Skøn og ret historie og nutid i dansk socialpolitik - PDF\nSkøn og ret historie og nutid i dansk socialpolitik\nDownload "Skøn og ret historie og nutid i dansk socialpolitik"\n1 Uden for nummer 4, 3. årgang, 2002 Skøn og ret historie og nutid i dansk socialpolitik Af Bent Greve, professor på Roskilde Universitet, Institut for Samfundsvidenskab og Erhvervsøkonomi. Bent Greve, er professor på Roskilde Universitet i analyser af velfærdsstat og velfærdssamfund. Han er uddannet cand. polit. Og har en ph.d. i offentlig administration. Bent Greve har skrevet adskillige bøger og artikler. De senesteåpr har hans forskning især omhandlet socialog arbejdsmarkedspolitiske problemstillinger samt finansieringen af de offentlige udgifter. Dansk socialpolitik er såvel historisk som i dag påvirket af behovet for at integrere forskellige synspunkter og vurderinger ved beslutninger om tildeling af sociale ydelser. Det er ikke altid klart, hvilke normative eller moralske vurderinger der ligger bag denne type af vurderinger. Et særligt problem er og har været skismaet mellem skøn og ret i socialpolitikken. Denne artikel vil ud fra en historisk og socialpolitisk tilgang, især via en beskrivelse af kontanthjælp og holdninger hertil, vurdere og beskrive skøn og ret i historisk og nutidig betydning. Analytisk vil vægtningen dermed være på de modsætningsfyldte hensyn og holdninger der kan genfindes i tilgangen til tildeling af sociale ydelser. Diskussionen om ret og skøn er således ikke alene et spørgsmål om juridiske vurderinger og kriterierne herfor, men også om samfundsmæssige, normative og moralske vurderinger af ret og retfærdighed, samt sondringen mellem værdigt og uværdigt trængende. Jeg vil her belyse dette ved at beskrive og vurdere fattiglovene, Steinckes socialreform fra 1933, bistandsloven fra 1970 erne og senest lovgivningen fra 1998 ud fra en analyse af, om lovgivningerne direkte eller indirekte har skelnet mellem værdigt/uværdigt trængende, og hvorvidt der kan vurderes at have indgået overvejelser af valget mellem skøn og ret i lovgivningerne. Forinden den historiske analyse vil jeg kort skitsere nogle hovedsynspunkter i relation til begreberne skøn og ret. Nogle hovedsynspunkter om skøn og ret Ved retsbestemte ydelser forstås, at der gives økonomisk eller anden støtte, når bestemte betingelser er opfyldt. Det kan eksempelvis være alderskriterier, indkomstkriterier eller indtræden af en bestemt social begivenhed. Et særligt formål med retsbestemte ydelser kan være, at de sikrer, at afgørelser bliver til ud fra en kjent, utenforliggende målestokk, som han skal dømme efter (Knoph, 1948). Ved skønsmæssige ydelser gives der dem, der har det administrative ansvar, pligt og mulighed for at skønne over størrelsen af ydelsen, dog ofte efter nogle på forhånd fastlagte principper eller kriterier. I skitseform kan der angives følgende begrundelser for valg af den ene eller anden form for tildeling af ydelser. For anvendelsen af retsbestemte ydelser taler, at der derved principielt sikres fuld gennemsigtighed for den enkelte, og der opstår ikke en afhængighed af, om en sagsbehandler vurderer en til at være berettiget til at modtage en ydelse eller ej. Det skulle samtidig kunne sikre, at der ikke opstår forskel i tildelingen af ydelser afhængig af, hvilken kommune/amtskommune den enkelte bor i. Dette afspejler, at spørgsmålet om skøn og ret implicit også er et spørgsmål om graden af centralisering/decentralisering og om tillid mellem forskellige niveauer i den danske samfundsmodel. Der ses i en række sammenhænge en kobling mellem ret og pligt. Denne opfattelse af ret og pligt kan have en kobling, der medfører en anden tolkning i relation til skøn. Det gør eksempelvis Christensen (i Christensen og Lærum 2000), idet udgangspunktet der er at kræve en rettighed betød at staten (samfundet) var forpligtet til at gøre disse rettigheder mulige. Derved bliver retten til en ydelse ikke modstykket til skønnet, men i højere grad 1\n2 at der bliver en institutionel pligt til at sørge for disse muligheder, og at alle har pligt til at bidrage til, at disse muligheder skabes. I den tolkning kan retten ikke modsvares af pligt eller skønsmæssige vurderinger. I en samfundsmæssig kontekst i dag kan denne sondring forekomme mindre logisk, idet særligt finansieringen af velfærdsstaten kun er mulig gennem en relativ bred forpligtelse til at deltage heri. For tildelingen af skønsmæssige ydelser taler, at det kan sikre, at der kan tages hensyn til den enkelte person/families hele livssituation. Skønnet kan samtidig sikre en vis frihed til at vurdere om det i den enkelte situation vil være fornuftigt at yde ekstra støtte med forventning om, at udgifterne på længere sigt derefter bliver mere begrænsede. Det ligger dog heri også, at der må drages nytte av alle de forstandsmessige og objektivet tilgjengelige elementerne i standarden (Knoph, 1948). Heri er implicit indeholdt, at et skøn naturligt ikke er fuldstændigt frit. Dansk socialpolitik har vekslet mellem disse synspunkter, idet dog især socialreformkommissionerne i 1960 erne (Betænkning 543 og Betænkning 664) og bistandsloven fra var præget af og støttede en større anvendelse af skønsprincipper i socialpolitikken. I to mere populære fremstillinger af socialpolitik fra henholdsvis 1975 og 1985 findes de to synspunkter også repræsenteret. Hanne Reintoft (1975) beskriver det således: Hjælp der ydes efter skøn, kan tit ydes mere smidigt, fordi man kan nå ind, hvor der virkelig trænges til det. Det er derfor også et moderne synspunkt, at denne form for hjælp er bedre. Der er dog samtidig en kritik, der især lægger vægt på, at den skønsmæssige tildeling af ydelser stiller høje moralske krav til de socialarbejdere, der skal administrere den. Risikoen for afhængighed af frontmedarbejdere street-level bureaukrats i Lipskys klassiske værk og dermed ulige behandling af lige sager har stået centralt i fortolkningen og analysen af modsætningerne mellem skøn og ret. Kritikken af skønsprincippet, som samtidig bruges som argument for retsbestemte ydelser, jf. eksempelvis Andersen et.al. (1985) hvor der anføres: Skønsprincippet ville have været anvendeligt, såfremt kontanthjælpsmodtagerne alene udgjorde en lille gruppe i samfundet. Derudover peges på, at skønsprincippet på sin vis har ført til mere detaljeret styring, idet der dels udvikles lokale skuffecirkulærer, udstedes centrale cirkulærer fra Socialministeriet, og at ankeafgørelser bidrager til, at skønnet sættes ud af kraft. Vi ser derved, at centrale problemer i relation til skønnet er kravene til moral hos socialarbejdere, men i ligeså høj grad kravene til en høj grad af lighed for loven i den universelle og lighedssøgende danske velfærdsstat. Skønnet udøves samtidig inden for økonomiske rammer, som også sætter en grænse for graden af frihed til at skønne. De samfundsøkonomiske rammer er dog ikke i centrum for analysen her. Det modspørgsmål, som rejser sig er, om det nu altid er så enkelt med en vurdering af og beskrivelse af restbestemte ydelser. Det gælder eksempelvis, at for mange kan det være vanskeligt at gennemskue lovgivningen og dermed vurdere, om de har ret til ydelsen. Dertil kommer, at beslutningen om, hvorvidt og i hvilket omfang en person opfylder kravene til at modtage en bestemt ydelse, vil kunne variere. I den historiske gennemgang vil der også blive givet eksempler på, at denne type af afgrænsninger ikke er så enkel som ud fra en umiddelbar betragtning. Det afspejler samtidig det problem, at lovgivningen ofte uanset om det er bevidst eller ubevidst ikke altid er i stand til at beskrive og afgøre alle sager gennem simple lovparagraffer. Samtidig er der nærmest en iboende tendens i bureaukratisk styring til at ønske, i weberiansk forstand, at have klarhed over, hvordan forskellige konkrete sager afgøres. Forbuddet om skøn under regel afspejler dog i høj grad at retsfaktum (er) manglende eller meget upræcis (Christensen, 1997). Når lovgiver har ønsket skønsmæssige afgørelser, har forvaltningen også en pligt til at inddrage alle nødvendige oplysninger og samtidig foretage en individuel vurdering af sagen. Ønsket om skøn kan samtidig som tidligere anført være begrundet i, at der skal tages individuelle hensyn eksempelvis for at forebygge, at situationen opstår igen. Dette kompliceres af, at lige situationer principielt skal behandles lige, lighedsgrundsætningen i forvaltningen. Der opstår ofte mere udførlige beskrivelser af, hvordan bestemte situatio- 2\n3 ner skal behandles, eller der danner sig en praksis gennem en lang række enkeltafgørelser enten ved administrative eller domstolsmæssige afgørelser. Det er i konsekvens heraf, at der principielt er mulighed for at opstille interne regler, der kan være vejledende for det skøn, der skal udøves (Garde et.al, 1997). Dette også for at fastholde lighedsprincipper i lovgivningen, der indebærer, at en skønsmæssig beslutning kan være ulovlig hvis det indebærer at en part uden påviselig saklig grunn behandles strengere enn det som ellers er praksis (Kjønstad et.al, 2000). Juridiske lighedsbetragtninger kan dermed bidrage til at underminere anvendelse af et vidtgående skønsprincip. Skønsmæssige regler og afgørelser rejser samtidig en vanskelighed i relation til brugen af sædvanlig klageadgang, herunder inddragelse af ombudsmanden, idet ombudsmanden normalt ikke tager stilling til selve skønnet. Der bruges således ofte følgende udsagn fra ombudsmanden: Afgørelsen beror på en skønsmæssig præget vurdering. Efter de regler, der gælder for min virksomhed, kan jeg kun kritisere en sådan vurdering, hvis der foreligger særlige omstændigheder (her fra Christensen, 1994). Ombudsmanden kan dog, jf. Christensen, 1994, naturligvis undersøge, om skøn har været sat under regel, og har også undtagelsesvis kritiseret, hvis skønnet forekommer åbenbart urigtigt. Samspillet mellem skøn og ret kan anskues såvel i relation til beslutninger om tildeling af en ydelse, som om betingelser for at modtage en ydelse og i givet fald størrelsen heraf. Det kan anskues som i denne model: Betingelser for og størrelsen af modtagne ydelser Rettigheder i relation Fast defineret i loven Faste regler 1 2 Skøn 3 4 til adgang til ydelsen Vurdering af ret Figuren, som er inspireret af Kjønstad og Syse (2001), illustrerer, at skøn og ret kan kombineres på forskellig vis, afhængig af om skønnet er koblet til, om den enkelte kan modtage en ydelse eller til betingelser og størrelse af en given ydelse. Det er kun i situation 1, at borgeren præcist ved, hvis betingelsen er opfyldt, at der modtages en ydelse. Det gælder i dansk sammenhæng eksempelvis folkepensionens grundbeløb og børnefamilieydelsen, hvor alder er afgørende kriterium (jf. note 1). I firkant 2 kan eksempelvis findes den nuværende førtidspension. Det beror på en vurdering, om retten til ydelsen er til stede, men når først der er taget stilling hertil er ydelsens størrelse som hovedregel fastlagt. I den tredje firkant findes områder, hvor der principielt er faste rettigheder, men hvor der i selve tildelingen/udførelsen kan foretages et skøn, eksempelvis om hvornår den enkelte kan modtage den pågældende ydelse. Det gælder, at alle familier med børn har, som følge af kommunernes forpligtelse til at stille det nødvendige antal pasningspladser til rådighed, en ret til pasning af børn. Men det beror i høj grad på skøn, hvornår behovet er nødvendigt, og på hvilken måde prioriteringer mellem forskellige udgiftsområder i kommunerne skal finde sted, samt hvordan ydelsen skal leveres (jf. note 2). Den danske sociallovgivnings bestemmelse om, at personer, som er i nød, har ret til kontanthjælp, overlader samtidig på en vis måde mulighederne for at vurdere dette til lokal afgørelse. Der er derudover eksempelvis ret til hjemmehjælp, hvor der er varig eller midlertidig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, men det er skønsmæssigt at vurdere dette, og det er også skønsmæssigt at beslutte omfanget af hjælpen. Den decentrale danske velfærdsstat medfører derfor, at der indgår en række skønsmæssige vurderinger, der besluttes lokalt, og som kan medføre forskelle for den enkelte borger, afhængig af hvilken kommune vedkommende bor i. Det fjerde område er i dansk sammenhæng især de områder, hvor kommunerne ud fra for eksempel forebyggelsesbetragtninger kan vælge at tildele ydelser eller iværksætte foranstaltninger. 3\n4 I den danske velfærdsstat anvendes en lang række meget blandede kriterier ved udmåling af en række kontantydelser. På folkepensionsområdet er der en aldersgrænse, som dog kombineres med en reduktion for arbejdsindkomst i grundbeløbet, og en reduktion for al indkomst i pensionstillægget. På familieområdet er ydelserne afhængige af barnets alder (børnefamilieydelsen) og civilstatus (børnetilskud). Arbejdsløshedsdagpenge er afhængig af den individuelle situation (og opfyldelsen af en række krav vedrørende medlemskab, søgning af arbejde mv.). Kontanthjælp afhænger af alder, civilstatus og husstandens samlede økonomiske formåen. Derimod er adgangen til serviceydelser i højere grad baseret på et behovsbegreb, men dog med betaling på visse områder, herunder især pasning af børn. Det vil derfor være vanskeligt at påstå, at der er skabt et system hvor den enkeltes ret alene er baseret på et enkelt retfærdighedsbegreb og på et retsbaseret socialt system. Samtidig er det dog muligt, at den sammenbinding af rettigheder med forskellige kriterier, der delvist er faste, delvist bygger på skøn, medfører, at en samlet vurdering af balancen mellem skøn og ret er afhængig af, hvilket område der ses på. Det kan bidrage til at afspejle, at der er en balance mellem individuelt ansvar og kollektiv solidaritet. Udgangspunktet for analysen, at der er en dikotomi mellem ret og skøn, må derfor i høj grad modificeres, idet der såvel i ret- som skønsmæssige ydelser findes og kan indgå kombinationer, som kan afspejle normative holdninger til levering af ydelser aflejret ud fra den historiske udvikling af systemerne. Den historiske udvikling Sondringen værdigt/uværdigt trængende har haft en betydning i dansk socialpolitik siden begyndelsen af 1500-tallet (Lützen, 1998). Særligt klart blev det med grundloven i 1849, hvor modtagere af fattighjælp tabte deres politiske rettigheder. Ønsket om at sondre førte derefter til, at de værdigt trængende skulle kunne få hjælp fra indsamlede bidrag, idet Adgang til Understøttelse af de Fattiges Kasse have kun de trængende, som ikke befinde sig under den lovbestemte communale Fattigforsørgelse. (Love og anordninger 1856, her fra Lützen, 1998). I en Betænkning 1868 ønskes også en klarere opdeling mellem de værdigt og uværdigt trængende, hvor de uværdigt er dem, der har gjennemgaat Lastens forskellige Trin. Normdannelsen byggede samtidig på, at dem der var værdigt trængende, ville der også være villighed til at indsamle midler til og skabe finansielt grundlag for, hvorimod dem der var uværdigt trængende, og som dermed lå det offentlige til last, modtog hjælpen ikke af medmenneskelighed, men fordi der ikke ville være andre til at yde støtten. Denne opsplitning i villigheden til at finansiere ydelserne genfindes i Danmark ikke på samme måde i dag, men i velfærdsstater som USA og UK finansieres en større del af frivillige økonomiske bidrag. I Betænkning 1868 er indbygget en opdeling på områder, som reelt kom til at få betydning for den institutionelle udbygning af den danske velfærdsstat, idet sygdom, alderdom, forbigående arbejdsløshed og andre specielle omstændigheder ikke skulle modtage offentlig hjælp, idet de da ville miste rettigheder. Men alligevel blev det senere logisk, at netop disse grupper ville få brug for offentlig støtte for at kunne sikres gode økonomiske levevilkår samtidig med, at de ud fra en moralsk vurdering var vurderet som værdigt trængende, idet socialbegivenheden var uforskyldt. De uværdigt trængende blev pålagt at arbejde i fattigvæsenets arbejdshuse eller på tvangsarbejdsanstalter. Aktivering er således ikke noget nyt begreb. Opfattelsen af værdigt/uværdigt trængende har derfor i den første spæde begyndelse af den danske velfærdsstat især været koblet til demokratiske rettigheder, og hvordan finansieringen af velfærdsstaten skulle sikres. De værdigt trængende forventedes det i høj grad ville blive forsørget af familien og indsamlinger især i kirken i de fattiges kasse. De uværdigt trængende blev betalt af det offentlige, men som nævnt oftest gennem krav om arbejdsindsats til gengæld 4\n5 herfor. Senere har de værdigt trængende haft adgang til økonomiske ydelser uden samme risiko for stigmatisering som andre, selvom finansieringen skiftede til offentlig finansiering. Institutionaliseringen af velfærdsstaten (Greve, 1999) implicerede betydelige forandringer i antallet af love og bekendtgørelser og områder, hvor det offentlige var involveret i reguleringen af, hvem der var berettiget, og hvem der ikke var berettiget til at modtage sociale ydelser. Disse ændringer kunne dog også flytte grænserne mellem, hvem der var værdigt, og hvem der var uværdigt trængende. Eksempelvis kom der i 1914 en lovgivning som sikrede, at blinde kunne modtage sociale ydelser uden at miste deres demokratiske rettigheder (Lund, 1961). Der blev ikke grundlæggende forandret på vurderingen af værdigt/uværdigt trængende, idet dog finansieringen og organiseringen i stadig større omfang blev det offentliges ansvar. På den baggrund var socialreformen i 1933 og ændringerne her i retning af stadig større samfundsindflydelse på det sociale område ikke overraskende. Reformen byggede, som set såvel før som siden, på, at der skulle skabes administrative forenklinger, samt at det i højere grand skulle baseres på et retsprincip. Den administrative forenkling skulle bl.a. bidrage til at undgå, at de trængende jages fra Herodes til Pilatus og tilbage igen, som Steincke sagde i sin forelæggelsestale (Hansen og Henriksen, 1984). Logikken var samtidig, at gennem indarbejdelse af et retsprincip kunne de negative bivirkninger af almissesystemet undgås. Systemet blev opfattet som værende både strengt, tilfældigt og uretfærdigt (Hansen og Henriksen, 1984). Konflikten til administration af skøn ses hermed klart. Argumenterne for at indføre retsprincippet var udover at de kunne modvirke de negative virkninger i relation til de politiske rettigheder og for den enkelte som følge af konsekvenserne af at modtage fattighjælp også en vurdering af, at retsprincippet ville have bedre incitamentsvirkninger end skønsprincippet. Det ses klart af følgende citat fra Steincke (1912): Og medens Adgangen om man vil: Retten til at bede om Almisser sløver og demoraliserer, navnlig fordi der ikke kan sættes nogen Grænse for disses Størrelse eller Udstrækning, der beroer på andres Skøn, vil den virkelige Rettigheds Udøvelse ikke have disse Virkninger, dels fordi vedkommende vil have Opfattelsen af, at han ikke har noget at bede om, dels fordi han véd, at han ikke kan kræve mere, end den i Forvejen afgrænsede Rettighed giver anvisning paa, og derfor ogsaa føler, at han maa og skal klare sig med det, han faar. De moralske toner ses også klart i lovgivningen. I forsorgsloven henvises der eksempelvis til bestemmelserne om værdigt trængende, men det afgørende kriterium er i en række sammenhænge, om den pågældende har haft et forargeligt levned (jf. note 3). Det gælder eksempelvis underholdsbidrag, der kun kan modtages, hvor moderen ikke vitterligt fører et Levned, der i det almindelige Omdømme vækker Forargelse (Erhverv ved utugt, alfonseri eller Rufferi, bevislig drikfældighed, professionelt Betleri, Mishandling eller grov Vanrøgt af sin Familie ell. lign.) ( 183, 6). Der henvises andre steder til samme paragraf, for eksempel i relation til modtagelse af sygehjælp. Personer, der derudover ikke betaler bidrag og har mere end tre børn uden for ægteskabet, og som udviser grov forsømmelighed, kan straffes med tvangsarbejde i indtil to år ( 207, stk. 3). I folkeforsikringsloven var retten til at modtage invaliderente og aldersrente knyttet til, at den forsikrede ikke må have foretaget en efter offentlighedens mening vanærende handling (Folkeforsikringslovens 38, stk. 2) Modtagelsen af fattighjælp var udover tab af valgret kombineret med, at den enkelte kunne få forbud mod at indgå ægteskab. Personer, som er arbejdsmodvillige personer og andre, kunne blive placeret på en tvangsarbejdsanstalt. Der var i lovens 36 beskrevet, at alle kommuner skulle sikre, at de havde adgang til sådanne, og de tidligere fattiggårde skulle omdannes hertil. Tvangsarbejde var således en central del af kontrollen med og kravene til dem, som samfundsmæssigt ikke blev anset for værdigt trængende. Loven afspejler samtidig, at selvom der konstateres og beskrives retskrav til ydelser, er der indbygget skønsmæssige vurderinger, som bygger på offentlige holdninger og normer til, hvilke 5\n6 grupper der aktivt har gjort et forsøg på at forsørge sig selv og om de ved deres handlinger har gjort sig uværdige til at modtage støtte. På tvangsarbejdsanstalterne var der samtidig sygestuer, hvor bl.a. alkoholister skulle behandles. Et eksempel på skøn var, at hvis en straffet person efter fængselsmyndighedernes skøn ( 320) ikke er i stand til at forsørge sig selv, kan der blive tale om tvangsarbejde på en kommunal arbejdsanstalt. Sondringen skøn og ret er således heller ikke her enkel og klar. Det afspejler, at selv når reformer og forandringer i den sociale lovgivning karakteriseres som ret (her forsørgelsesret i Kapitel II i loven om offentlig forsorg), så opstår der behov for og mulighed for kommunerne i en decentral velfærdsstat til at foretage vurderinger og skøn, som ikke givet behøver at medføre ensartede afgørelser. Velfærdsstaten udvikler sig derefter hastigt, og der gennemføres gradvist en række love som på forskellige områder tager hensyn til og tilgodeser forskellige befolkningsgrupper. Derved udvikles i løbet af de næste år et system, som igen betyder, at den enkelte reelt må rende fra Herodes til Pilatus, og dette kombineret med, at Danmark i 1960 erne oplever en hidtil uset vækst i økonomien og behov for arbejdskraft, gør, at der bliver skabt såvel et økonomisk fundament for bedre levevilkår samt behov for en understøttende velfærdsstat på såvel ydelses- som servicesiden. Dette skaber behov for nye reformer. Det er på denne baggrund, at nedsættelsen af socialreformkommissionen skal ses, og det er også på den økonomiske vækst og generelle velstandsfremgangs baggrund, at kommissionens betænkninger skal ses. De to betænkninger (543 og 664) afspejler og vægter i højere grad forebyggelse og indplacering på arbejdsmarkedet af alle, som kan. Hertil kommer, at der i højere grad lægges vægt på at beskrive opsøgende arbejde og helhedssyn. Helhedssynet indebærer et ønske om en mere vidtgående mulighed for at skønne over og variere efter den enkelte brugers behov og dermed også kunne variere ydelsernes størrelse. Bistandslovens tilblivelse lagde derved i høj grad vægt på andre hensyn end dem, der prægede socialreformen i trediverne. I betænkning 664 diskuteres eksempelvis, om der skal være grænser for hjælpens størrelse. Det anføres bl.a. her, at når det drejer sig om hjælp af forbigående karakter til personer i den arbejdsduelige alder, må det imidlertid antages at være bedre stemmende med socialreformens målsætning om forebyggelse, revalidering og tryghed, at man ikke sikrer mod misbrug gennem generelle bestemmelser om hjælp på minimumsniveau (side 42). Der er i betænkningen en bekymring for, om niveauet bliver for højt, men det er samtidig afgørende, at personer uanset formue kan modtage støtte, og særligt skal der lægges vægt på, om der er tale om en forbigående indkomstbortfaldssituation, idet disse personer antages inden for en kortere periode at blive i stand til at forsørge sig selv. Denne forudsætning for højere ydelser end tidligere viste sig hurtigt ikke at kunne blive opfyldt. Principperne bag bistandsloven kom også klart frem, da daværende socialminister Eva Gredal den 18. januar 1973 forelagde forslaget til bistandslov. Det skulle være en administrativ forenkling og en decentralisering af opgaverne. Finansieringen blev samtidig gjort mere ensartet bl.a. med henblik på at klarificere, hvem der finansierede opgaverne. Men den afgørende principændring lå i, at lovforslaget (bygger) på det princip, at det er den enkeltes behov, der er afgørende for, hvilken bistand der kan ydes, ikke hvilken etikette man kan klistre på ansøgningen. Endvidere, at der i den øjeblikkelige trangssituation skal gives en familie en hjælp af en sådan størrelse, at det kan modvirkes, at de hidtidige levevilkår i væsentlig grad forringes, og at familien begynder at glide ned ad det sociale skråplan (jvf. note 4). I konsekvens heraf, som det også fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, skulle den økonomiske hjælp være den samme, uanset om det var sygdom, ægtefælles død mv. Samtidig indeholdt loven dog i sine kommentarer til afsnit III og i diskussionen af størrelsen af hjælpen, som også socialreformkommissionens betænkninger, nogle retningslinjer for størrelsen, svarende til mellemste invalidepension, dvs. skønnet var ikke et frit svævende skøn, men lagt inden for nogle lovgivningsmæssige rammer. Eller som det var anført i daværende 37 i bistandsloven Efter bestemmelsen ydes en skønsmæssig hjælp, der udmåles efter bedømmelse i hvert enkelt tilfælde. Som maksimum for hjælpen til underhold angives folkepensionen til personer uden indtægter ud over folkepensionen med et tillæg for hvert barn svarende 6\n7 til det særlige børnetilskud. Herudover kunne der dog skønsmæssigt ydes dækning for betaling af visse faste rimelige udgifter, især til bolig. Særlig støtten til boligudgifter gav anledning til normative diskussioner, idet der ikke var et krav om forbrug af formue før modtagelsen af kontanthjælp. Diskussionerne handlede om, hvorvidt der skulle kunne gives støtte til personer med meget dyre ejerboliger, samt til personer i strejke. Hvorvidt og hvor omfattende et skifte der var tale om, er det vanskeligt at afgøre. Det synes dog sikkert, at skønselementet blev øget i forhold til tidligere (Hansen og Henriksen, 1984). 1. juli 1987 afskaffes sondringen mellem forbigående og varig hjælp, og kontanthjælpssystemet lægger i højere grad vægt på kontanthjælp til underhold og kontanthjælp i særlige tilfælde. Samtidig gøres satserne i højere grad retsbestemte, idet dog skønnet over, om den enkelte opfylder kriterierne for at få adgang til ydelserne, stadig fastholdes. Et af kritikpunkterne af forvaltningen af skønsprincippet i bistandsloven fra 1976 kommer klart frem i følgende citat: Allerede kort tid efter lovens ikrafttræden begyndte de første nedskæringer inden for kontanthjælpsområdet at finde sted. Nedsættelse af underholdsbeløbet, færre medtagne faste udgifter, indførelse af dagpengemaksimum, tilbagebetalingspligtige terminsydelser, sulte-cirkulæret, nedsat hjælp efter 9 måneder og manglende regulering af taksterne er blot nogle få ændringer, der fortjener at blive nævnt (Jappe, 1987). Denne type af administrative ændringer kan samtidig bidrage til at forklare, at stadig flere ønskede faste frem for skønsmæssige ydelser. Et andet af argumenterne for at bevæge sig til denne type af ydelse var begrundet med, at et af formålene med at gå fra stærkt individualiserede til mere faste kontantydelser har været, at der ved forenklingen skulle blive frigjort ressourcer på bistandskontorerne, som i stedet kan anvendes på rådgivning og anden forebyggende virksomhed (Jappe, 1987). Om dette er tilfældet, er det dog vanskeligt entydigt at afgøre, idet det ofte vil være vanskeligt at fastlægge meget entydige kriterier for og vurderinger af, om der er en rettighed til en given ydelse, og grænsesager vil kunne opstå. Bemærkelsesværdigt er det samtidig, at det først er fra 1. januar 1989, at forvaltningslovens bestemmelser om begrundede afgørelser træder i kraft for kommunernes vedkommende. I betragtning af, hvor vigtigt det er for en borger at få begrundet sin afgørelse, og at skøn var så centralt et element i bistandslovens tankesæt om kontantydelser. Det manglende krav om begrundede afgørelser kan måske bidrage til at forklare, hvorfor systemet blev oplevet som ikke virkende efter hensigten. Et af kritikpunkterne mod bistandsloven var, som indikeret i indledningen, at skønsprincippet gav dels geografisk ulighed, dels afhængighed af sagsbehandlerne. Dertil kom, at de økonomiske vilkår var forandret, og kritikken af systemerne blev gradvist større. I oplægget til ændringerne i systemerne i 1990 erne hed det eksempelvis: Meget af kritikken af bistandsloven har udgangspunkt i kontanthjælpsregler: Eksempler: Ydelserne er for høje, gives til de forkerte, folk passiviseres og gøres til sociale klienter, selv om de kun har ledighed som problem. Fra den modsatte side lyder: Aktivering er tvangsarbejde, modtagerne af hjælpen er uden indflydelse, ingen ønsker at bruge deres ressourcer (jvf. note 5). Det er på den baggrund, at de tre nye love sidst i 1990 erne skal ses (Lov om Social Service, Lov om Retssikkerhed, Lov om aktiv social politik, alle med ikrafttræden 1. juli 1998). Lovene der samtidig lagde vægt på endnu en gang at gøre tingene mere sammenhængende og enkle. Der lægges i høj grad vægt på, at det repræsenterer en ny måde at lave lovgivning. Formålsbestemmelserne ses som en vigtig del af lovene, udgangspunktet er i behovet for hjælp og ikke den organisatoriske opbygning. Dertil kommer, at det betones, at den enkelte har ansvar for sin egen situation, den enkelte skal medvirke. Samtidig lægges der fortsat vægt på tidlig og forebyggende indsats, og at systemet skal være fleksibelt (Socialministeriet, 1998). Samtidig betones det, at ændringer og forandringer af systemet er en løbende proces. Derved har beslutningstagerne erkendt, at det ikke er muligt en gang for alle at sikre et ensartet system, men at der ofte vil være behov for ændringer. Som noget nyt blev reglerne om retssikkerhed 7\n8 samlet i en lov, men om det reelt har betydet ændringer er tvivlsomt, for der er få egentlige nye krav til sagsbehandlingen i loven i forhold til gældende regler i dag. (Socialministeriet, 1998). Klagesystemet gøres enstrenget og ens for alle områder og det er en logisk konsekvens af tidligere ændringer i retning af, at borgerne alene skal henvende sig et sted. I relation til skøn og ret er det ikke de store ændringer siden drejningen mod mere retsbestemte ydelser sidst i 1980 erne. Satserne bliver retsbestemte, idet der dog fortsat bliver mulighed for særlig støtte til personer med høje boligudgifter eller stor forsørgerbyrde, samt til hjælp i særlige tilfælde. Disse bestemmelser i lov om aktiv socialpolitik indebærer, at der fortsat er skønsmæssige elementer og mulighed for forskel i de ydelser, som er til rådighed i de enkelte kommuner, idet skønnet vil blive udøvet decentralt. Sociallovgivningen i dag, og særligt kontanthjælpen, bygger derfor fortsat på en blanding af skøn og ret. Ret i relation til størrelsen af de væsentligste ydelser, men skøn i sammenhæng med og i forbindelse med tildeling af hjælp i særlige tilfælde. Ret og skøn i relation til serviceydelser Skøn og ret foretages ikke i et tomrum. Det er dog ikke altid præcist formuleret, at den lokale økonomiske prioritering medfører, at muligheden for at have ressourcer til at løfte en opgave vil kunne variere. Dermed bliver der let en sammenblanding af skøn og ret hvor der retsligt kan være mulighed for tildeling af en serviceydelse, eksempelvis hjemmehjælp, men hvor den økonomiske ramme medfører, at der anvendes en meget stram fortolkning af de retlige standarder. Retten til en ydelse kan derved blive indsnævret, idet det især på serviceområdet vil være meget vanskeligt i detaljer at regulere kvalitet og indhold centralt. En ret til en serviceydelse kan derved i høj grad ende med at blive et lokalt skøn over, hvor stort behovet er. En række afgørelser (jf. note 6) viser samtidig, at kommunale skøn i relation til serviceydelser dels er meget komplicerede, fordi en række forhold skal tages i betragtning, dels delvis i konsekvens heraf kan være meget vanskelige at få omstødt. Samtidig viser nævnsafgørelserne dog også, at der, for at den enkelte afgørelse lovligt kan accepteres, skal være sikret en individuel og konkret vurdering, og at afgørelser skal være skriftlige og begrundede. Visitationskriterier og kvalitetsstandarder skal samtidig være lovlige kriterier. En samlet vurdering i afgørelserne af, om der er plejebehov, der kræver praktisk bistand i hjemmet, tager ofte udgangspunkt i, om der er andre personer i husholdningen, der kan bidrage til at sørge for rengøring og indkøb. Flere kendelser indikerer således, at enlige i højere grad end samboende vil kunne få hjælp. Afgørelserne illustrerer, at det vil være vanskeligt i en decentral velfærdsstat at få samme kriterier taget i anvendelse i samtlige landets kommuner, og at skøn derfor vil indebære en forskellighed, afhængigt af hvor i landet den enkelte bor. Grænserne for skønnet kan dog indskrænkes, således som det eksempelvis skete, da Folketinget i foråret 2001 vedtog, at formuegrænsen for helbredstillæg til pensionister blev gjort ensartet: kroner i alle landets kommuner. Afgørelsen illustrerer også, at det vil være meget vanskeligt at få og skabe centralt klare og skarpe linjer, idet behov netop er individuelt og ikke enkelt kan sættes på en formel. Kvaliteten af en ydelse medfører endvidere, at meget restriktive vurderinger og skarpe skillelinjer vil kunne omgås på andre måder i leveringen af service. Balancen mellem retssikkerhed, socialpolitisk helhedsvurdering og ensartet behandling af den enkelte er dermed en vanskelig opgave. Nogle afsluttende bemærkninger Som gennemgangen har vist, illustreret især ved den historisk analytiske analyse, er begrebet skøn og ret ofte sammenvævede og sjældent entydige. De er samtidig begreber, som har været anvendt på forskellig vis over tid. I nogle perioder har de været anvendt i meget stor udstrækning, på andre tidspunkter har de kun haft en mindre betydning. Det afspejler nogle tendenser og holdninger af moralsk og normativ karakter, som ændrer sig over tid. 8\n9 Det er derfor også naturligt at slutte med et citat: Det ses af denne gennemgang, at afvejningen af, hvor og i hvilket omfang man skal foretrække faste tildelings- og udmålingsregler frem for skøn, ikke kan afgøres abstrakt eller principielt. Når man i de sidste 70 år (jf. note 7) har givet de fast regler stadig større område, og når man ligefrem har identificeret anvendelsen af faste regler med et retsprincip, skyldes det formodentlig en vis tilbøjelighed til at betragteskønnet som identisk med forrige århundredes fattigvæsens snævre trangsbestemte skøn, udøvet med en vis vilkårlighed under indflydelse af moralske fordomme og ledsaget af ydmygende kontrol og afskrækkelsesforanstaltninger. Det ligger imidlertid ikke i skønnets natur, at det skal udøves med et så snævert sigte og under sådanne retstruende vilkår (Andersen, 1971). Noter 1. Jeg ser her bort fra, at grundbeløbet kan reguleres for arbejdsindkomst, kriterier for antal år arbejdet i Danmark, statsborgerskab mv., idet disse regler er uden for det skønsmæssige område. 2. Det er et eksempel på, at frit-valg kan blive illusorisk, hvis der ikke lokalt skønnes behov for, at der er tilstrækkeligt stort antal valgmuligheder for den enkelte. 3. Henvisninger til paragraffer mv. og citater er fra Socialreformen, Noteudgave, Fremlæggelsestalen er optrykt i Kolding og Stubkjær, Socialministeriet, kontantydelseskt., J.nr.: , esp, 19. marts Afsnittet bygger på offentliggjorte kendelser fra De sociale Nævn og Ankestyrelsen (SM C , SB C samt AFG nr af ) 7. Bogen er skrevet i 1970 Litteratur Andersen, Bent Rold (1971): Grundprincipper i socialpolitikken. Albertslund, Nyt Socialt Bibliotek, Det danske Forlag. Andersen, R.D. et al. (1985): Social velfærd på en ny måde. Marselis, AOF. Christensen, Bent (1994): Forvaltningsret - prøvelse. København, Jurist- og Økonomforbundets Forlag. Christensen, Bent (1997): Forvaltningsret. København, Jurist- og Økonomforbundets Forlag. Clausen, Claus og Lærum, Hakon (red.) (2000): Velfærdsstaten i krise. En antologi. Viborg, Tiderne Skifter. Garde, Jens et al. (1997): Forvaltningsret. Almindelige emner. København, Jurist- og Økonomforbundets Forlag. Greve, Bent (1999): The Changing Universal Welfare Model. Roskilde, Department of social Sciences, Roskilde University. Hansen, Svend Aage og Henriksen, Ingrid (1980): Dansk Socialhistorie, Sociale brydninger. København, Gyldendal. Hansen, Svend Aage og Henriksen, Ingrid (1984): Dansk Socialhistorie, Velfærdsstaten. København, Gyldendal. Jappe, Erik (1987): Den ny bistandslov. Viborg, Forlaget Frydenlund. Kjønstad, Asbjørn og Syse, Aslak (2001): Velferdsrett I. Grundleggende rettigheder. Retssikkerhet. Tvang. Oslo, Ad Notam Gyldendal. Kjønstad, Asbjørn et. Al. (2000): Sosial trygghet og rettssikkerhet under sosialtjenesteloven og barnevernloven. Bergen, Fagbokforlaget. Knoph, Ragnar (1948): Rettslige Standarder. Særlig Grundlovens 97. Oslo, Grøndahl & Søn. Kolding, Hans E. og Stubkjær, Jens (1976): -biblioteket 2. Alt om bistandsloven. Loven med bemærkninger og cirkulærer. Forlaget Aktuelle Bøger. Lund, Reinhard (1961): De blindes sociale status København, Dansk Blindesamfund. Lützen, Karin (1998): Byen tæmmes. København, Hans Reitzels Forlag 9\n10 Reintoft, Hanne (1975): Om forsorg. En bog for begyndere. København, Hans Reitzels Forlag. Socialministeriet (1998): Sociale tendenser, København, Socialministeriet. Socialreformen (1938): Noteudgave København, særtryk af Socialt Tidsskrift. Socialreformkommissionens 1. betænkning (1969): Det sociale tryghedssystem. Struktur og dagpenge. Betænkning nr. 543, København, Statens Trykningskontor. Socialreformkommissionens 2. betænkning (1972): Det sociale tryghedssystem. Service og bistand. Betænkning nr. 664, København, Statens Trykningskontor. Steincke, K.K. (1912): Almisser eller rettigheder. København, Gyldendal. 10


