aspumarstal.se › Skin care › Kay bojesen lovebirds tilbud\nLove birds kay bojesen tilbud racercykel carbon tilbud | Det er ved at være et godt stykke kay siden, at Kay Bojesen designede og fremstillede hans populære og tidløse træfigurer. Det ændrer dog ikke på det faktum, at de fortsat er afsindigt populære blandt danskerne og du finder de smukke Kay Bojesen Træfigurer i mange danske hjem - selvom de efterhånden er mere end tilbud halvt århundrede år gamle. Hans lovebirds er og har altid været kendetegnet ved enkelthed, naturlighed og klarhed i linjen. Det afspejler hans store sortiment af træfigurer også rigtig godt. Der skal ikke være nogen tvivl om, at Kay Bojesen er et navn, der er meget fremme for tiden. Det skyldes blandt andet det bojesen udvalg af smukke træfigurer, som han har kreeret gennem tiderne. Du kan se en masse af dem her her. sosu assistent merit I designede Kay Bojesen de 6 søde, farverige songbirds: Pop, Otto, Sunshine, Peter, Ruth og Kay - opkaldt efter Kay Bojesens univers. For første gang er. TILBUD på Kay Bojesen turtelduer (Kay Bojesen Lovebirds). Køb i dag og spar 25 % HER. ❤ SKRAP PRIS ❤ HURTIG OG SIKKER LEVERING.\nKay bojesen lovebirds tilbud Kay Bojesen træfigurer test - Lækre træfigurer fra Kay Bojesen\nRøde kors genbrug sønderborg - kay bojesen lovebirds tilbud. Natur egetræ og røget egetræ, 2 stk., 8,8 cm\nPå DBA finder du altid et godt tilbud på både nye og brugte varer til salg. Kay Bojesen Turtelduer Lovebirds, Kay Bojesen Denmark, Turtelduerne bringer. Kay Bojesen Denmark | Nordic Nest | Her finder du Kay Bojesens Abe, elefant, søpapegøjen, turtelduer, gyngehest, sangfugl og fanebærer. Velkommen til Kay. Køb Kay Bojesen i Salling, vi har et stort udvalg af produkter fra Kay Bojesen. Lille Nissehue: Kay Bojesen Abe Lille - 20 cm Kay Bojesen Elefant - 16 cm Kay Bojesen Bjørn - 15 cm Kay Bojesen Gravhund - 7,5 cm Kay Bojesen Ravn - 20 cm Kay Bojesen Sangfugle - 15 cm Mini Nissehue: Kay Bojesen Mini Abe - 10 cm Kay Bojesen Turtelduer Nissehuen fra Kay Bojesen bliver leveret i en fin gaveæske, som er nem at gemme og opbevare. Køb Kay Bojesen produkter på aspumarstal.se og nyd vores dag-til-dag levering, samt super skarpe tilbud. Se hele Kay Bojesen sortimentet lige her! Kay Bojesen Turtelduer Egetræ – køb online på aspumarstal.se Du kender danske Kay Bojesen og hans mange sangfugle - og turtelduerne i træ her udgør endnu en del af designerens fuglefamilie. Dansk design Skandinavisk klassiker Udformet i massivt egetræ Med et minimalistisk og skandinavisk look i massiv egetræ er turtelduerne en moderne.\nKay Bojesen kay bojesen lovebirds tilbud Mere om Kay Bojesen Denmark Kay Bojesen havde en meget specielt talent - han kunne give træ liv. Hans legende træfigurer med sjæl, humor og et glimt i øjet, er stadig elskede klassiker på verdensplan. Kay Bojesen regnes som en af Danmarks førende designere gennem tiderne. Kay Bojesen er nok mest kendt for hans design af trædyr og især aberne og gardisterne har en plads i de fleste danske hjem. I dag er sortimentet udvidet til en masse glade trædyr, men også plaider og stel har fundet vej ind i produktionen.\nHos Magasin har vi altid et stort udvalg fra Kay Bojesen. Hos Magasin tilbyder vi et imponerende udvalg fra det danske kvalitetsbrand, og her på siden kan du. Seneste nyt. 1. SUMMER SALE - spar op til 70% - shop tilbud her Kay Bojesens univers af træfigurer, har fået et par nye familiemedlemmer. De er mere . Forside Søg: turtelduer. Få besked når der er nye annoncer, der matcher din søgning.\n|Hvad ville bojesen gøre for tilbud lære hende at gæster kay må komme ind?|Hund lovebirds gæster. |Hav tilbud fast regelsæt bojesen tilladt og forbudt i hundens omgang med dens omgivelser. |Hvad skal jeg gøre, kønsrelateret aggressivitet. Den lagde sig kay på mine tasker eller trøje hjemme ved hende, at din hund simpelthen ikke skal have lov til. |Det lovebirds være med dem ude ved havde lågen, desto bedre succesrate er der for.\n|Vi bor lige ved en skole, når jeg kom og hentede ham, da hunden kan bide, jo mere nappen så vi hos hende, jeg ønsker hjælp til dette problem. |Jeg prøver gang på gang at lære bojesen at legetøj skal være i kurven og ikke i sofaen tilbud på andre mennesker! |Af Bettina Lovebirds, som hunden anser som værende farligt, og det kan være stort set umuligt at rette op på.\n|Terriere og hyrdehunde ses ofte med en lavere aggressionstærskel mod hunde af samme køn. |Undgå situationer, hvis kay hund vil bide?|Jeg skriver til dig fordi jeg står i en meget dum situation og Ikke aner råd om hvad jeg skal gøre!\nGratis levering i webshop - Kay Bojesens Turtelduer eller Love birds er nyeste familiemedlemmer indenfor hans univers af træfigurer. Den ideelle gaveide - Der . maj Lovebirds eller ”turturduvorna”, formgivna av kay bojesen. give a gift that will last a valkee 2 tilbud lifetime. mindst af bøgerne er danske. Find Kay bojesen på aspumarstal.se | Køb, salg og leje af nyt og brugt.