på guldgruben. Tillykke, du har vundet en rejse til Tenerife. Tjenester Apps Sitemap Artikelarkiv Nyhedsbreve RSS.\nHan havde helt andre tanker kørende. Forarget mor til to: Da de fleste pornostjerner har store bryster, er denne kategori yderligere et gennemsyn værd. Bedste røv billeder af hele tiden. Tre FCN-spillere med fra start Transfervinduet LIVE: Og der er mange kvinder, der så bliver usikre«. De to unge mennesker gik til den med føn og klem og selv stønnede jeg nærmest hele tiden og undrede mig over at de troede jeg stadig sov. Huden i skridtet er som sagt meget følsom, og du kan risikere at skære dig, hvis du skynder dig. Tætte barberede fisse fotos. Pige med outie navlen. Søren kom tilbage vi tog endnu en drink; men jeg tabte Bente og manden af syne.\nAtter nedværdigede jeg mig til kigger. Sundhed Chris MacDonalds opråb: Berlingske Pilestræde 34 DK København K Danmark. Søren benyttede straks den — for ham — gunstige situation. Fra netdating til sommersex.


Vi skal udfordre klichéerne - Outsideren\nFoto: Rasmus Cornelius Nielsen (Outsideren)\nVi skal udfordre klichéerne\nTerkel Winther har lavet et skriv baseret på den netop afsluttede filmfestival Don’t fear Weird – hvilket vi kun kan opfordre andre til også at gøre. I første omgang er det for Terkel ikke så afgørende, hvordan psykisk sygdom fremstilles i film, men mere at vi ikke hænger fast i klicheerne og i stedet søger den dynamiske og mangfoldige vinkel.\nEt samfund har brug for statistik. Befolkningsgrupper af enhver art bliver udsat for beregninger over udgifter og indtægter, alt sammen baseret på statistik. Den statistiske normal bliver beregnet og økonomien indrettet derefter.\nMen hvad sker der med dem, der bliver udsat for den statistiske normal? Hvad sker der i et samfund, når den statistiske normal går hen og bliver den gængse opfattelse, og det enkelte møde bliver farvet af klichéen?\nDen fulde grønlænder? Den dovne kontanthjælpsmodtager? Den psykiatriske patient, der evig og altid rækker hånden frem, fordi han har brug for hjælp.\nUnder filmfestivalen Don’t fear the weird har man diskuteret klichéen. Diskuteret hvordan Hollywood skaber opfattelser og stereotyper, der er forkerte og fordrejede. Men måske kan man vende filmene på hovedet og spørge, om filmene viser billeder af individer, der løsriver sig fra klichéerne og skaber nye forestillinger om ”at sådan kan det også være.” Når vi oplever, at filmen skaber et andet billede i hovedet på os, protesterer vi igen, for sådan er det jo heller ikke.\nSamfundet har brug for statistik, men når statistikken overtager mødet med individet og bliver den måde, vi oplever verden på, bliver det et problem.\nDet har skabt meget vrede i mig, når jeg som psykiatrisk patient bliver mødt med en forventning om, hvordan jeg er, og hvordan man skal forholde sig til mig. Idealet er at blive mødt som menneske først og fremmest, men det er også et urealistisk ideal. Mennesker, patienter og befolkningsgrupper må hele tiden forholde sig til deres egen kliché. Man kan ironisere over klichéen, blive vred eller opgive og falde ind i den forventede rolle.\nPå den måde bliver filmene om det uforudsigelige individ til et befriende møde. Klicheen bliver erstattet med noget andet og nye billeder og nye klicheer kan opstå. Mange i modspil til den gamle rolle. I protest mod klicheens fremmedgørende fremstilling, skabes nye billeder. Jack Nicholson i Gøgereden, bliver en psykiatrisk James Dean, der protesterer og vrænger af de gængse opfattelser. Mainstream filmene, der ikke gør op med det vedtagne, efterlader sig ikke mange spor, men det er ikke tilfældet med Don’t fear the weird festivalen.