1 jordemoderbesøg graviditeten. Første besøg hos jordemoder\nSite map Konsultation hos jordemoder - Region Sjælland Nogle skanninger foretages udelukkende af læger. Det kan dog også handle om den gravide selv. Du vil få målt dit blodtryk hver gang du er hos jordemoderen. Ligeledes er der jordemoderbesøg bestemte ting som jordemoderen graviditeten hver gang. Fosterets hjertelyd Jordemoderen vil lytte til barnets hjertelyd hver gang. Det er vigtigt graviditeten os at borgerservice brønderslev åbningstider føler dig tryg og godt informeret jordemoderbesøg hele dit graviditetsforløb. Kan arbejdet skade? sep  uger, Første konsultation hos jordemoder eller Godt fra start: Informationsmøde om graviditeten. 19 uger + 0 dage - 21 uger + 6 dage. Sådan spørger en gravid ofte, når tiden er gået for jordemoderbesøget. Herfra modtager du et brev med en tid til det første jordemoderbesøg. Ofte vil det være. Undersøgelser i graviditeten. Du får tilbudt forskellige undersøgelser i graviditeten - både hos en jordemoder og din egen læge. Alle gravide kvinder har ret til fem til syv konsultationer hos jordemoderen under graviditeten. Det er lidt forskelligt, hvordan det er organiseret fra sygehus til.\n1 JORDEMODERBESØG GRAVIDITETEN - hvad er kulstof. Din Forløbsplan\n1 jordemoderbesøg graviditeten, herning centret åbningstider påske Hvad spørges om til 1. graviditetsundersøgelse?\nGraviditeten konsultation finder sted tidligt i graviditeten uge. Jordemoderen følger op på og supplerer, jordemoderbesøg den praktiserende læge har noteret i din vandrejournal. Når du besøger din jordemoder for første gang vil du ofte være gravid uge. Tidspunktet for dit 1 første besøg hos din jordemoderen vil varierer lidt alt. 6. feb Du tilbydes 4 til 5 jordemoderkonsultationer i graviditeten. . · Til det første jordemoderbesøg skal din jordemoder lære dig at kende, og hun skal undersøge dig og informere dig om kost og livsstil under graviditeten. Ved det første besøg vil jordemoderen stille en mængde baggrundsspørgsmål for at finde ud af, om der er særlige ting som skal tages hensyn til i løbet af graviditeten og ved fødslen. Fx om der er tendens til sukkersyge i din familie, eller om der er medicin, du er overfølsom overfor, mm. Dette kaldes også, at ”der optages en journal”. cafe falkoner alle Tidspunktet for dit 1 første besøg hos din jordemoderen vil varierer lidt alt efter hvilken region du bor i. Ofte vil dit første jordemoderbesøg være, når du er ca. De efterfølgende undersøgelser vil jordemoderbesøg ligge i graviditetsuge 29, 37, 39 og Men bemærk at graviditeten kan godt svinge, alt efter hvordan din graviditet forløber, og hvilken region du bor i.\nAlle gravide kvinder har ret til fem til syv konsultationer hos jordemoderen under graviditeten. Det er lidt forskelligt, hvordan det er organiseret fra sygehus til. Når du besøger din jordemoder for første gang vil du ofte være gravid uge. Tidspunktet for dit 1 første besøg hos din jordemoderen vil varierer lidt alt. 6. feb Du tilbydes 4 til 5 jordemoderkonsultationer i graviditeten. . Den 1. graviditetsundersøgelse du skal til hos jordemoderen vil som regel ligge omkring skema over jordemoderbesøg og lægekonsultationer i graviditeten. jun Book tid til 1. trimesterskanning Din jordemoder kender derfor alle elementer i et graviditets- fødsels- og jordemoderbesøg abal.liuhbl.se Tillykke med graviditeten og velkommen til Regionshospitalet Horsens. som venter barn, og hvilke fagpersoner i kan forvente at møde i løbet af graviditeten. feb Når du er gravid, bør du kontakte din læge og aftale kontrolbesøg. Når du har været hos din Hovedgaden 16, 1. sal Borup. Ring til os. Tidspunktet for dit 1 første besøg hos din jordemoderen vil varierer lidt alt efter hvilken region du bor i. Ofte vil dit første jordemoderbesøg være, når du er ca. uger henne. Ofte vil dit første jordemoderbesøg være, når du er ca. uger henne.\n1 JORDEMODERBESØG GRAVIDITETEN - imedeen virker det. Din Forløbsplan\nFor at sikre sig at både du og dit barn har det godt igennem hele graviditeten, bliver du tilbudt indtil flere graviditetsundersøgelser hos bl. Den 1. Enten har du fået et brev om hvornår du skal møde op, eller også har du selv ringet og bestilt tid. Du vil altid være alene til den første graviditetsundersøgelse — uden at der er andre gravide til stede. Dette gælder uanset om du ønsker gruppekonsultation eller individuelle konsultationer senere hen i graviditeten.\nKonsultation hos jordemoder 1 jordemoderbesøg graviditeten Borger Fagperson Undersøgelser i graviditeten. Du får tilbudt forskellige undersøgelser i graviditeten - både hos en jordemoder og din egen læge. Man går normalt til sin egen læge 3 gange i graviditeten. Første gang tidligt, når du har opdaget at du er gravid, anden gang i ca. uge og tredje gang ca. uge. Din egen læge har en vigtig rolle under din graviditet, og tager bl.a. de nødvendige blodprøver og er den, der skal følge dig og dit barn efter fødslen.\nUndersøgelse i graviditeten kan ikke holde rejsning\nTillykke med graviditeten og velkommen til Regionshospitalet Horsens. som venter barn, og hvilke fagpersoner i kan forvente at møde i løbet af graviditeten. jun Book tid til 1. trimesterskanning Din jordemoder kender derfor alle elementer i et graviditets- fødsels- og jordemoderbesøg abal.liuhbl.se Alle gravide kvinder har ret til fem til syv konsultationer hos jordemoderen under graviditeten. Det er lidt forskelligt, hvordan det er organiseret fra sygehus til. Den 1. graviditetsundersøgelse du skal til hos jordemoderen vil som regel ligge omkring uge 12 i graviditeten. Enten har du fået et brev om hvornår du skal møde op, eller også har du selv ringet og bestilt abal.liuhbl.se: Redaktionen.\n1 jordemoderbesøg graviditeten, black friday tidspunkt Hvad spørges om til 1. graviditetsundersøgelse?\nVed din første konsultation hos din praktiserende læge vil i sammen udfylde dine graviditetspapirer samt henvisningen til hospitalet. Din graviditeten vil jordemoderbesøg dig om tilbuddet om nakkefolds- og misdannelsesscanning. For at sikre sig at både du og dit barn har det godt igennem hele graviditeten, bliver du tilbudt indtil flere graviditetsundersøgelser hos bl. Den 1. Enten har du fået et brev om hvornår du skal møde op, eller også har du selv ringet og bestilt tid.\n1. Graviditetsundersøgelser hos jordemoderen Hvad skal du tage med?\nSiguiente: Pilleæske med ugedage » »\nAnterior: « « Bilka åben i påsken\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. 1 jordemoderbesøg graviditeten abal.liuhbl.se