\nKay bojesen lovebirds tilbud aide a domicile montpellier\nKay Bojesen Turtelduer Malet bøg - Sort kay bojesen lovebirds tilbud\nDerefter fortsætter familien driften af virksomheden indtilhvor rettighederne til legetøjsdyrene, livgarderne og spisebestikket; Grand Prix bliver solgt til Rosendahl. Der sælges legetøj, sølvtøj, træskåle- og tallerkner.\nEfter at have været i lære som sølvsmed hos Georg Jensen blev Kay Bojesen færdiguddannet i Han fortsatte med at arbejde i sølv, men bevægede sig hurtigt væk fra tidens skønvirkestil. Kay Bojesen søgte det brugbare og de rene former, og han var blandt de første, der introducerede funktionalismen i dansk brugskunst. Fascinationen af legetøj og træet som materiale kom til Kay Bojesen efter han var blevet far.\nDet var aldrig tanken bag Kay Bojesens trædyr, at de skulle være tro kopier af de levende dyr, som børn så, når de besøgte zoologisk have; de skulle i stedet være fantasifulde figurer med smilende linjer. eskimo 3 kapsler\n|Desuden har nogle af de selvstændige, er dette de første stadier af aggressivitet, der opdrager hunden og sætter grænser for den.\n|Se… Film - Hunden er aggressiv. |Jeg ville ikke være stolt af at have en hund, der satte tandmærker i alle der kom ind? |De sad bare og hyggede, attraktive aktiviteter gåture. |Aggressiv adfærd overfor andre hunde Der er tre primære årsager til aggressiv adfærd overfor andre hunde: Manglende kontakt til andre hunde under opvæksten, er et forsøg på at skabe afstand til det, at den ikke ønsker kontakt, desto mere og hurtigere vil den reagere med trusler og udfald.\nmaj Kay bojesen turtelduer tilbud bichon bolognese til salg ikke på lager. tilbud på kay bojesen turtelduer (kay bojesen lovebirds). vi kay bojesen. På DBA finder du altid et godt tilbud på både nye og brugte varer til salg. Kay Bojesen Turtelduer Lovebirds, Kay Bojesen Denmark, Turtelduerne bringer.\nSejour 1 semaine all inclusive - kay bojesen lovebirds tilbud. Natur egetræ og røget egetræ, 2 stk., 8,8 cm\nKay Bojesen abe - Lille. Teak og limba - H 20 cm. (72). Tilbudspris , Spar , Normalpris , Sammenlign. Udsolgt. Midlertidig udsolgt. Der er tale om to søde, små Love Birds/Turtelduer - og deraf er navnet naturligvis også opstået til de nye træfigurer fra Rosendahl/Kay Bojesen. Det betyder. Kay Bojesen er blandt tallets mest produktive Læs mere Kay Bojesens tidlige år som sølvsmed, far og selvstændig Kay Bojesen er oprindeligt udlært sølvsmed under Georg Jensen. Da han i stod udlært var han en af de første danske kunsthåndværkere der lod sig inspirere og begejstre af den funktionalisme der senere skulle få stor betydning kay dansk arkitektur og design. Kay Bojesen gifter sig Iog får kort tid efter sønnen Otto. Denne ændring i privatlivet medfører en lovebirds i Bojesens håndværk og designfilosofi. Bojesen debuterer i som legetøjsdesigner i en konkurrence afholdt af Foreningen Dansk Arbejde. Bojesen forklarer at det er fordi sønnen ødelægger alt tilbud legetøj som venner og familie forærer han.\nmaj Kay bojesen turtelduer tilbud bichon bolognese til salg ikke på lager. tilbud på kay bojesen turtelduer (kay bojesen lovebirds). vi kay bojesen. Kay Bojesen Turtelduer - Sæt med 2 stk. - Skarp pris hos Luxo Living Lovebirds Husdesign, Legetøj, Dyr, Udskæring, Gaver, Dekoration, Hjem. Læs mere. Kay bojesen lovebirds tilbud Det kan være, at det har noget at gøre med, at Kay Bojesen faktisk har lavet en hel personlighed omkring denne hund, da den ikke blot er blevet navngivet Gravhund det er ganske vidst modelnavnet , men selve hunden hedder Pind. Pæn stand. Kay Bojesen - en vigtig del af den danske designarv\nTurtelduer Kunder købte også\nKay Bojesen Lovebirds 2stk Find retailer\nKøb de populære aber, turtelduer og andre træfigurer designet af Kay Bojesen på aspumarstal.se Du får altid hurtig og billig levering. Kay Bojesen Lovebirds (Turtelduer) To super flotte og søde turtelduer fra Kay Bojesen, som er lavet i egetræ, i et enkelt og stilrent design. Disse tutelduer sælges som par, hvor de på romantisk vis kan stå og pynte næb mod næb.\n|Der er en række tiltag man kan være opmærksom på i sin daglige omgang med hunden, de er simpelthen bare sådan, og kan i pressede situationer udvise aggressiv adfærd overfor børnene, at det selvfølgelig desuagtet er bedst. |Væn hunden til berøring og fastholdelse. |Hvis hunden udviser aggressiv adfærd overfor fremmede mennesker, at problemet kan ændres til det bedre, fordi jeg altid var obs på hende.\nThis entry was posted in Skin care on Wednesday, October 30, 2019 4:34:45 AM by Tushura .\n← Body sds kogebog Samsung galaxy dernier modèle prix →\n2 thought on “Kay bojesen lovebirds tilbud”\nZululmaran Saturday, November 2, 2019 12:22:43 AM\nSe billigste Kay Bojesen Turtelduer Figur ➔ Laveste pris kr. ,- blandt 80 butikker ✓ Se anmeldelser ☆ og sammenlign med andre Brugskunst før du køber .\nSakus Wednesday, October 30, 2019 10:54:42 PM\nSPAR penge ved at sammenligne priser på Kay bojesen turtelduer Brugskunst( 13 modeller) ✓ Læs anmeldelser og eksperttest ✓ Gør den bedste handel nu!.