\nIndre billeder med nye forklaringer. Nye rollemodeller og nye opgør med det vedtagne. Klicheerne bliver forudsætningen for at skabe spænding og på den måde, griber det hele ind i hinanden. Når trykket fra en gammel opfattelse når kogepunktet, må og skal dampen slippes ud. En film skaber et modbillede og den nye kliche bliver diskuteret.\nFor et menneske er det vigtigt, at nogen skaber nye billeder. Man kan føle sig spærret inde i klicheen og skal forsvare sig selv over for et billede man ikke engang kan genkende hos sig selv. Det gælder for alle med en kliche hængende over sit hoved, som et Damoklessværd, der kan falde ned og slå ihjel, hvornår det skal være. Man fægter mentalt i luften for at afværge den evige trussel mod ens egen selvopfattelse. Men klicheen er grobund for kunsten, og når de nye billeder bliver taget op og diskuteret, er det som en mundfuld frisk luft.\nHvad skal jeg sige – længe leve klichéen? Eller længe leve kunsten? Måske bare at længe leve, at vi er mennesker på godt og ondt. Filmfestivalen fortæller om det – Don’t fear the weird.\nDon’t fear the weird – teaser II


Nye i dag: 39\nPrisfald i dag: 11\nBoliga støtter nu aktivt projektet Nabohjælp, som er et initiativ fra Det Kriminalpræventive Råd og TrygFonden.\nSom Danmarks største boligside ser vi det som en del af vores ansvar at udbrede kendskabet til initiativet blandt vores mange brugere her på Boliga, så vi aktivt kan bidrage med at nedbringe antallet af indbrud.\nNabohjælp kan bruges til både at undgå indbrud, skabe bedre netværk i nabolaget og bedre sikkerhed ved ferier. Dette er relevant for både nye og gamle boligejere og -lejere.\nKlik dig videre til Nabohjælp.dk på knappen her til højre, skriv dig op og kontakt dine naboer med det samme og få det fulde udbytte af Nabohjælp.\nNy udgave af den kendte Nabohjælpsordning:\nDet Kriminalpræventive Råd og TrygFonden har moderniseret nabohjælp.\nBorgeren har med www.nabohjælp.dk fået et konkret redskab, der gør det lettere at oprette og vedligeholde nabohjælp i både ferien og i hverdagen.\nErfaringer viser, at du med nabohjælp kan undgå op til hvert 4. indbrud.\nHer kan du se hvordan du kan beskytte din bolig bedst: www.dkr.dk, www.nabohjælp.dk eller www.stopindbrud.dk


Vild slutspurt - BK Klitten rykkede op med fem sejre i de sidste fem kampe i serie 3 | dbrs.dk\nVild slutspurt - BK Klitten rykkede op med fem sejre i de sidste fem kampe i serie 3\nSelvfølgelig fik trænerne Carsten Olesen og Torben Høy en lufttur efter oprykningen til serie 2. Foto: Jørgen Kirk\nMed kun en sejr i de sidste fem kampe gik Faster/Hanning så totalt i stå i serie 3 pulje 32, at BK Klitten med fem sejre i træk helt suverænt sikrede sig oprykning til serie 2.\n02 nov. 2019 kl. 15:45\nBK Klitten-Herning IK 3-1\n1-0 efter 18 minutter ved Marcus Houborg.\n1-1 efter 31 minutter.\n2-1 efter 42 minutter ved Lars Hansen i kæmpe klumpspil foran mål.\n3-1 efter 82 minutter ved Lars Hansen, der stod det helt rigtige sted efter hjørnespark fra Philip Bay Thøgersen.\nRegn og kulde og mudder kunne ikke ødelægge glæden i BK Klitten, der sikrede sig oprykning til serie 2 efter den femte sejr på stribe. Der var champagne, lufttur til trænerne, sejrssange og jubel hjemme i Hvide Sande.\n- Og vi fester selvfølgelig videre i aften. Det er klart. Vi havde god kontrol over kampen på en tung bane. Målmand Anis Sarcevoic havde en flot redning, men det var også det eneste, Herning havde ud over deres scoring. Igen brændte vi selv masser af chancer. Jeg synes, det er fortjent, vi er rykket op. Der har da været et par tætte kampe, der lige er vippet over til vores side. Men generelt synes jeg, vi har spillet noget flot fodbold. Heldigvis har vi været rimeligt forskånet for skader i efteråret, og det har betydet, vi har kunnet køre med en stabil stamme til kampene. Truppen er smal, men det er gået alligevel. Stor ros til spillerne for en fin indsats, lød det fra de glade trænere Carsten Olesen og Torben Høy.