Hver anden dansker: Cyklisterne har den farligste adfærd | Gjensidige Forsikring\nHver anden dansker: Cyklisterne har den farligste adfærd\n26.6.2018 09:35:04 CEST | Gjensidige Forsikring\nDet er ikke dem, der sidder bag rattet i lastbilerne, busserne eller taxierne, der ifølge danskerne har den farligste adfærd i trafikken. Det er derimod cyklisterne, efterfulgt af bilisterne. Det viser en ny undersøgelse, som Kantar Gallup har lavet for Gjensidige Forsikring.\nFotograf: Kasper Rasmussen.\nDanmark er en nation af cyklister. Fire ud af fem danskere har mindst én cykel, og for ca. en femtedel af danskerne er cyklen det foretrukne transportmiddel i hverdagen. Men noget tyder på, at cyklisterne har noget at lære. For ifølge 44 % af danskerne har de den farligste adfærd i trafikken. Det er et godt stykke foran bilisterne, der ifølge 25 % er farligst og lastbilchaufførerne, som 13 % vurderer har farligst adfærd.\n”Det er er tankevækkende, at cyklisterne har det værste ry i trafikken. Især da de ofte er den bløde part i trafikuheld, og man derfor må antage, at de prøver at undgå ulykker. I vores opgørelser over skader i trafikken, er det tydeligt, at det ikke er cyklisterne, der er involveret i flest skader – det er bilisterne. Men det betyder ikke, at cyklister bare skal ignorere dette resultat, der viser, at det nærmest kun kan blive bedre,” siger Henrik Sagild, skadedirektør i Gjensidige Forsikring.\nFire ud af fem ejer en cykel – ikke alle har farlig adfærd\nSelv om undersøgelsens resultat er relativt entydig, betyder det ikke, at alle cyklister har en farlig adfærd i trafikken. Erfaringerne fra Gjensidige er dog, at det ofte er cyklister, der får personskader. Faktisk sker det oftere for dem end for bilister og fodgængere. Tal fra Danmarks statistik viser da også, at selv om færre cyklister generelt kommer til skade i trafikken, er tallet stadig højere end antallet af bilister, der kommer til skade.\n”Selv ser jeg hver dag cyklister, der på den ene eller anden måde bryder loven ved at køre over for rødt, sender SMS eller lignende. I nogle tilfælde er det naturligvis mindre farligt end andre, men generelt må jeg sige, at det overrasker mig, at man tager chancen, når man så let kan komme alvorligt til skade. Det er dog vigtigt at huske, at det ikke er alle cyklister, der udviser farlig adfærd, når de bevæger sig rundt i trafikken,” siger Henrik Sagild.\nUndersøgelsen er foretaget af Kantar Gallup for Gjensidige Forsikring i februar 2018 blandt 1841 repræsentativt udvalgte danskere.\nHvilken type trafikanter har efter din mening den farligste adfærd i trafikken?\nLastbilchauffører 13 %\nTaxichauffører 6 %\nCyklister 44 %\nBilister 25 %\nAndet 1 %\nVed ikke 11 %\nGjensidige er et af de ledende nordiske skadeforsikringsselskaber, og er noteret på Oslo Børs. Vi er cirka 3.800 medarbejdere, heraf 700 i Danmark, og vi tilbyder skadeforsikring i Norge, Danmark, Sverige og Baltikum. I Norge tilbydes også bank, pension og opsparing. Driftsindtægterne var 27 mia. NOK i 2017, mens forvaltningskapitalen udgjorde 149 mia. NOK