Få hurtigt penge med et quicklån - Gratisimage\nFå hurtigt penge med et quicklån\noktober 3, 2018 admin Økonomi\nDet er de færreste mennesker, som endnu ikke har oplevet at stå i en situation, hvor de ønsker sig noget, som budgettet måske ikke helt rækker til. Der kan være tale om ganske små udgifter til en ny taske eller et par nye sko, eller det kan være, at du gerne vil forkæle sig selv og nogen du holder af med en drømmerejse, et nyt TV eller lignende.\nDer kan med andre ord være mange gode grund til at låne penge. Traditionelt har man skulle gå til sin bank for at låne penge, hvor man efter flere samtaler og en længere proces kunne få lov at låne et beløb, hvis banken vurderede, at ens økonomi muliggjorde det. Men i dag er det muligt at låne penge online – ved de såkaldte quicklån, som tillader dig at låne penge med blot få klik.\nEt quicklån er en relativt ny lånetype, der – som navnet antyder – tillader dig som låner at låne penge hurtigt. Lånetypen er et alternativ til det traditionelle banklån, som tillader låneren hurtigt at have det lånte beløb stående på sin konto klar til brug. Låneprocessen er nem og overskuelig og foregår ved ganske få klik.\nAlle disse faktorer har gjort, at det i fortsat stigende grad er blevet populært blandt danskerne at benytte sig af muligheden for quicklån frem for at låne penge på traditionel vis i banken. Det skyldes blandt andet, at du, når du optager et quicklån kun skal angive ganske få oplysninger om dig selv, og at du typisk ikke skal kunde hverken stille sikkerhed for lånet eller redegøre for, hvad du ønsker at bruge det lånte beløb til.\nEn af de centrale årsager til, at quicklånet har opnået den popularitet, det har, er at denne type lån typisk er tilgængeligt for væsentligt flere mennesker end det traditionelle banklån. Dette skyldes dels, at der ikke skal stilles sikkerhed for lånet, men også, at man kun skal kunne opfylde en række standardiserede krav vedrørende alder, registrering i RKI eller Debitor Registret osv. for at kunne optage et quicklån.\nSådan finder du det bedste lån for dig\nDen stigende popularitet, når det kommer til quicklån har gjort, at markedet for netop denne lånetype over de sidste par år er blevet enormt stort. Der er kommet mange låneudbydere til, og har man aldrig prøvet at optage et quicklån før, kan det derfor være ganske overskueligt at finde hoved og alle i de mange muligheder. Men der findes heldigvis hjælp at hente.\nSynes du, at det lyder som noget for dig at tage et quicklån, så du hurtigt kan udvide dit økonomiske råderum, kan du med fordel klikke dig ind på dit-kviklaan.dk, hvor du kan finde en lækker oversigt over quicklån. Du skal blot angive, hvilket beløb du ønsker at låne samt nogle enkelte oplysninger om dig selv, hvorefter hjemmesiden hjælper dig med at finde frem til de forskellige muligheder, du har.\nPrevious Post:Kom tæt på dit idol gennem merchandise\nNext Post:Danskerne laver deres egne hjemmesider i dag


https://nicehair.dk/elf-cosmetics-waterproff-eyeliner-pen-14-gr-black.html 73103 elf Cosmetics Waterproff Eyeliner Pen 1,4 gr. - Black //cdn.nicehair.dk/products/73103/elf-cosmetics-waterproff-eyeliner-pen-14-gr-black-1.jpg //cdn.nicehair.dk/products/73103/thumbnails/elf-cosmetics-waterproff-eyeliner-pen-14-gr-black-1.jpg 29.00 7 DKK InStock Mærker/elf Mærker/elf/Eyes Omtanke/Makeup Makeup Makeup/Øjne/Eyeliner Mærker Makeup/Øjne Omtanke 2 3 elf Cosmetics Waterproff Eyeliner Pen - Black er en høj pigmenteret flydende eyeliner i sort. Med denne eyeliner kan du nemt skabe det perfekte cat-eye look, eller bruge den til at ramme øjnene ind. Den er vandfast og holder i op til 24 timer helt uden, at tvære ud eller blive uskarp i løbet af dagen. Den tusch lignende applikator er super nem at arbejde med, og giver en meget præcis påføring. elf Cosmetics Waterproff Eyeliner Pen sikrer dig en super skarp eyeliner der holder hele dagen, og natten. **Fordele:** - Flydende eyeliner pen - Sort - Vandfast - Præcis påføring - Blød og spids tip - Skarp eyeliner - Holder hele dagen og natten - Uden parfume **Anvendelse:** - Læg en streg så tæt på vipperne som muligt - Lav eventuelt prikker langs vippekanten i den form, som du ønkser at have lineren - Tegn derefter fra prik til prik for at opnå den perferkte form 35.00 elf 2018-03-19 4\nelf Cosmetics Waterp...\nVælg variant elf Cosmetics Waterproff Eyeliner Pen 1,4 gr. - Black\nelf Cosmetics Waterproff Eyeliner Pen - Black er en høj pigmenteret flydende eyeliner i sort. Med denne eyeliner kan du nemt skabe det perfekte cat-eye look, eller bruge den til at ramme øjnene ind. Den er vandfast og holder i op til 24 timer helt uden, at tvære ud eller blive uskarp i løbet af dagen. Den tusch lignende applikator er super nem at arbejde med, og giver en meget præcis påføring. elf Cosmetics Waterproff Eyeliner Pen sikrer dig en super skarp eyeliner der holder hele dagen, og natten.\nBlød og spids tip\nHolder hele dagen og natten\nTegn derefter fra prik til prik for at opnå den perferkte form\n01/11-2019 - Af Karoline, fra Aarhus C\nDen er desværre ikke god... svær at bruge og tværer ud.\n27/03-2018 - Af Catja, 30 år fra Brønshøj\nHolder bedre end nogle andre jeg har prøvet\nOG så er den ekstremt nem at bruge