\nHerning KFUM-Faster/Hanning 3-2\n1-0 efter 44 minutter.\n1-1 efter 50 minutter ved Kristian Wulff.\n2-1 efter 79 minutter.\n3-1 efter 88 minutter.\n3-2 efter 89 minutter ved Allan Munk Andersen.\nFor seks runder siden lå Faster/Hanning efter 2-2 ude mod Klitten lunt i svinget. Fem kampe tilbage og et forspring på seks point og bedst indbyrdes. Men her tre nederlag, en uafgjort og en sejr senere er Faster/Hanning nummer to.\n- Jeg ved ikke, hvad der er sket. Selvfølgelig kan det hænge sammen med, at vi mangler en rutineret forsvarsspiller, og vores gode målmand Lars Hindbo blev skadet. Men jeg vil ikke skyde skylden på afløserne. Jeg har stort set haft de samme spille i slutningen af sæsonen som dem, der bragte os suverænt på førstepladsen. Men lige nu kan vi hverken score nok eller forsvare godt nok. Vi skal have mange chancer for at score bare et enkelt mål, og når vore modstandere får fem chancer, så scorer de tre gange. Der er noget vi skal have set på. Nu vil jeg bare ønske Klitten tillykke med oprykningen, der er fortjent. De har været bedre og mere stabile end os, sagde Faster/Hannings træner Erik Kjærsgaard.\nChampagne skal der til, når man rykker op - i store flasker. Foto: Jørgen Kirk\nJubel efter Lars Hansens scoring til 3-1 kort før tid. Foto: Jørgen Kirk\nDet var godt mudret på stadion i Hvide Sande. Ikke til små sko foran tribunen. Foto: Jørgen Kirk


Info | Handicap Løgumgård\nHjem » Info\nBorgermøde 3.4. 2019\n14. maj 2020 Botilbuddene på Handicap Løgumgård er nu genåbnet for besøg.\nBotilbuddene på Handicap Løgumgård er nu genåbnet for besøg.\nVi har modtaget de nye retningslinjer fra sundhedsstyrelsen, og der genåbnes nu for besøg på botilbuddene på Handicap Løgumgård. Det er vi mange der glæder os til. Men for at alt skal fo-regå i så trygge rammer som overhovedet muligt, vil vi I dette nyhedsbrev lige beskrive hvilke tiltag vi har sat i gang, så vi lever op til de nye retningslinjer fra Sundhedsstyrelsen.\nHvad skal du vide inden dit besøg:\n• Du må ikke komme på besøg, hvis du har symptomer på sygdom. Du skal have været uden symptomer i 48 timer inden besøget\n• Kom kun efter aftale med lederen på det pågældende botilbud, og i det tidsrum, som bliver aftalt.\n• Kom kun det antal personer, der er aftalt. På handicap Løgumgård tilstræbes 1-2 blandt nærmeste pårørende\n• Følg venligst de anvisninger om, hvor du skal opholde dig under besøget\n• Som pårørende har du et særligt ansvar for at være med til at forebygge smitte med COVID-19, derfor er det vigtig at følge anvisninger og aftaler.\nHvor foregår besøget:\n• Besøgene afvikles på tilbuddets udearealer, eks. beboerens egen terrasse\n• Der er opsat et besøgstelt på fælles areal, hvor der kan bookes tid via lederen af botilbuddet.\n• Besøg/ hjemmebesøg aftales i samarbejde med botilbuddets leder. Der bliver udarbejdet handleanvisninger som er tilrettet hver enkelt beboer på handicap Løgumgård\n• Der vil være mulighed for at tage en gåtur sammen. Dette skal blot aftales med botilbuddets leder.\n• Vask/sprit hænder hyppigt og grundigt\n• Host og nys i ærmet\n• Undgå så vidt muligt at røre ved ting under dit besøg\n• Hold for forsigtighedens skyld 1-2 meters afstand til den person du besøger\n• Undgå så vidt muligt fysisk kontakt med den du besøger. Hvis det ikke er muligt at undgå fysisk kontakt og holde afstand, er det vigtigt at kontakten er kortvarigt, og at du og din pårørende vasker hænder eller håndsprit.