Selvskade er et stort problem blandt unge, og andelen af selvskadende unge stiger, mens trivslen er for nedadgående. I bogen ’FAQ om selvskade’ giver forfatterne et indblik i selvskadens natur og besvarer ofte stillede spørgsmål på området.\nFlere og flere unge mennesker skader sig selv, når de oplever, at de ikke kan håndtere omstændigheder, situationer eller følelser i deres liv. Mere end hver femte elev i niende klasse har erfaring med at skade sig selv med vilje, og det samme gælder for hver tredje elev i gymnasiet. Selvskaden kan blandt andet tage form af, at den unge skærer, brænder eller slår sig selv. De fleste unge bruger selvskade som en effektiv, men omkostningsfuld måde at regulere svære følelser på og kommunikere til andre, at de har det svært. Selvskade må ses som et tegn på mistrivsel, og det er vigtigt, at der sættes ind så hurtigt som muligt for at hjælpe den unge med at få stoppet den selvskadende adfærd, som ellers kan udvikle sig og medføre endnu mere alvorlige problemer for den unge og for dennes omgangskreds.\n’FAQ om selvskade’ er baseret på nyeste forskning inden for selvskadeområdet, og den skal hjælpe fagprofessionelle såvel som pårørende med at forstå selvskadens væsen.