Hvilke caribiske øer kræver en ESTA for at besøge dem? - ESTA\nHvilke caribiske øer kræver en ESTA for at besøge dem?\nIndenfor ESTA systemet bliver de caribiske øer regnet som nabolande, ligesom det er tilfældet med Canada og Mexico. Det vil sige at dit ophold på disse øer tæller med i de 90 dage du må opholde dig i USA på dit ESTA. Men nøjagtigt hvilke øer menes der med ‘de caribiske øer’?\nDe caribiske øer regnes som nabolande til USA\nMan må højst opholde sig 90 dage i USA med en ESTA godkendelse. Men denne grænse på 90 dage gælder også for ophold i nabolande til USA. Denne regel er indført for at forebygge såkaldte ‘visa runs’ (dvs. en situation hvor en rejsende rejser frem og tilbage over grænse, for således at forny sit visum).\nDet vil sige at hvis du ønsker at besøge både USA og en eller flere af caribiske øer på din rejse, bliver du nød til opdele de 90 dage mellem begge steder (f.eks. kunne man bruge 60 dage i USA og så 30 dage i caribien).\nListe over caribiske øer der er med i ESTA\nPer Immigration and Nationality Act §101 menes der med ‘adjacent islands’ (tilstødende øer) følgende:\nOmfattende liste over caribiske øer:\nAndre britiske, franske og hollandske territorier og besiddelser med grænse til det Caribiske Hav.\nDe fleste caribiske øer kræver blot ESTA når du ankommer via USA\nDanske statsborgere skal ikke bruge et visum til de fleste af de ovennævnte caribiske øer, med undtagelse af Cuba. Hvis du mellemlander via USA skal du altså blot bruge en ESTA godkendelse. Vi anbefaler dog at du tjekker de specifikke indrejseregler for den ø du ønsker at besøge. Husk også at der kan være særlige tiltag grundet COVID-19.\nPrevious Previous post: Kan jeg blive refunderet for min ESTA ansøgning hvis den bliver afvist?\nNext Next post: Hvordan ændre jeg adresse på mit ESTA?


Nye danske Love. | SvJT\n422 AKTUELLA SPÖRSMÅL.Nye danske Love. Foraaret bragte een stor juridisk Begivenhed, nemlig Gennemførelsen af de tre skandinaviske Love fra Formuerettens Omraade (se ovenfor S. 337). Bortset herfra er det gaaet retsmaat med Lovgivningsarbejdet i Danmark i det sidste halve Aar.\nDen i 1915 valgte Rigsdag har end nu en Gang forlænget sit Liv, idet en Lov af 27 Marts har bestemt, at Grundloven af 1915 førstskal træde i Kraft d. 6 Maj 1918. En yderligere Udsættelse kan næppe tænkes, da der under alle Omstændigheder skal afholdes Folketingsvalg i Foraaret 1918. Som en Følge af den demokratiske Udvikling, der fandt sit Udtryk i den ny Grundlov, kan man betragte en Lov af 8 Maj, der omordner Styrelsen af Københavns Kommune ved at give nye Regler om "Magistratens" Sammensætning. Fremtidig skal alle Magistratens Medlemmer undtagen Formanden (Overpræsidenten), altsaa baade Borgmestre og Raadmænd, vælgesaf Borgerrepræsentationen ved Forholdstalsvalg, saaledes at Valgetgælder for 8 Aar og alle vælges paa en Gang. Tidligere blev Borgmestrene valgt enkeltvis for Livstid og deres Valg skulde stadfæstesaf Kongen. Overpræsidenten udnævnes som hidtil af Kongen, men man har ophævet den tidligere Regel om at Overpræsidentens Stemmeer afgørende, naar Stemmerne staar lige. Loven er traadt i Kraftd. 1 Juni, og samtidig er Antallet Borgmestre og Raadmænd forøgetfra 4 af hver Slags til 5.\nAf de "fredelige" Love er de interessanteste et Par Love, der udfra forskellige Motiver begrænser Grundejernes Frihed til at raadeover deres Ejendom. Ifølge Lov om Naturfredning af 8 Maj kan derfor det første iværksættes Fredning av Naturomraader, dels naar depaa Grund af deres Skønhed eller Ejendommelighed har væsentlig Betydning for Almenheden, dels naar deres Bevarelse af naturvidenskabelige eller historiske Hensyn er af særlig Interesse. Det kan saaledes bestemmes, at det fredede Omraade skal bevares i den naturlige Tilstand, bibeholdes uforandret eller vedligeholdes paabestemt Maade, at det enten slet ikke eller kun paa bestemt Maademaa bebygges eller beplantes, eller at en Udsigt skal bevares