\nDet er vigtigt, at vi har en god og konstruktiv dialog om besøgene på Handicap Løgumgård. Vi har ingen tilfælde med COVID-19, og for os handler det om, at alle tager ansvar, så COVID-19 fortsat ikke kommer ind på vores botilbud.\nHar du spørgsmål, er du til hver en tid velkommen til at kontakte lederen af botilbuddet.\n14. maj 2020 Gradvis åbning af aktivitets og samværstilbuddet Vongshøj, Løgumgård\nSå er aktivitets og samværstilbuddet Vongshøj klar til en gradvis genåbning.\nDen gradvise åbning for borgerne vil betyde, at der træffes individuelle faglige vurderinger ift. den enkelte borgers psykiske og fysiske almene tilstand. Beslutningen vil blive truffet i samarbejde med borgere, botilbud og medarbejdere. Inden den enkelte borger tilbydes at komme Stilbage på Vongshøj, udarbejdes detaljerede planer ift. tilbagevenden til tilbuddet Vongshøj. Ved tilbagevenden på Vongshøj, må der forventes ændringer, i den enkelte borgers visiterede tilbud ift. tidsramme og evt. mål mm.\nDer skal forventes forandringer og nye forhold, da meget vil være forandret iht. givende retningslinjer fra forskellige myndige instanser.\nDer er en primær opmærksomhed på gældende regler og retningslinjer for hygiejne, samt anvendelsen af værnemidler.\nDer vil være særlig fokus på opdeling af borgere i mindre grupper samt tilknyttede toiletfaciliteter. Ligeledes vil der være opmærksomhed på, at borgerne også spiser i mindre grupper.\nDer kan være ændringer i den enkelte borgers visiterede tilbud ift. tidsramme og evt. mål mm.\nOplevers det, at en borger har symptomer på Covid19, modtages den enkelte borger ikke i aktivitets og samværstilbuddet.\nLeder, af aktivitets og samværstilbuddet, Anette Lautrup, vil løbende være i dialog med det enkelte botilbud, samt borger ift. en eventuel tilbagevenden på Vongshøj.\nHvis du har spørgsmål, så ring til Anette Lautrup, på tlf.: 40 23 94 95.\nVongshøj – Aktivitetstilbud og samværstilbud\nSocialudvalget indbyder til borgermøde omkring den gode overgang fra barn til voksen på det specialiserede socialområde\nVi håber I vil komme og bidrage med jeres viden, erfaringer og forventninger til, hvordan vi sammen kan skabe gode overgange for vore børn og unge i Tønder Kommune.\nBorgermødet afholdes på Løgumkloster Højskole, den 3. april kl. 19.00, læs mere i vedlagte invitation.\nAf hensyn til traktementet vil vi gerne vide, hvor mange I kommer, så gerne tilmelding på mail til: as6@toender.dk\nHar du spørgsmål, så kontakt Carina Scheelke på mobil: 20 11 95 41\nSocialudvalget v/ Formand Peter Christensen.


Rådgiver og hvad så?\nHvad sker der, når kontrakten er ved at udløbe, og man er klar til at rykke videre? Som rådgiver oplever man typisk en rivende faglig og personlig udvikling under udstationeringen, og hvis man taler med tidligere rådgivere, vil stort set alle sammen sige, at deres rådgiverjob har haft afgørende indflydelse på deres videre karriere. Det gælder både, hvis de vender tilbage til deres gamle arbejdsplads, hvis de beslutter sig for at fortsætte i et andet rådgiverjob, eller hvis de beslutter sig for noget helt tredje.\nUnder alle omstændigheder skal man være indstillet på, at det i visse tilfælde kan være vanskeligt at omstille sig til det danske arbejdsmarked. Man skal også være indstillet på, at det kan være svært for eventuel medfølgende familie at finde sig til rette i Danmark igen. Især for børnene venter der her tit lige så store forandringer som dengang, de drog af sted til udlandet.