FÅLLA PANELGARDINER » Bliv klogere her :)\nFålla Panelgardiner → Her får du hjælp mht. at finde de rigtige gardiner til boligen og til den laveste pris overhovedet. Det garanterer vi. Tjek denne forbrugerguide eller besøg gardinbutikken, hvor du får: 110 % tilfredshedsgaranti, eller pengene tilbage; prisgaranti samt mål-garanti, hvilket betyder, at måler du forkert, så betaler butikken! Fålla Panelgardiner\nHvis du tror, at gardiner kun er noget, som din gamle bedstemor skal bruge, så kan du godt tro om . Gardiner er for alvor tilbage i boligen – i flere typer, mål og materialer end hidtil set. Med denne artikel bliver du klogere på, hvad de forskellige typer af gardiner passer bedst til, så du ud fra det bedre kan få klarlagt, hvad der passer bedst til lige præcis din bolig. Og har du brug for support og vejledning, er du naturligvis velkommen til at tage kontakt til os.\nAlmindelige gardiner ○ Rullegardiner ○ Persienner ○ VELUX-gardiner ○ Børnegardiner ○ Duo Rollers ○ Lamelgardiner ○ Mørklægning ○ Panelgardiner ○ Plisségardiner ○ Foldegardiner ○\nAlm. gardiner, også kendt som klassiske stofgardiner, der kan trækkes for og fra, er en tidløs og elegant måde at skærme for indkig og lys på. Almindelige gardiner kan fås i ensfarvede, mønstrede og som mørklægning – naturligvis i flotte stoffer af super kvalitet – og de kan med fordel sættes sammen med fx plisségardiner eller rullegardiner. Nogen bruger udelukkende gardiner af stof som dekoration, der ikke trækkes for eller fra, mens et andet gardin, såsom det nævnte plissé- eller rullegardin, sørger for den egentlige afskærmning - men det afhænger helt og holdent af din smag og rummets øvrige interiør. Almindelige gardiner er nemme at på- og afmontere, og det gør det meget enkelt at vaske stoffet. Vælg mellem gardiner, der går helt ned til gulvet eller gardiner, der kun når til vindueskarmen. Gardinerne fås selvfølgelig på mål, så de passer perfekt til netop dine vinduer.\nSe mere: Uoriginale Rullegardiner Til Velux\nDet nutidige værelse til barnet skriger efter gardiner, som afspejler barnets køn og interesseområder. Her er gardiner med Disney-motiv eller gardiner med film-motiv et godt valg. Mulighederne er lige fra Star Wars til Frost, Jake og Piraterne, Superman eller Batman, klassiske Disney-prinsesse-gardiner, Dr. McStuffin, Thomas Tog, SvampeBob Firkant eller gode, gamle Mickey Mouse.\nRelateret: Rullegardiner Barn\nPlisségardiner er blandt de bedste mørklægningsgardiner, som du kan få, dels pga. materialet, dels pga. den supergode pasform til vinduet, og desuden er de en diskret form for løsning, der samtidigt er nydelig, når den ikke er i brug. Plisségardiner er nemme at bruge, uanset hvilken form for betjening, du vælger – valgmulighederne er almindeligt snoretræk, snoretræk i kombination med wirestyring, snorefri betjening samt touch-betjening – og så er der mange forskellige varianter at vælge imellem, alt efter beskaffenheden af dine vinduer. Fx er der plisségardiner, som er ekstra velegnede til at montering i tagvinduer, mens andre plisségardiner gør sig bedre i andre typer af vinduer. Rent designmæssigt bør du beslutte dig for, om du er modig og sigter efter pangfarverne og de mere "crazy" designs, eller om du foretrækker det neutrale samt mere tidløse. Det er blot fantasien, som sætter grænserne, når det gælder designet af plisségardiner. Næsten da. Gardinerne findes i et hav af farver, designs samt visuelle udtryk, så det er op til dig og din stil, hvilken farve og gardintype, der skal hjem til dig.\nSe mere: Lamelgardiner Farver\nPanelgardiner er en moderne og ualmindeligt elegant måde at skærme for udendørslys og andres nysgerrige blikke på. De fås i specialmål, og de kan sågar fungere som en slags dør til at lukke af eller som et garderobeskab, eller de kan anvendes som rumdeler. Du kan få panelgardiner som mørklægningsgardiner, ensfarvet eller mønstret, og der er naturligvis en lang række kulører og mønstre man kan vælge imellem.\nSe evt.: Mørklægningsgardiner Varme\nLamelgardiner er en særoplevelse i stuen med de store vinduespartier, på et kontor eller i en hall. Eller ethvert andet sted, hvor du prioriterer eksklusivitet og rene, lige linjer. Lamelgardiner er nemme at tilpasse, lige som det er meget let at styre lysindfaldet efter behov ved blot at vinkle lamellerne. Lamelgardiner ses ofte i virksomheder og/eller på kontorer, men de gør sig også fantastisk i det private hjem. Hvis du tænker, at hvide lameller er lidt for neutrale, er det en mulighed at få en lang række forskellige farver samt mønstre, så du kan sætte dit eget touch på løsningen.\nRelateret: Rullegardiner Stof\nVELUX-gardiner er gardiner, som passer til de originale VELUX-vinduer, og som er lavet på VELUX' egen fabrik. Disse gardiner gør det muligt at sikre den perfekte regulering af lys, uanset hvilket rum gardinerne er i. Der er mange forskellige typer VELUX-gardiner; mørklægning (ensfarvet, eller f.eks. Disney-motiv til børneværelset), rullegardiner, markiser, plisségardiner, persienner, insektnet og Duo-rullegardiner (mørklægning og "normal" lysstyring i ét). Afhængigt af typen af gardin kan du vælge manuel betjening og/eller betjening med fjernbetjening (el- og/eller solcelledrevet). Den elektriske betjening er særlig smart, hvis vinduet sidder højt eller på anden måde er meget ufremkommeligt, så det ikke er nemt at nå hen det og trække for eller fra.\nFoldegardiner – som også går under navnet liftgardiner samt hejsegardiner – er en stilren gardinløsning, som på diskret manér skærmer for indkig. Foldegardiner er populære i de danske stuer, hvilket er ganske forståeligt, da de passer fint til både stue, køkken, soveværelse og alle andre andet rum i en bolig. Hvis gardinerne bliver støvede eller beskidte, er det ganske simpelt at vaske stoffet og hænge det op igen. Vælg mellem forskellige farver og mønstre (med eller uden mørklægning), så du kan udtrykke din individuelle stil gennem dit valg af gardiner. Gardinet betjenes via snoretræk eller kædetræk eller den betjeningsløsning, du angiver, ved køb.\nDuo Rollers - eller Duo-rullegardiner - er en type rullegardiner med persienne-funktioner. Duo-gardiner har dobbelte stoflag af transparante og ikke-transparante striber. Med Duo Rollers kan du lukke lyset helt ude eller efterlade en lille stribe til at være åben. Dette er ideelt til værelser, hvor du vil lege med lysindfaldet.\nSe evt.: Gardiner 240 Cm Kid\nEt rullegardin er helt simpelt, rent og nærmest minimalistisk i sit udtryk. Udover at fungere godt til mørklægning, fordi det slutter tæt i top, bund og sider, fylder gardinet næsten intet, når det er rullet op. Det har typisk et helt enkelt kædetræk eller snoretræk, der ikke gør meget væsen af sig. Rullegardiner fås i rigtig mange forskellige farver og kvaliteter, med og uden mørklægningsfunktion. Sidstnævnte er velegnede i soveværelse og/eller børneværelse, mens førstnævnte meget gode i for eksempel stue og køkken, hvor det kan være rart at kunne minimere indkig uden samtidig at aflukke helt for lyset udefra. Her er særligt rullegardin i transparent eller semintransparent et godt valg. Rullegardiner findes i forskellige kvaliteter og kulører – der er eks. ingen, som siger, at mørklægningsgardiner absolut skal være sorte; de virker også upåklageligt i hvid eller øvrige kulører. Vælg, hvad der passer til dit hjem og din stil – så vil resultatet blive allerbedst.\nSe evt.: Færdigsyede Gardiner 300 Cm\nEn god nattesøvn er meget vigtig – ikke mindst for dit helbreds skyld. I årets lyseste måneder kan det dog være problematisk at få sovet ordentligt, idet solen går sent ned og står tidligt op. Mørklægningsgardiner kan være en hjælp mht. at holde uønsket lys helt ude – enten i soveværelset eller i børneværelset. Og er du også irriteret over genskin i computerskærmen eller tv'et i stuen, kan du også dække af for solens stråler med et mørklægningsgardin dér. Du vælger selv, om mørklægningen skal ske i form af rullegardiner, "almindelige" gardiner, foldegardiner, plisségardiner, VELUX-gardiner eller lamelgardiner – der er et hav af varianter, præcis som der også er utallige muligheder for at sætte farve på tilværelsen. Mørklægning skal bestemt ikke altid være kulsort. Også hvid passer udmærket til mørklægning, og er derudover ganske diskret, når gardinet ikke tages i brug.\nRelateret: Persienner 150 X 220\nPersienner har længe været populære som afskærmning – både når det gælder persienner i træ og i metal. Ud over at de er et meget stilsikkert samt diskret valg, der er med til at definere rummet på en elegant måde, skyldes populariteten også, at persienner særligt nemt kan regulere lysindfaldet og at de er nemme at rengøre, eksempelvis med en klud, støvsugeren eller med en speciel persienne-renser. Der er, som nævnt, persienner i både træ og metal: I træ kan man selv vælge bredde på lamellerne – standardmålene ligger på henholdsvis 25 og 50 mm – mens metal-variantens mål er fast på 25 cm. Til gengæld fås de i et hav af forskellige farver, så hvis du er til mere spræl end den traditionelle metalfarve, er det også muligt at få persienner med knald på kuløren. Persiennerne leveres på specialmål, så de passer til alle typer vinduer. De har derudover wirestyr, hvor du selv vælger betjeningsside, når du køber. Det er altså op til dig, om wiren skal være i højre eller venstre side af persiennerne.\nTjek også: Lamelgardiner Billig\nDu er her: Gardin.guide » Gardiner DK » Fålla Panelgardiner\nFÅLLA PANELGARDINER - Find alt i gardiner online lige her → Mål-garanti ✓ Prismatch ✓ 100 % tilfredshed ✓ Fålla Panelgardiner ⇒ Bliv klogere her ⇒\nFilnavnet på denne side omhandlende "fålla panelgardiner" er "faalla-panelgardiner" med den fulde URL http://gardin.guide/dk/faalla-panelgardiner, og siden er nr. 445 ud af i alt 3278. Du kan tjekke andre interne sider her: Gardinstof Metermål, Udskiftning Af Lamelgardiner, Stofgardiner, Liftgardin Designers Guild, Bambus Foldegardin, Lamelgardiner Med Motor, Liftgardiner Faber, Persienner 40, Liftgardin 160, Gardiner Barn Kid ... Tak for dit besøg, og go' dag :)


Barselsdagpenge og fritidsvirksomhed - Anette SandAnette Sand\nBarselsdagpenge og fritidsvirksomhed\nSkrevet af Anette Sand den 21. september 2008\nJeg skriver til dig fordi jeg har brug for noget kvalificeret hjælp til et presserende spørgsmål.\nJeg er til daglig ansat i det offentlige, mens jeg ved siden af driver en personligt eget virksomhed. Det er der normalt ingen problemer i, men nu er jeg i den lykkelige situation, at jeg lige er blevet mor og derfor er på barsel fra mit lønmodtagerjob. Jeg modtager pt. løn fra mit lønmodtagerjob og overgår senere til dagpenge.\nJeg kan ikke finde noget skriftligt materiale nogensteder om, hvordan det stiller mig økonomisk ift. at være selvstændig samtidig. Jeg vil være frygtelig ked af lige pludselig at skulle betale et års barsel tilbage!!! Er det noget du ved noget om? Eller ved du hvordan jeg kan finde ud af det.\nSvært spørgsmål. Meget svært endda. Jeg har tjekket med min akassekontakt, som ikke mener, det vil være forsvarligt at svare her i bloggen. Du skal kontakte din kommune og få et (skriftligt) svar på dit spørgsmål. Man kan jo sige, at hvis du kan få “nogen” til at passe din virksomhed ved siden af, eller hvis virksomheden i høj grad er hobbybetonet og indtjeningen underordnet, så skulle det kunne lade sig gøre at fortsætte på nogle vilkår. På den anden side, er der mange måder at fortolke reglerne på. Så: Jeg ved det ikke. Spørg kommunen.\nFortsat god barsel og virksomhedsdrift.