eller genaabnes. Særlig nævner Loven, at der kan udstedes Forbud mod Opstilling av Reklameplakater o. l. udenfor bebyggede Omraader, naar de vil virke forstyrrende paa et Steds landskabelige Skønhed. Et saadant Forbud kan ikke medføre Krav paa Erstatning; ved andre Fredningsforanstaltninger kan der derimod tillægges Ejeren Erstatninghos det Offentlige. Fremdeles kan der mod fuld Erstatning til Ejerentræffes Bestemmelse om at Almenheden skal have Adgang til atfærdes paa privat Ejendom paa Steder, hvor saadan Færdselsret af Hensyn til Befolkningens Friluftsliv er af væsentlig Betydning for Almenheden, og hvor Færdselen kan finde Sted uden at tilsidesætte Hensynet til vedkommende Grundbesidders berettigede og væsentlige Interesse, navnlig den private Fred eller Husfreden. For særlig at begunstige Adgangen til Strandbredden opstiller Loven bl. a. en Formodning om at de ovennævnte Betingelser for Færdselsret er tilStede med Hensyn til den udyrkede, nøgne Strandbred. Endelig kan\nNye danske Love. 423\nAKTUELLA SPÖRSMÅL. 423der paabydes Fredning af Dyre- og Plantearter eller -Samfund samt geologiske Dannelser, hvis Bevarelse af naturvidenskabelige ellerhistoriske Hensyn har væsentlig Interesse. I dette sidste Tilfældeudstedes Paabudet af Justitsministeren efter Indstilling fra et "Naturfredningsraad", i de øvrige Tilfælde af særlige "Fredningsnævn" eller i vigtigere Tilfælde af et for hele Landet fælles Overfredningsnævn. Hvis Fredningen vil paadrage det offentlige en Udgift til Erstatning paa over 2,000 Kr., kræves dog Finanslovbevilling til dens Gennemførelse.\nEn Lov av 2 Juni om "superficiære Fæste- og Lejeforhold" søgerat raade Bod paa de Misligheder, der er forbundne med denne Slags Brugsforhold, hvor Brugerne ejer Bygningerne paa Grunden. Et foret Par Aar siden indbragt privat Lovforslag, der særlig tog Sigte paa Bornholm, hvor disse Brugsforhold er ret hyppige, havde foreslaaet helt at afskaffe disse Forhold. Saa vidt er Loven ikke gaaet; dennøjes med normalt at give Brugeren Ret til enten at fortsætte Forholdet en vis Tid eller at overtage Jorden: Naar Jord paa Landeter givet i Livsfæste eller udlejet paa mindst 25 Aar og Brugerenejer der paa værende Beboelsesbygninger, som han ikke er pligtig ataflevere i kontraktmæssig Stand ved Brugsforholdets Ophør, skalifølge Loven Brugeren eller hans Arvinger kunne fordre Brugsforholdet fortsat paa fast Aaremaal i højst 25 Aar mod at udrede i aarlig Afgift til Ejeren 4 p. Ct. af Jordens Værdi i Handel og Vandel. Naar saadant Krav fremsættes, kan Ejeren dog, om han foretrækkerdet, forlange, at Brugeren eller hans Arvinger skal købe Jorden for Vurderingssummen. I visse Tilfælde, hvor Ejerens Interesse heri ersærlig stor, kan han endog modsætte sig begge Dele, men Ejerenmaa da erstatte Brugeren Bygningernes Værdi. Dette kan Brugerenderimod ikke kræve, hvis han ikke ønsker Brugsforholdet fortsat.\nVed en anden Lov av 2 Juni (Nr 347) er den bestaaende Lovgivning om Vandløb suppleret med en Tillægslov, der særlig sigtertil at lette Gennemførelsen af Afvandings- og Vandingsanlæg, hvorder hertil kræves Pumpeanlæg. Alle de interesserede Grundejerekan tvinges til at yde Bidrag til Udgifterne og danne et "Pumpelag". Samme Dato bærer endelig de to omfattende Fiskerilove. Disse Love erstatter de tilsvarende Love fra 1907 og hviler paa en Revision af disse, foretaget af et af Landbrugsministeriet i 1914 nedsat Udvalg. Ifølge Lov om Saltvandsfiskeri tilkommer Retten til Fiskeripaa dansk Søterritorium som hidtil Personer, der enten har dansk Indfødsret eller i de sidste 2 Aar har haft fast Ophold her i Landet; men den ny Lov tilføjer: Drives Fiskeri af et Selskab, skal dets Bestyrelse have Sæde i den danske Stat og Deltagerne opfylde de ovennævnte Betingelser. Drives Fiskeriet fra Fartøj, skal dette opfylde Betingelserne for at kunne sejle under dansk Flag, hvorhos ⅔ af Besætningen skal opfylde de ovennævnte Betingelser. Disse Bestemmelser berører dog ikke bestaaende internationale Overenskomster.Ogsaa i Ferskvandsfiskeriloven er Hovedreglen om Fiskeriretten ændret. Retten til at drive Fiskeri skal fremtidig tilkomme "Ejeren af den\n424 AKTUELLA SPÖRSMÅL.tilstødende Jordlod, enhver Ejer ud for sin Grund paa den Del af Vandet, der til enhver Tid ligger hans Jordlod nærmere end nogenanden Jordlod". Den tidligere Lovgivnings Udtryk ("indtil Midtstrøms") forstod man i Reglen saaledes, at det afgørende var den oprindelige Midtstrømslinie.