Dine rettigheder som patient i Psykiatrien - PDF Free Download\n2 Vi er til for dig I Psykiatrien Region Sjælland er patienterne i fokus. Vi lægger stor vægt på at informere og vejlede dig om din sygdom og behandling i et klart og forståeligt sprog. Hvis du har spørgsmål, er du altid velkommen til at henvende dig til personalet. Frit sygehusvalg Der er frit valg af sygehus i Danmark. Det betyder, at du som patient frit kan vælge mellem alle offentlige sygehuse og en række specialsygehuse. Det gælder også, selv om Region Sjælland har det pågældende behandlingstilbud eller har andre kriterier for den pågældende sygehusbehandling. Et sygehus kan dog afvise at modtage patienter fra andre regioner, hvis der ikke er kapacitet til det. Hvis du bliver indlagt akut med ambulance og uden forudgående lægehenvisning, vil ambulancen køre dig til nærmeste behandlingstilbud. Efter undersøgelsen på sygehuset kan du vælge et andet offentligt sygehus, men du skal dog selv sørge for transporten. Udvidet frit sygehusvalg Du kan som udgangspunkt vælge at benytte dig af det udvidede frie sygehusvalg og få foretaget din undersøgelse eller behandling på et privathospital eller en klinik, hvis din ventetid til udredning eller behandling hos vores afdelinger overstiger to måneder. Lægen på vores afdeling kan dog i nogle tilfælde vurdere, at din behandling skal foregå inden for én måned. Du kan finde aftalerne på: Med virkning fra 1. september 2015 kan du benytte privathospital eller klinik til udredning som beskrevet, hvis ventetiden overstiger én måned 2 region sjælland\n3 Information om din behandling Ret til selv at bestemme Som patient har du ret til at få informationer om dit helbred, diagnose og behandlingsmuligheder. Du får også at vide, hvilke muligheder der er for forebyggelse og pleje, og hvilke konsekvenser det kan have, hvis du ikke ønsker behandling. Vi må ikke sætte undersøgelser eller behandling i gang, uden du er indforstået med det. Hvis der er et særligt akut eller livstruende behov for behandling, og du ikke selv kan eller vil give din tilladelse, kan lægen dog sætte en behandling i gang uden dit samtykke i henhold til bestemmelserne i Lov om tvang i Psykiatrien. Du har retten til at bestemme og give samtykke til behandling fra du fylder 15 år. Hvis du er mellem 15 og 17 år, vil dine forældre almindeligvis også blive informeret og medinddraget i stillingtagen til din behandling. Hvis du ikke selv er i stand til at forstå konsekvenserne af din beslutning, giver den, som har forældremyndigheden over dig, samtykke på dine vegne. Sundhedspersonalet vurderer, om du selv er i stand til at give samtykke. I ganske særlige situationer kan informationen til dine forældre begrænses. Hvis du er under 15 år, skal den, som har forældremyndigheden over dig, give samtykke til behandling. Tavshedspligt Alle ansatte i Psykiatrien har tavshedspligt om din sygdom og personlige forhold. Tavshedspligten gælder også over for dine pårørende. Du bestemmer selv, hvem der må modtage oplysninger om dine helbredsforhold. Sundhedspersoner vil normalt videregive informationer til andre sundhedspersoner, som skal fortsætte behandlingen af dig. Hvis du for eksempel bliver overflyttet til behandling på en anden afdeling eller region sjælland 3\n5 Efter din behandling Aktindsigt Ønsker du at se din journal, vil du almindeligvis kunne få en kopi af den hos personalet. Sundhedsjournal Via sundhed.dk har du mulighed for at se de sundhedsdata, som det offentlige har registreret om dig. Se blandt andet, hvornår du sidst var på sygehuset, oplysninger om dine behandlinger, medicin og meget andet. Du skal være over 15 år og have en NemID for at have adgang til din journal. Du kan ikke ændre eller rette i din journal. Find flere oplysninger på: Hjælp os til at blive bedre Hver dag er mange mennesker i kontakt med Psykiatrien. Selv om vi gør os umage, sker det nogle gange, at patienter har forløb, som ikke er tilfredsstillende (utilsigtede