Start stille og roligt ud når du træner – og husk kosten – Engstrøms Mad Magasin\nStart stille og roligt ud når du træner – og husk kosten\naf Engstrøm på december 7, 2021 december 1, 2021 i Magasinet\nNår man har besluttet sig for at man gerne vil begynde, at træne – så er det faktisk ret vigtigt, at man starter stille og roligt ud. Dette skyldes flere forskellige årsager og dem tager vi hul på i denne artikel.\nAt træne er sundt – det ved vi alle efterhånden godt. Men hvis du starter ud med, at træne for hårdt så er der nogle risici forbundet med det.\nAlt efter hvilken træningsform der er tale om, så er det muligt, at overtræne i sådan en grad, at du ikke kan fungere de kommende dage. Hvis du er fuldstændig ny til træning eller ikke har trænet i meget lang tid, så skal du være endnu mere forsigtig.\nNår du overtræner, så kan der ske forskellige ting – du kan få ekstreme smerter dagen efter som kan tage op mod 14 dage at komme sig over. Du kan ødelægge dine muskler, du kan få fibersprængninger og skade dine led.\nSelv træning uden vægte – eksempelvis squats uden vægte kan gøre, at du er ødelagt i dagevis, hvis ikke du passer på. Det er altså vigtigt, at starte stille ud og så løbende øge vægten og intensiteten.\nVi kender det jo alle sammen. Hvis vi er ødelagte og har ondt i hele kroppen, så har vi reelt set ikke lyst til, at træne næste dag – før smerten/ømheden har fortaget sig. Det er nok svært, at slippe fuldstændig for ømhed når man starter med, at træne – men man kan mindske mængden af smerte.\nHvis man træner for hårdt, så er man ødelagt og så er chancen for, at man fortsætter dagen efter, meget lille. Derfor vil man faktisk ødelægge hele den nyvundne rutine for sig selv. I dette tilfælde er det altså bedre, at give sig 60% de første par dage og så langsomt øge intensiteten således, at man netop ikke bliver ugidelig.\nNu skal man jo tage ét skridt ad gangen. Der er ingen grund til, at gå all-in på både træning og kost på én gang. Det vil selvfølgelig være optimalt, hvis du kan gøre det, men det kan de fleste mennesker ikke.\nSå hvis du starter ud med, at træne – så gør det ikke nødvendigvis noget, at du spiser som du plejer – det første stykke tid. Men når rutinen begynder, at blive implementeret, så kan man jo supplere med kosten, så man rigtig kan se de fremskridt man laver – dobbelt så hurtigt.\nHvis man har en motionscykel kan man jo placere denne foran fjernsynet eller bruge sin mobiltelefon mens man cykler – det første stykke tid. Her kan du se en serie du følger med i eller tage et spil hjerterfri. Så længe, at du cykler og tiden går – så vil det være effektivt.\nSå pas på dig selv og start stille og roligt ud.\nForrige artikel Er du vild med amarone? – du skal opleve Valpolicella\nNæste artikel Sådan spiser du godt i New York


Solcelle led projektører| Kvalitet og kraftigt lys | Solarcamp.dk\nSolcelle projektører 6 produkter\nSolcelle projektører og flood lights fra vores anderkendte engelske producent, - kendt for kvalitet, elegant design og pålidelighed året rundt. Projektører og floodlights med sensor er en perfekt løsning til mørke indkørsler, kolonihaver og skure, hvor deres kraftige lys skaber tryg færdsel, og kan overraske og skræmme ubudne gæster væk.\nProjektør; hvorfor overveje solceller\nDen største bekymring for de fleste der overvejer solceller til denne slags brugsbelysning som tjener et praktisk formål som at lyse indkørslen op, handler om driftsikkerheden. Når der er tale om belysning som man er afhængig af for at kunne finde rundt, eller blot at undgå at snuble, er det vigtigt at det virker konstant.\nProjektører fungerer - i modsætning til spotlamper - på den måde at de har en indbygget sensor som registrere bevægelse, hvorefter de tænder i et sted mellem 30 sekunder og 2 minutter (dette tidsinterval kan som regel indstilles på lampen). Det betyder at lampen som oftest kun lyser relativt kort tid i løbet af en nat. Dertil kommer de fleste solcelle projektører også med et separat solcellepanel, som, fordi det ikke sidder som en indbygget del af selve lampen, er væsentligt større end for de fleste solcellelamper, og desuden kan placeres nogle meter fra selve lampen (i optimal solbelysning), og kan indstilles så det har den rigtige vinkel.\nAlle disse faktorer bevirker at solcelle projektører er en af de allermest driftsikre typer af solcellelamper. Hvis man finder en i nogen lunde kvalitet, fungerer de året rundt - også på de mørke vinterdage.\nDertil er der andre fordele som at de let kan sættes op i eksempelvis et skur der ligger langt fra den nærmeste stikkontakt, og der skal under alle omstændigheder ikke trækkes ledninger.\nI sidste ende er der kun en enkelt ulempe. Lampen skal sidde sådan at solcellepanelet (som oftest har et par meters ledning fra lampen) ikke sidder på en norvendt side. Optimalt set skal det være en sydvendt side, men hvis ikke der er meget trafik og bevægelse som tænder lampen mange gange i løbet af en nat, kan en øst- eller vestvendt side også ofte være god nok.\nFiltre Solcelle projektører


°HOTEL BEAVER VILLAGE CONDOMINIUMS WINTER PARK, CO 3* (United States)\nOversigt Med 90 individuelle værelser, har Beaver Village Condominiums en indendørs pool, et spabad og en sauna. Hotellet byder på en spektakulær beliggenhed ved Carousel of Happiness, Prospector Express og Pioneer Express. Ejendommen ligger inden for 4 km afstand fra byens centrum. Ejendommen ligger inden for 95 km fra Denver International lufthavn.\nVærelser Beaver Village Condominiums kommer med gratis Wi-Fi, en mikrobølgeovn, egen balkon, et køkken og kabel-tv i alle værelser. Gæsterne vil nyde en udsigt over Arapaho National Forest fra deres værelser. De byder på en standard indretning og har en fryser, et køleskab og en ovn. Spis & Drik Varme drikkevarer tilbydes på lobbybaren.Services Hotellet tilbyder bil-udlejning til alle gæsterne.Internet\nDer tilbydes ikke børnesenge på værelset. Fra $233\nBeaver Village Condominiums Beliggenhed\n390 mAdresse: 65 Cooper Creek WayTelefon: 9707264600\n63% synes godt om dette, baseret på 95 anmeldelserPrisklasse: 58 DKK -\n390 mAdresse: 65 Cooper Creek SquareTelefon: +(1)9703637265\n410 mAdresse: 78941 US Hwy 40\n73% synes godt om dette, baseret på 48 anmeldelserMad: Mexicansk\n400 mAdresse: 47 Cooper Square\n490 mAdresse: 78911 Us Highway 40Telefon: 970-726-5332\n75% synes godt om dette, baseret på 256 anmeldelserMad: Fra MiddelhavsområdetPrisklasse: 51 DKK -\nByer i nærhedenHoteller i Nederland - 23 kmHoteller i Dillon - 38 kmHoteller i Georgetown - 21 kmHoteller i Keystone - 36 kmHoteller i Granby - 26 kmHoteller i Fraser - 8 kmHoteller i Black Hawk - 25 kmHoteller i Idaho Springs - 27 kmHoteller i Tabernash - 13 kmHoteller i Hot Sulphur Springs - 35 km\nBeaver Village Condominiums Anmeldelser\nGæsteanmeldelser indsendes af vores kunder efter deres ophold på Beaver Village Condominiums\nEnglish - Beaver Village Condominiums - Winter Park


Den Lilla Møghætte og pulven - original illustration side 4 - Frank Brahe\nIllustration til billedbogen Den Lilla Møghætte og Pulven\nOriginal illustration af Frank Brahe anvendt til billedbogsudgaven af Rune T. Kiddes sjove gendigtning af Den lille rødhætte og ulven fra 2010, som er udgivet af forlaget Alvida. Illustrationen er udført med akvarel på tyndt A3 papir og super flot. Frank og Rune var venner og har samarbejdet om flere andre projekter f.eks HÆRGE HANS OG GRIMME GRETE og DEN EUBÆISKE UNION. Bogen medfølger ikke, men kan købes hos forlaget Alvilda.\nTil dig fra mig - signeret tegning - Anni Lippert


Jonas på 26 er millionær, bor på 12 kvm og panter flasker - Højmark - iværksætteren med ADHD - Iværksætter Debatten Amino\nAmino.dk Blogs Ekspertblogs Højmark - iværksætteren med ADHD Jonas på 26 er millionær, bor på 12 kvm og panter flasker\nJonas på 26 er millionær, bor på 12 kvm og panter flasker\nHøjmark - iværksætteren med ADHD\n“Jonas Højmark er en ung mand på 26 - på trods af at han for længst har tjent sin første million bor han på 12 kvm og panter flasker”.\nSkoletiden var det rene helved for Jonas, der tidligt blev diagnosticeret med ADHD, og han havde derfor svært ved at koncentrere sig og følge med i undervisningen.\n“Min ADHD gør at jeg bedst fungerer, hvis jeg selv bestemmer størstedelen”\nSom mange andre unge, der har det svært med skolen, skulle Jonas ofte lægge øre til at han nok ikke skulle regne med komme langt uddannelsesmæssigt. Men i stedet for at have ondt af sig selv, valgte Jonas at bruge sin energi på at komme frem i livet, og netop den ekstra energi har medført at han i dag som 26 årig ejer flere ejendomme som han køber, renoverer og udlejer - alt dette ved siden af at han også driver virksomheden Højmarks, der klarer alt fra vinduesvask til fliserens. Jonas startede fra bunden, med at banke på fra dør til dør, dele flyers ud og på Facebook, det var hårdt arbejde men det har også medført at virksomheden i dag har 2300 kunder og Jonas altså kan leve af det.\n“Jeg synes ikke at interessen var der længere for at være lønmodtager”\nJonas kunne ikke længere se meningen i at være lønmodtager, for selvom timelønnen kunne forhandles, var der stadigvæk et limit. Som selvstændig kan han selv bestemme hvor meget han vil tjene, og det var den største motivation, samt selvbestemmelse over sin tid, til at Jonas besluttede sig for at blive selvstændig.\nPå trods af dette, er Jonas’ klare anbefaling at man beholder sit lønmodtager job så længe at det kan lade sig gøre, og at man bygger sin virksomhed op i sin fritid, til det er muligt at leve af den.\n“Den værdi jeg render rundt og skaber for andre, er værdi tilbage til mig. Man skal bare huske at skabe den for andre, før man skaber den for sig selv”\nI hverdagen er den største motivation for Jonas at skabe værdi, værdi for sine lejere, værdi for sine ansatte og generelt for andre mennesker.\nFor at kunne skabe værdi, står Jonas tidligt op og arbejder hele dagen, men årsagen til at Jonas knokler mere end de fleste, er der en helt særlig årsag til.\n“Jeg har ingen høj IQ, jeg har ingen 9 eller 10 klasses afgangseksamen og jeg har heller ingen uddannelse”\nIfølge Jonas er der mange måder at gøre tingene på, dette har været hans måde at nå dertil hvor han er i dag. Derudover synes han at det er vigtigt, at fortælle unge mennesker, at man altså ikke kommer sovende til noget i livet.\nNetop for at dele budskabet om at man godt kan komme langt i livet, på trods af at man har nogle udfordringer, oprettede Jonas sin blog på Facebook, en blog der bliver opdateret på daglig basis som inspiration til andre.\nHør resten af videoen hvor du bl.a. får svar på hvad Jonas mener om janteloven.\nJonas Højmark er et ægte bevis på, at man sagtens kan blive til noget, selv om man har ADHD og nærmest ikke har lært noget i skolen.\nSom 22-årig havde han tjent sin første million. Nu drømmer han om mere, og han lægger ikke skjul på det.\nTil hverdag driver han virksomheden Højmark der bl.a. tilbyder vinduesvask, rengøring, algebehandling og fliserens! Derudover opkøber og udlejer han boliger.\nFølg også Jonas' blog på Facebook\nVær den første til af få Hoejmark blogindlæg Skriv dig op