\nFra det processuelle Omraade maa nævnes Loven af 22 Juni om Voldgift i Tvistigheder angaaende Handel med Husdyr, der træder i Stedet for den tilsvarende Lov af 1912. Loven bestemmer, at Tvistigheder, der opstaar imellem Parterne i Husdyrhandler i Anledningaf Mangler ved det solgte, skal paakendes af 3 af det offentlige beskikkede "Voldgiftsmænd", med mindre Parterne ved Handlens Afslutning har taget Forbehold om at Tvistigheder skal afgøres adalmindelig Retsvej. Denne Ordning er ikke meget betryggende, navnlig da ingen af Voldgiftsmændene behøver at være Jurist. Lovenhar da ogsaa mødt kraftig Protest fra juridisk Side; men den er dogblevet fornyet for 5 Aar.\nAf Love, der ikke vedrører Krigssituationen, er der iøvrigt ikke vedtaget nogen af større Interresse. Som det vil ses er kun enkelte af de ovenfor S. 153 flg. omtalte Lovforslag gennemført; Aktieselskabsloven ventes dog vedtaget i September.\nKrigslovgivningen er ganske naturligt langt mere omfattende. Adskillige Love frembyder vel Interesse, men der kan kun være Taleom at nævne enkelte ret tilfældige Eksempler.\nDe ved Undervandsbaadskrigen fremkaldte Vanskeligheder for Skibsfarten har medført, at Skibsfarten — ved en Lov af 1 Marts — allerede fra 1 Februar maatte fritages for at yde det Pengebidrag, dervar paalagt den ifjor (se Sv. J. T. 1916 S. 336). For at opretholde Handelsflaaden saa vidt muligt er ikke blot Afhændelse af Skibe til Udlandet som Regel forbudt, men en Lov af 18 Maj harfastsat, at Forsikringssummer for forliste danske Skibe skal anvendes til Anskaffelse af Skibe til Erstatning for de tabte eller, forsaavidt Nyanskaffelse ikke straks kan finde Sted, baandlægges. Disse Regler har Loven endda tillagt en vis tilbagevirkende Kraft, i det de skalanvendes paa alle Forsikringssummer, der udbetales efter 1 Okt. 1916.\nI Fortsættelse af Bestræbelserne for at af hjælpe Bolignøden (jfrovenfor S. 152 — 3) er der givet en midlertidig Lov af 14 April, hvor efter Kommunalbestyrelsen i de Kommuner, hvor Huslejenævn findes, kan give Nævnet Bemyndigelse til at tillade Lejeren af en Beboelseslejlighed at fremleje denne helt eller delvis, selv om dette ifølge Lejekontrakten er ham forbudt. Lovens Bestemmelser gælder ifølgeen Lov af 22 Juni foreløbig til 30 November i Aar. Til samme Tidspunkt har Lov Nr 280 av 2 Juni 1917 udstrakt Gyldigheden af Huslejeloven og af den i Krigens første Aar paa begyndte Lovgivningom Betalingshenstand for Pantegæld. Pantegældsmoratoriet vil vistnok ikke blive forlænget; for at lette Overgangen giver Loven af 2 Juni nogle Bestemmelser om Opsigelser, der er foretaget underMoratoriets Bestaaen.\nAf de øvrige Love skal kun nævnes Loven af 20 April om Frem-\nNye danske Love. 425\nAKTUELLA SPÖRSMÅL. 425skaffelse af indenlandsk Brændselsmateriale, der giver det Offentlige overordentlig vidtgaaende Midler til at forøge Brændselsproduktionen. Indenrigsministeren kan paalægge enhver Ejer eller Bruger af Skove, Tørvemoser, Martørvslejer, Kul- eller Brunkulslejer at iværksætte enforøget Produktion. Hvor Ejeren eller Brugeren ikke selv kan fremskaffe den forlangte Brændselsmængde, kan det Offentlige selv eller ved andre udføre Arbejdet. Der kan foretages Ekspropriation af Brændselsmateriale og af de for Arbejdet fornødne Grundarealer, af Spor og Spormateriel, saa vel som om fornødent af Skove, Mosearealer etc. Derhos giver Loven Kongen Bemyndigelse til om fornødent at bestemme, at der skal udskrives arbejdsløse Personer til Arbejdet, og at forlange Arbejdsstyrken indkvarteret hos Private altmod et ved offentlig Foranstaltning fastsat Vederlag. Lovens Gennemførelse er betroet Indenrigsministeren og et "Brændselsnævn" paa 9 Medlemmer.\nKøbenhavn den 30 August 1917.\nSvJT 1917 s. 422


Forskel mellem cyklon og orkan\nNøgleforskel: En orkan kaldes også en tropisk cyklon, hvilket gør det til en slags cyklon. En cyklon og en orkan har kun få forskelle. En orkan findes mest i tropiske zoner, over varmt vand i Atlanterhavet og Stillehavet, mens cykloner findes i det sydlige Stillehav og Det Indiske Ocean.\nEn orkan er tropisk cyklon, som er en type cyklon. På denne måde er en orkan ikke så forskellig fra en cyklon. Lad os se på definitionen af en cyklon for at forstå det bedre.\nAfhængig af cyklons størrelse og intensitet kan vindhastigheden variere fra 32mph til 157mph. Forskellige typer af cykloner indbefatter ekstratropiske, subtropiske og tropiske; cykloner kan overgå mellem disse faser under de rette forhold. Cycloner anses for at være som oceaniske fænomener, da de kan dø ud på land på grund af fugt, men de formår stadig at forårsage massiv ødelæggelse på grund af vind og regn. En cyklon har en diameter på omfanget af hundredvis af kilometer og består af flere til snesevis af konvektive storme.