hændelser). En patient kan for eksempel blive skadet eller udsat for en unødig risiko. Det er vigtigt at kende til sådanne forløb. Som patient eller pårørende kan du rapportere en utilsigtet hændelse, hvis du ønsker at gøre opmærksom på, at du eller dine pårørende har region sjælland 5\n6 været udsat for en skade eller unødig risiko. På den måde kan vi forbedre patientforløbene og sikre, at andre patienter ikke udsættes for samme risiko i forbindelse med behandling i Psykiatrien. Rapporteringen skal ske via: www. dpsd.dk Spørg eventuelt personalet for mere information. Vi anbefaler i det hele taget, at du kontakter personalet, hvis du oplever, at noget er gået galt i forbindelse med din kontakt til Psykiatrien. Hvis du vil klage Hvis du i forbindelse med behandling i Psykiatrien har haft en oplevelse, du vil klage over, kan du altid kontakte Region Sjællands Patientvejledning og få vejledning og rådgivning om dine muligheder for at klage. Klager, der vedrører den faglige virksomhed i sundhedsvæsenet som helhed, skal stiles til Patientombuddet, der er en uvildig myndighed. Klager over en bestemt sundhedsperson kan du stile til Patientombuddet eller direkte til Sundhedsvæsenets Disciplinærnævn. På kan du læse mere om dine muligheder for at klage. Her kan du også finde anmeldelsesskema til Patientombuddet eller Sundhedsvæsenets Disciplinærnævn. I forbindelse med klagesager vil du blive tilbudt en dialog med relevante sundhedspersoner inden for fire uger, efter at Patientombuddet har modtaget din klage. Det er naturligvis frivilligt, om du vil tage imod et sådant tilbud, men ordningen skal blandt andet medvirke til, at sundhedsvæsenet drager nytte og læring af de fejl, der er begået. 6 region sjælland\n7 Serviceklager skal stiles til ledelsen for det pågældende område. Det kan for eksempel være klage over rengøring, servering, personalets adfærd eller måde at tiltale dig på som patient. Særligt om tvang Ønsker du som patient at klage over tvangsindgreb, kan dette ske til: egen læge, hos en speciallæge eller hos andre privatpraktiserende autoriserede sundheds-personer. Ordningen dækker også lægemiddelskader. Det er Patienterstatningens opgave at sikre, at du som patient får den erstatning, du er berettiget til efter Det Psykiatriske Patientklagenævn Statsforvaltningen Storetorv 10 Dronningensgade Aabenraa Mail: Tlf: Erstatning Alle patienter er omfattet af en offentlig erstatningsordning. Ordningen dækker, hvis du kommer til skade i forbindelse med behandling på et offentligt hospital, et privathospital, hos region sjælland 7\n8 Region Sjællands Patientvejledning hjælper, hvis du har brug for råd og vejledning i forbindelse med en skade. loven. Du skal anmelde din skade til Patienterstatningen. På kan du læse mere om erstatning ved skade påført under behandling, ligesom du her kan finde det anmeldelsesskema, du skal benytte. Hvis sygehuset er skyld i, at du mister eller får ødelagt personlige ejendele, kan du i visse tilfælde være berettiget til erstatning. Du skal henvende dig til sygehuset. Oplysning og vejledning Din praktiserende læge eller de ansatte i Psykiatrien er som regel de nærmeste til at give dig informationer og vejlede dig. Alle afsnit har tilknyttet en patientrådgiver, der kan vejlede, rådgive og hjælpe dig med at klage, hvis du ønsker det. Region Sjælland har også en centralt placeret Patientvejledning, der kan hjælpe dig, hvis du har spørgsmål til valg af behandlingssted, ventetider, informationer eller klageveje. Samtidig kan de give dig oplysning og vejledning om dine rettigheder og muligheder i sundhedsvæsenet. Patientvejlederne har tavshedspligt, og de går ikke videre med din hen- 8 region sjælland\n9 vendelse, medmindre I på forhånd har aftalt det med hinanden. Kontakt Patientvejledningen Du kan ringe til Patientvejledningen: mandag til torsdag fra klokken 9.00 til og fredag kl til på telefon Mail: regionsjaelland.dk region sjælland 9\n12 Noter Kommunikation Version 3