Zombie Spil til to online\nBegynder at spille gratis online spil Zombie for to, du giver en chance for at beboerne i byen frelse. Ødelæg oprørerne døde, skydning og smadre deres hoveder med et sværd.\nSpil til to Zombie: Dead kommer. Lad de langsomme zombier ikke bedrager dig. Dette er en afledningsmanøvre for at drive offeret til et afsides hjørne og hurtigt behandle den. Hvis man går ned ad gaden døde og tæt på en halv snes nødvendigvis trampet. Og mere blodtørstige zombier og talrige, og du har brug for al den mod og styrke til at klare dem, åbner spillet for to zombier. Nå, når den næste, som vil hjælpe afvise invasionen af oprørske onde. Kørsel helten i spillet hang med granater og maskingeværer ødelægge fjender hensynsløst. Er stadig mindst én vandring lig, er stadig aktiv truslen om masse infektion, fordi bidende det levende menneske, han forvandler det til sin egen slags. For at klare missionen, og behovet for at spille mod en zombie for to. Mate, det er en anden par øjne og hænder, et par kufferter og moralsk støtte. De to mænd, at de to standpladser, som kan distribueres i det område, blokere gaden. Hvis du snige sig op bagfra, kan du ikke mærke det i kampens hede, men sørg for at hjælpe en ven, snesya dødes hoved. Sammen hurtigere og nemmere at fratage pladsen mens brusebad fjenden med kugler og kaste granater. I mellemtiden, man genindlæser pistol, den anden holder tilbage stormløb af fjendens hær. Børsnoterede points mere end nok til at bevise en foretrukken udførelsesform for to kampe mod zombier. Hvis i dette øjeblik det skete dog, at spillet er ikke at dele med nogen, og derefter sætte i indstillingerne fluebenet der er villige til at tage risikoen alene til at gøre det umulige. Jo mere varieret dit arsenal, jo større chance for at overleve. Vi tog sig af det og vælge den ønskede tilbud: • rifler; • Armbrøster; • Bazooka; • De maskingeværer; • Swords. Jeg må sige, at det kolde stål også opfordres i deres personlige samling. Hvis du løber tør for ammunition og granater, kun stål klinge lidt sløve i slutningen af kampen, men du vil ikke føle det, indtil kampen er i gang. Glem ikke at opdatere våben i butikken. Det er vigtigt at gøre det hele bedre, fordi der tilsættes arbejdet. I stedet for de faldne zombier kommer helt nye, svezheobraschennye, og de er også sultne. Efterlade pistolen og tage et maskingevær - tingene gå med ham sjov. Flere muligheder zombie spil: Spil til to Shooting zombier oprindeligt udvikle nogle baggrundshistorien, at du forstår, hvordan det skete apokalypse. Ofte skylden forskerne - de altid kommer de planlagte eksperimenter, det uventede ulykke. De ønsker at se effekten af lægemidlet på mennesker, og de lader virus gå en tur. Eller terrorister rasede og efter at have stjålet forskningscenteret dødbringende hætteglas, opdele det på et offentligt sted. Vejrtrækning i bakterier, mennesker dør, men vil snart stige, og føler intet andet end altopslugende sult. De drejede zombier og dyr, der definerer din nye opgave - at ødelægge firbenede rovdyr. Spil til to zombie skydespil også bruge historier om andre spil, og du vil se, hvordan en skovhugger fra "Bears naboer" gik med en ven på en zombie jagt med et haglgevær. Inficere infektion og bolde. Tidligere har de ikke se nogen overhovedet, og nu er deres mørke. Men du kan ikke være bange - de spiser amanita. Mellem en zombie også kan kæmpe. Inddelt i grupper, de angriber deres egen slags. Andre ghouls selv udviklet og bygget sport. Bueskydning pile de ikke frigive, og istapper, og tag ikke i målet, og fugle. Banker, de får en ekstra tur. Blandt disse "atleter" blev set selv børn!


Danmark nummer 15 i verden | Golf.dk - vi ses på golf.dk\nDanmark nummer 15 i verden 30. september 2012 - Sidst opdateret: 30. september 2012 kl. 17:49Af Martin Rahbech\nNicole Broch Larsen blev bedste dansker ved VM med en individuel 26. plads, men det blev en 15. plads til holdet. Foto: DGU Slutrundens bedste danske runde gav et lille ryk i stillingen, men det endte med en skuffende 15. plads ved VM\nDrømmen om medaljer var aldrig rigtig tæt på at blive opfyldt ved Women's World Amateur Championship 2012, som er det lange navn for damernes VM.\nDanmark endte på 15. pladsen, men det sluttede fornuftigt, da Danmark for første gang leverede en holdscore under par i turneringen.\nDet var Nicole Broch Larsen, der med en runde i 70 slag (-2), leverede den laveste score, og hun blev hjulpet af Nanna Koerstz Madsen til at skabe en holdscore i -2, da hun kom banen rundt i par.\nCaroline Nistrup rundede sin slutrunde af med en 75’er (+3).\nI det individuelle regnskab blev Nicole Broch Larsen bedste dansker på 26. pladsen.\nVerdensmestre blev endnu engang Sydkorea. De var komfortabelt foran inden finaledagen, og de sluttede med en samlet holdscore i -13. Sølvmedaljerne gik til Tyskland, mens Finland og Australien delte tredjepladsen. Ved mesterskaberne i 2010 blev Danmark nummer 11. Det bedste danske resultat nogensinde var en femteplads tilbage i år 2000.\nLæs også Fire danskere i finalen på LET AccessResultater fra elitenAmatørelite dufter til prolivet Turnering VM Damer


Privat Sex Odense Lækre Nøgne Kvinder / Massage I Nordjylland\n01-10-2017 01-10-2017 Erma Comeaux\n/10/20 - Læs også: Dansk skuespiller stod frem med sexchikane: Nu vælter det ind med mails fra kolleger. - Jeg ville ønske, jeg havde vidst, der var kvinder i branchen, jeg kunne tale med. Jeg ville ønske, jeg havde vidst, at der fandtes ører, der kunne lytte til mig. At retfærdigheden kunne ske fyldest, skriver Lupita Nyong'o i slutningen af sit indlæg. - Jeg takker alle de kvinder, som er stået frem, og som har givet mig styrken til at genbesøge disse uheldige øjeblikke i min fortid. /07/26 - Når danske mænd skal finde sig en udenlandsk kone, ser de ofte mod Thailand og Filippinerne, mens danske kvinder ser mod Norden og Europa. Migrationsforsker mener, at de udenlandske kvinder kommer hertil for at forsørge familien hjemme. Når præsten spørger udenlandske kvinder, der ønsker at gifte sig med danske mænd, om de vil tage denne mand til ægtemand, lyder svaret oftest»chi«eller»oo«. Thailandske og filippinske kvinder er særdeles godt. Flirt er nemlig genvejen til at føle dig lækker og sexet. Og så kan det bringe dig langt i livet – sæt igang! ikke på en kvinde, der lyder skinger eller råber ham i øret. Gør eventuelt din stemme en smule dybere end sædvanlig for at lyde ekstra sexet, når du flirter. Hvis der er en ting, der virkelig tiltrækker mænd, så er det en kvinde, der får ham til at føle sig godt tilpas, så gør, hvad du kan, for at få ham til at slappe af og føle sig lækker. Grin af hans vittigheder. Kig beundrende på ham...\nSe billederne fra det nye Noma: Og så er mange af os altså mindst lige så glade for alle de skønne brunetter, rødtoppe, og kommunefarvede - og for de brun- og grønøjede i alle størrelser. I Dansk Thai Forening lyder forklaringen, at fænomenet med thailandske kvinder, der gifter sig med danske mænd, ingenlunde er en ny tendens. Det er vigtigt at undgå at være for selvsikker, jeg har lært meget mens jeg har gået ud med thailandske kvinder, og jeg er langt om længe kommet til fornuft. Barpiger synes at udvikle en særlig DNA, og uanset om de vil eller ej, vender de tilbage til deres gamle livsstil og kan ødelægge selv den bedste situation de finder sig selv i. Manden fylder 50 næste gang! Thailandske kvinder bliver opdraget på denne måde, og tager stort ansvar for at tage sig af familien, da dette er det vigtigste for dem.\n/07/11 - 50 citater om kvinder. "En kvinde kan sige mere med et suk end en mand kan med en hel prædiken" Arnold Haultain, engelsk forfatter "Kvinder er ligesom elefanter for mig. Jeg kan godt lide at kigge på dem, men ville nødigt have en derhjemme" W.C. Fields, amerikansk komiker "Kvinder har brug for en grund til at have sex. Mænd har bare brug for et sted" Mitch Robbins (Billy Crystal) i Herretur () "Du skal aldrig sige noget til en kvinde, der blot antyder, at du tror. /02/29 - Der er ikke noget mere sexet end en høj, velklædt asiatisk kvinde, der taler russisk,' lyder begrundelsen. LÆS OGSÅ: Disse to flinke piger tilhører verdens mest cool folkfærd. Kan du gætte hvilket? (Udland - jan. - kl. Se verdens tolv mest cool folkefærd. 3. Ukraine Kiev er en smuk by, og den topper endda Travelers Digests opgørelse over byer med verdens smukkeste kvinder (ja, de har det åbenbart ret sjovt på den udgivelse). Igen er Sortehavet det. /11/26 - Sammen med holdkammeraterne Cleopatre Darleux, Chana Masson, Sanja Damnjanovic, Anne Kjersti Duvdal og Isabelle Gulldén danser hun frækt til et brasiliansk sang-hit, og hvorfor gør de så egentlig det?...\nOK Websitet anvender cookies til at huske dine indstillinger, statistik og at målrette annoncer. Vær ikke desperat Tipsene i artiklen her er gode at følge, men pas på, at du ikke overdriver. The best wedding privat sex odense lækre nøgne kvinder outfits to get you through all those summer weddings. Denne følelse vil dog være meget midlertidig, medmindre du kan forstå nogle vigtige aspekter af thailandske kvinder, deres kultur, og de forskellige typer af piger du kan støde på. Omvendt ser den danske mand det som en mulighed for at få en sød kone,« forklarer Sine Plambech. Hun understreger, at især de thailandske kvinder er højt repræsenteret på det danske arbejdsmarked. Rusland Hele vejen fra Moskva til Sibirien er de urimeligt smukke, lyder det. Milliardæren Yvonne Seier Christensen: Manden fylder 50 næste gang! Hvis du møder en pige og hun vil have dig til at sende hende penge hver månedeller finder på en historie om hvordan hendes mor eller bror har brug for penge eller der er en nødsituation, er dette et faresignal. Nu er der gået nogle år, og da vi fejrede hans fødselsdag sidst, nævnte han, at næste gang jo var noget ganske særligt. Tipsene i artiklen her er gode at følge, men pas på, at du ikke overdriver. Here are the best Kamasutra positions for women. Ifølge Steen Baagøe Nielsen, kønsforsker ved institut for mennesker og teknologi på Roskilde Universitet og næstformand i Kvinfo, er der et »utal af forklaringer« på, at mange danske mænd bliver gift med udenlandske kvinder. De seneste opgørelser, der lægger nogle år tilbage, anslår, at omkring 65 procent af ægteskaber mellem thailandske kvinder og danske mænd ender i skilsmisse. Gør eventuelt din stemme en smule dybere end sædvanlig for at lyde ekstra sexet, når sex in copenhagen hvad er tantra sex flirter. Er hun altid til at få fat iog ikke begrænset af et 9 til 5 job? Sving med håret, vrik med triplx dk escort midtjylland, fugt læberne — det er frækt. Og så blev det sådan. Det gode ved dette tip?\nHow to double your days off work this year. En mand uden den form for fortid.\nSex i skoven real sex\nSex kvinder to piger sex