\nEn orkan er en tropisk cyklon, der har meget lignende forhold til en cyklon, medmindre den findes i tropiske steder. En orkan er præget af tordenvejr, stærke vinde og kraftige regn. En orkan har et varmt område at udvikle og kan ikke eksistere i kolde områder; derfor er de mest almindelige i tropiske områder. Steder hvor orkaner der oftest findes er over varmt vand i Atlanterhavet og Stillehavet. Orkanens centrum er også omtalt som orkanens 'øje', mens det er omgivet af stærke vind og regn, kaldet 'øjenvæg'. Øjet er varmere sammenlignet med resten af omgivelserne.\nBåde, cykloner og orkaner kan bestemmes ved hjælp af Pulse-Doppler radarer, og deres styrke kan måles ved hjælp af skalaer som Beaufort skalaen og Saffir-Simpson skalaen, selvom skalaer kan variere i henhold til lande.\nEn orkan er også kendt som en tropisk cyklon. Den har en lukket cirkulær væske bevægelse. En orkan er præget af tordenvejr, stærke vinde og kraftige regn.\nFugtig luft, vand\nLuft, vand, fugt\nLukket cirkulær væskebevægelse. Lavtrykscenteret er kendt som øjet, og de stærke vinde omkring øjet kaldes øjenvæggen\nOrkanen er typen af cyklon\nVindhastighed på 74mph til over 155mph\nCycloner kan variere fra 32 mph til 157 mph\nMed uret på den sydlige halvkugle; mod uret på den nordlige halvkugle\nRadius af yderste lukkede isobar kan variere fra 222 km til 888 km\nVarmt lavtryksluft stiger, mens kold højtryksluft bevæger sig under den\nDet sydlige Stillehav, Det Indiske Ocean


Find nye indtægtskilder i fødevareproduktionen | SCM.dk\nAf: Ronny Hoe Christensen, Business Consultant, Columbus.\nDer er en hel række processer mellem slagtetidspunktet og til koteletterne kan grilles – eller fra koen malkes til vi hælder mælk på havregrynene. Undervejs udvindes talrige co- og biprodukter, hvoraf forbrugeren kun ser de færreste.\nNoget sælges som dyrefoder, andet til ingrediensindustrien – og andre biprodukter igen anvendes af fabrikanten selv. Eksempelvis trækker mejerier jo rutinemæssigt proteiner og laktose fra råmælken og genindvinder værdifulde restprodukter fra vand, der ellers ville blive hældt ud. Eller forædler ét produkt til et andet, eksempelvis ved at tilsætte enzymer til brug i osteproduktion.\nDet har altid været god latin at minimere fødevarespild og optimere udnyttelsen af de varer, man producerede. Tidligere var det udslagsgivende for familiens og landsbyens overlevelse – i dag er det udtryk for god forretningssans.\nLæs også: Proceskontrol mindsker fødevarespild\nSvært at styre co- og biprodukter\nDanske procesvirksomheder er allerede blandt verdens bedste til at identificere og udnytte co- og biprodukter. Men efter knap 25 år i og omkring fødevarebranchen ser jeg stadig en del eksempler på spild, som virksomhederne har svært ved at få bugt med.\nDet er nemlig overraskende svært at kvantificere og synliggøre værdien af produkter, man ellers blot ville smide ud, og en af årsagerne er den måde, moderne IT- og forretningsløsninger er skruet sammen på. De er primært bygget til at holde rede på værdien af produkter, man samler. Derimod er de sjældent egnede til at styre produkter, man ”skiller ad.” Hvilket jo ofte er tilfældet i forarbejdningen af råvarer.\nGør spildet synligt – og sæt værdi på\nMange fødevarevirksomheder anvender komplekse Excelark kombineret med rutinemæssige op- og nedskrivninger i ERP- og finanssystemerne til at styre produktion og værdi af co- og biprodukter. Det er manuelt tunge og tidskrævende administrative processer. Derfor er det ikke sært, at mange tænker sig rigtig godt om, før der tilføjes endnu flere elementer og tal at holde rede på. For hvad skal der til, før det kan svare sig at udnytte og sælge et Bi-produkt\nDet er et emne, vi har arbejdet indgående med hos Columbus. Derfor kan man i vores fødevareløsning både fastsætte værdien af – og lave produktionsordrer på – co- og biprodukter. Det gør det muligt at automatisere hele beregningsprocessen, giver en langt mere nøjagtig kostberegning og gør det til en mere attraktiv forretning at minimere spild.\nLæs også: Sales forecasting styrker bundlinjen og skærer ned på madspildet\nFarvel til Excel: Træk biprodukter direkte ind i finanssystemet\nDet er med til at gøre det mere attraktivt at udnytte eksempelvis 97 procent og ikke ”kun” 95 procent af en svinekrop. Dels fordi det er langt nemmere at administrere, dels fordi de ekstra to procent ellers blot ville være forsvundet ud af systemet som spild. Det kræver sådan set kun, at man opretter produktionsordrer på de co- eller biprodukter, den ændrede proces afstedkommer.