Religiøs analfabetisme | ricardtriis\nFred i Gaza? →\nUdgivet den august 2, 2014 by ricardtriis\nWeekendavisens leder den 1-8 2014 er noget af det mest besynderlige, jeg har læst i lang tid. Den er skrevet af Pernille Bramming, og det er noget af det besynderlige ved den, for hun er da ellers en dame, der nok skulle kende forskel på kristendom og islam. Alligevel blander hun tingene sammen til den store guldmedalje.\nDet samme gør en artikel i avisen, skrevet af Rune Nikolaj Tams, bachelor i dansk og Recovery-instruktør. Den hedder ”Religion er ikke en privatsag”. Og i hans optik som i så mange andres opfattelse er religion et samlebegreb, som man kan sige noget fornuftigt om uden at tænke over, om det er islam eller kristendom, det drejer sig om.\nDet vil sige: Begge begår den skødesynd, som desværre er altfor almindelig, at de uvilkårlig forstår begrebet ”religion” ud fra den måde, kristendommen opfattes på her i Vesten, og derefter tror, at islam lader sig indordne under det begreb, der i første række er skabt, så det kan rumme kristendommen. Det kan islam imidlertid på ingen måde, men når man bilder sig ind, at dette håbløse projekt kan lade sig gøre, kan man få dannet sig en ”ønske-islam”, der er ligeså ufarlig som kristendommen.\nBrammings leder beskæftiger sig med en fælleserklæring, som to franske ministre har udsendt om ISIS’s forfølgelser i Irak, specielt Mosul. De fordømmer de forfølgelser, og den fordømmelse kan man kun tilslutte sig, siger Bramming. Men de gør videre det, at de erklærer, at de vil favorisere asylansøgninger fra de forfulgte mindretal, og en sådan særbehandling kan man kun tage afstand fra, ifølge Bramming.\nJo, fordi alle har forstået det sådan, at det specielt er de kristne, de franske ministre byder velkommen til Frankrig, og sikke dog en særbehandling på grund af religion, det må man sandelig ikke.\nDet er ikke mere vigtigt at redde kristne irakere fra Den Islamiske Stats forfølgelse, end det er at redde irakere tilhørende andre mindretal, herunder det sunni-arabiske. Ej heller end at redde mennesker tilhørende det shia-arabiske flertal.\nEn stat skal ikke give asyl til nogle flygtninge frem for andre ud fra et kriterie om, hvilken religion de tilhører.\nEn sådan diskrimination er udtryk for en tankegang, der netop kan danne kimen til forfølgelse af anderledestænkende. Den er båret af en higen efter at adskille ”vore egne”, dem, der ikke er anderledestænkende, men magen til os selv.\nSå vidt jeg kan se, har Bramming taget reglen i den midterste sætning til sig og søgt at lægge den ned over den løbske virkelighed. Lad os så sige, da, at man ikke i sin asyltildeling skal foretrække én religion fremfor en anden. Men hvad skal man så gøre, når man har med en religion at gøre, nemlig islam, som forfølger én religion fremfor en anden? Er det så ikke det mest saglige at sige: ”Disse mennesker, som altså tilfældigvis er kristne, er forfulgte, og de er forfulgte på grund af deres kristendom; dem vil vi derfor hjælpe”?\nHvis det var sunni-arabere, der var forfulgte, så kunne vi jo hjælpe dem. Men det er det ikke, det er snarere shiitterne. Men de har trods alt et sted at tage hen; det har de kristne ikke.\nOg forestillingen om, at en sådan ”diskrimination” kan danne kim til forfølgelse af anderledes tænkende, er virkelig langt ude. Det er meget svært at se, at dette, at vi f.eks. her i Europa specielt skulle hjælpe kristne, der er forfulgte – hvis det nu var det, vi gjorde – skulle føre til, at vi begynder at forfølge f.eks. muslimer.\nBramming citerer senere artikel 18 i menneskerettighedserklæringen – den om retten til religionsfrihed, herunder retten til at skifte religion – og skriver så:\nDet er en artikel, vi er nødsaget til gang på gang at genlære, ikke mindst i Danmark, hvor mange er, hvad man nu om stunder kalder religiøse analfabeter. Det vil sige, at man er uforstående over for religiøse tankegange og har vanskeligt ved at sætte sig ind i religiøse følelser. Det skyldes ikke mindst, at der i flere årtier har hersket en udbredt holdning til religion som noget gammeldags, ja nærmest middelalderligt, der mere eller mindre ville gå i sig selv, i takt med at fornuften vinder frem.\nHar vi virkelig brug for at genlære artikel 18 i Danmark? Det forekommer mig, at Bramming skulle være noget forsigtig med at kalde nogen religiøs analfabet, når hun tilsyneladende ikke er klar over, at netop retten til at skifte religion er en ret, som islam på ingen måde anerkender, i hvert fald når man skifter bort fra islam. Og hun synes heller ikke at gøre sig klart, at det, ISIS forlanger af de kristne, svarer ganske nøje til det, der har været gældende regel indenfor islam i næsten hele dens historie: har muslimer erobret et kristent område, får de kristne valget mellem at konvertere, at betale en særlig skat eller at blive henrettet, hvis de da ikke når at flygte forinden.\nDet lyder meget flot at slutte med at sige, at vi må indtænke religionsfrihed i vor bistandspolitik, men har hun gjort sig klart, at det er komplet umuligt at give islam religionsfrihed, hvis ovenstående regler af muslimer betragtes som noget, der hører uløseligt sammen med deres religion?\nDen anden artikel er ligeså tosset.\nTams har ladet sig narre af, at der kan ligge en vis dobbeltbetydning i ordet ”tolerance”. Man kan bruge ordet i en borgerlig-politisk betydning; så betyder det, at man ikke drømmer om at lægge andre religioner borgerlige hindringer i vejen i deres gudsdyrkelse. Og man kan bruge det i en etisk-religiøs betydning; så betyder det, at man mener, at alle religioner i grunden kan være lige gode, for de bygger alle på en personlig tro; hvad der er sandt for mig, behøver ikke være sandt for dig.\nMen når Tams sådan blander tingene sammen, bliver det noget vås, der kommer ud af det.\nHan gør f.eks. opmærksom på, at al religion er en trossag, og skriver så:\nNu vil nogle så spørge: Kan man ikke være religiøs og have sin egen overbevisning om, hvad der er sandheden om og meningen med livet, og så lade andre have deres?\nJo, det kan man da godt, men så vil jeg hævde, at man ikke er overbevist religiøs. Hvis man for alvor mener at have fundet sandheden om og meningen med livet, så kan man ikke betragte andre sandheder som lige så gode.\nMen han spørger overhovedet ikke om, hvilken forbindelse disse påstande har til virkeligheden. Som før nævnt har muslimerne igennem hele deres historie ladet kristne og jøder have deres overbevisning, blot de betalte den særlige skat, som ikke-muslimer skulle betale. Det var tolerance i islamisk betydning, og selv om de således bestemt lod andre have deres overbevisning, så kan man sandelig ikke påstå, at de ikke var overbeviste i deres egen religion.\nTilsvarende med de kristne, som i hvert fald efter oplysningstiden her i Europa var enige om, at alle de forskellige udgaver af kristendommen, der fandtes i landene, skulle være ligestillet overfor den borgerlige øvrighed. Det var en anden form for tolerance end den muslimske, men også den fastholdt med stor kraft sin egen overbevisning, samtidig med, at den lod andre beholde deres tro. Forskellen til den muslimske opfattelse bestod især i, at det i den muslimske ikke var tilladt en muslim at skifte tro; var man én gang blevet muslim, var døren tilbage til en ikke-muslimsk overbevisning lukket; der var endda i store dele af den muslimske historie dødsstraf for at konvertere bort fra islam. Dette sidste prøver man i vore dage at indføre igen i f.eks. Sudan og Afghanistan.\nSå hedder det hos Tams:\nMen er der så et alternativ til den religiøse tolerance, hvis vi skal holde op med at slå hinanden ihjel af religiøse årsager?\nJa, det er der faktisk. Alternativet er at acceptere, at hvor forskellige religioner mødes, opstår der også konflikter – og så at tage disse konflikter med ord i stedet for med våben.\nMan må vel lykønske Tams med, at nu også han er nået frem til den overbevisning, der har hersket her i Europa i de sidste 300 år. Velkommen til nutiden!\nBlot kunne man ønske sig, at han havde formået at forbinde sine teorier med den virkelighed, han ser omkring sig. Så han f.eks. fik indarbejdet den del af nutidens virkelighed i sine forestillinger, der hedder islam. Så kunne han måske opdage, at det, han skriver til sidst, er utrolig naivt:\nDesto mere vi kan åbne munden og diskutere med hinanden, desto mindre behøver vi at slå hinanden ihjel. Ingen religiøse forestillinger kan bevises, de er et spørgsmål om tro. Og netop derfor er de i deres væsen grundlæggende intolerante over for andre forestillinger. Kan vi blive enige så langt, altså enige om, at vi er virkelig uenige, så er meget vundet.\nJavist, sådan ser sagen ud, set fra et vestligt eller et kristent synspunkt. Men islam er en magtreligion. Indenfor den religion er der ikke noget at diskutere, koranen er Guds ord, og det skal adlydes og ikke diskuteres. De kristne er vantro, og hvordan vantro skal behandles, bestemmer shariaen. Og den bestemmer, at vantro skal man ikke snakke med, men underlægge sig, på én måde, når man besidder statsmagten, på en anden måde, når man lever som mindretal i en kristen stat.\nMan bør nok helt opgive at finde et fællesbegreb: ”religion”, hvorindunder både kristendom og islam lader sig indordne. Jeg har tidligere prøvet at skitsere den absolutte forskel mellem de to religioner på den måde, at jeg siger, at indenfor kristendommen kan man gribes af sandheden med en sådan styrke, at man lader sig i slå ihjel for sandhedens skyld, indenfor islam gribes man af sandheden med en sådan styrke, at man aktivt selv slår ihjel for sandhedens skyld.\nEn lignende bombastisk opfattelse af sandheden kunne man i sin tid finde indenfor kommunismen. Man mente at have fundet den videnskabelige forklaring på samfundsudviklingen, og den ”videnskab”, man dèr havde fundet frem til, gav én berettigelse til at slå ihjel, så dette fremtidige gode samfund kunne blive realiseret. Med samme stensikre og noget krampagtige styrke søger muslimer i vore dage at fastholde deres sharia.\nDenne forskel mellem de to religioner kan man muligvis med nogenlunde relevans skildre som en forskel i synet på, om religion er en privatsag eller ej, apropos overskriften på Tams’ artikel. Forskellen bliver da den, at man nok kan sige, at indenfor islam er religion ikke nogen privatsag, i den forstand, at det, du bøjer dig for, når du tilslutter dig eller fastholder religionen, er et ydre pres, et samfundssyn, en tvang fra ‘de andre’, men indenfor kristendommen kan man godt kalde religion en privatsag, i den forstand nemlig, at det, du bøjer dig for, er din egen indre forståelse af menneskelivets indretning, af betingelserne for dets trivsel og vækst.\nDette indlæg blev udgivet i Islam versus kristendom og tagget Bramming, Mosul, privatsag, Tams. Bogmærk permalinket.


Denne ansvarsfraskrivelse gælder for alt materiale og information på midea.dk. Ved at gå ind på midea.dk og dennes undersider og subsites accepterer du ansvarsfraskrivelsen.\nFormålet med midea.dk er at komme med råd, tips og information om aktuelle produkter, nyheder og tilbud.\nmidea.dk er ikke ansvarlige for eventuelle fejl eller andet, indsamlet på denne hjemmeside, og reserverer retten til at lave ændringer på hjemmesiden til enhver tid.\nDesuden garanterer midea.dk ikke nøjagtighed, pålidelighed eller fuldstændighed af nogen information, tekst, grafik, link, eller andre emner inkluderet på denne hjemmeside. Som følge heraf er al information inkluderet på denne hjemmeside, forsynet som “det er” og uden garanti af nogen art.\nAlt indhold forsynet af midea.dk er beskyttet af copyright, og enhver brug, uden skriftligt samtykke med midea.dk, er en overtrædelse af gældende copyright- og varemærkelove.


PressReader - BT: 2016-05-25 - ’Spionen er opdigtet’\n’Spionen er opdigtet’\nJournalist Per Michaelsen er glad for at blive hørt i retten, efter Politiken haengte ham ud som Stasi-spion\nBT - 2016-05-25 - NYHEDER - Jesper Vestergaard Larsen jvl@bt.dk\nDer findes ikke en storspion, der i hidtil uset omfang samarbejdede med den østtyske sikkerhedstjeneste Stasi under den kolde krig. Sådan lyder det fra journalisten Per Michaelsen efter to dage i Københavns Byret, hvor Politikens chefredaktør Bo Lidegaard har vaeret under anklage.\nPolitiken skrev i en artikel i 2012, at Per Michael sen, i følgekoldkrigs forskeren Thomas Wegener Friis, havde spioneret for Stasi. Som journalist havde Per Michaelsen ellers vaeret kendt for en raekke afslørende artikler og bøger, der afdaekkede danske Stasi-spioner. Den 73-årige tidligere journalist siger, at det er en opdigtet historie.\n»Storspionen findes ikke. PET har udtalt, at de ikke har sådan en sag. Storspionen var noget som Thomas Wegener konstruerede, da han lod sig interviewe af BT,« siger Per Michaelsen.\nPer Michaelsen, der har lagt sag an mod Bo Lidegaard for så grov bagvaskelse og injurier, at chefredaktøren risikerer både faengsel og en bøde på 300.000 kroner, er glad for at have givet sin version af sagen.\n»Det var meget ubehageligt, da artiklen kom frem. Det var jo helt absurde beskyldninger. Men det har vaeret en god oplevelse, at blive hørt i retten og se min sag lagt frem. Vi skal vaere taknemmelige for, at vi lever i et retssamfund,« siger han. Kunne have stoppet det På retssagens andendag i går blev artiklens forfatter Hans DavidsenNielsen afhørt. Han forklarede, at Thomas Wegener Friis så let som ingenting kunne have forhindret, at Politiken haengte Per Michaelsen ud som storspion for Stasi.\nI retten forklarede Hans Davidsen Nielsen, at han fik navnetaft o andre koldkrigs forskere, som Thomas Wegener Friis havde betroet sig til i fortrolighed. Den ene forsker er Bent Jensen, den andens identitet er ikke kommet frem.\nHans Davidsen-Nielsen forklarede yderligere, at han to gange ringede til Thomas Wegener Friis og forsøgte at få ham til at bekraefte historien.\nDen ene gang laeste han hele artiklen op for ham og spurgte: ’Er det her løgn?’ Til det svarede forskeren, at han ikke havde nogen kommentarer og at han hverken ville be- eller afkraefte identetiten på sin spionmistaenkte.\nHans Davidsen-Nielsen mener dermed, at forskeren havde rig mulighed for at forhindre at navnet kom frem.\n»Jeg giver ham mulighed for at laegge historien ned ved at sige, at det ikke passer, at det er det forkerte navn,« sagde Hans Davidsen-Nielsen i retten.\nTrods forskerens manglende bekraeftelse af navnet, valgte Politiken at bringe historien. Bo Lidegaard selv forklarede tirsdag i retten, at hans beslutning om at bringe artiklen bundede i, at Per Michaelsen som journalist selv har haengt navngivne personer ud for at samarbejde med Stasi.\nThomas Wegener Friis har aldrig bekraeftet, at Per Michaelsen er den person han undersøger og har ikke fremlagt yderligere dokumentation for sin mistanke. Ingen af sagens parter har indkaldt ham som vidne.\nDer ventes at falde dom i sagen 21. juni.\nDet var meget ubehageligt, da artiklen kom frem. Det var jo helt absurde beskyldninger. Men det har vaeret en god oplevelse, at blive hørt i retten og se min sag lagt frem Per Michaelsen\nBT fortalte i april 2012, at koldkrigsforskeren Thomas Wegener Friis havde fundet oplysninger om en dansk Stasispion. Måneden efter skrev Politiken en artikel, hvor mandens navn blev bragt. Det har nu udløst en retssag.