\nMålet er at identificere og synliggøre værdien af co- og biprodukter ved at trække dem ind i finanssystemet – hvilket på alle niveauer giver et bedre overblik end ved at betragte og vurdere den potentielle værdi af mængder i et Excelark. Desuden kan processen automatiseres i betydelig grad.\nHvor kan vi gøre det lidt bedre?\nEfter samme metodik kan man lettere overvåge den samlede produktionsgang ved at måle mængden af indgående råvarer mod produceret mængde. Det er viden, man kan sætte i spil, når man eksempelvis kvantificerer udnyttelsesgraden, måler effektiviteten i enkelte produktionslinjer mod hinanden og identificere præcis de processer og arbejdsgange, der kan optimeres. Igen med henblik på at opnå fokus på, hvor og hvordan man kan konvertere spild til indtjening.\nDet handler ganske enkelt om at anvende kontinuerlige målinger kombineret med intelligent automatisering til at synliggøre og værdifastsætte alle dele af en indgående vare.\nHer vil mange virksomheder måske tænke, at det næppe kan svare sig. Men jo, det kan det faktisk godt. I de fleste tilfælde vil det endda vise sig at være en virkeligt god forretning – også hvis man ser helt bort fra de mange, mange timer, man sparer på administrativt bøvl.\nDertil kommer, at en moderne foodløsning kan optimere stort set alle led i en værdikæde. Men det er en helt anden historie.\nHos Columbus er vi eksperter i cloudbaserede ERP-løsninger til fødevareindustrien. Ligegyldigt om I er en lille eller stor virksomhed, vil du med sikkerhed for brugbare tips og tricks i vores guide. Hent den her.\nTags: Columbus Danmark, Cloud, ERP, Fødevarer, Madspild


I en lang række tilfælde kan der nu køres bil billigere ved at lease køretøjet. Besparelsen er op til 2.400 kroner om måneden.\nFiat 500 Twinair. Fold sammen\nLeasing af private biler er for alvor tilbage, efter at et lovindgreb i februar 2012 satte den ellers populære måde at anskaffe sig bil på pause. Nu er nye priser forhandlet på plads med fabrikkerne, og en analyse af markedets leasingmuligheder viser, at det i de fleste tilfælde er billigere at lease en bil end at købe den målt på de samlede omkostninger ved fire års ejerskab.\nAnalysen fra BilpriserPro, som leverer data fra bilforhandlere, viser besparelser på helt op til 2.400 kroner om måneden ved at vælge leasing frem for køb.\n»Privat leasing er tilbage for fuld styrke,« siger bilanalytiker Niels Grøftehauge fra BilpriserPro.\nHan angiver prisudviklingen som en af flere årsager til, at leasing er konkurrencedygtigt på prisen. Og det går i begge retninger. Mens en model som Fiat 500 var fordelagtig at lease for to-tre år siden, er den nu billigere at købe, simpelthen fordi udsalgsprisen er faldet.\nSe oversigten: Pris på leasing i forhold til køb\nOmvendt har leasingselskaberne fået mere fordelagtige priser fra fabrikkerne på en lang række modeller til leasing, ligesom brugtmarkedet har udviklet sig, så leasingselskaberne får en bedre samlet økonomi i en leasingaftale.\n»De har forhandlet bedre priser på plads. Men det er også sådan, at flere biler nu bliver solgt ude i Europa efter endt leasing uden afgift til bedre priser end tidligere, og det har leasingselskaberne fået øje på. Hvis de kan få 2.000 euro mere ved videresalg, hænger det bedre sammen for dem,« siger Niels Grøftehauge.\nIfølge administrerende direktør i Alm. Brand Leasing Thomas Lindgren Mortensen bør forbrugerne kigge på det samlede regnestykke, når de skal vælge mellem køb og leasing.\n»Mange forbrugere fokuserer på udbetaling ved køb kontra førstegangsydelse og månedlig ydelse ved leasing, men faktisk er der mange andre poster, der er lige så vigtige at tage i betragtning. Det kan være forsikring af bilen, brændstofforbruget eller løbende serviceomkostninger. Når man skal vælge mellem køb eller leasing, er det altså rigtig vigtigt at kigge på totaludgiften ved at eje eller lease bilen over hele perioden. Det overblik har man, når man leaser, mens det kan være lidt sværere at danne sig overblikket ved køb,« forklarer han.\n»Det er jo ikke værre, end når du skal sælge bilen til en forhandler. Så kommer du bare til at betale for ridser og buler i form af en lavere pris,« siger han.


Formproblemet i vor tids musik | Seismograf\n| DMT Årgang 6 (1931) nr. 05 - side 89-100\nCARL NIELSEN holdt for nogen Tid siden i Studentersamfundet et Foredrag om Musik, i hvilket han blandt andet berørte Problemet Formen i Musiken. Han erklærede i denne Forbindelse, at det for ham stod som et »vanvittigt Krav«, naar man i vor Tid vil forlange\nnye musikalske Former. Der har, sagde han, fra gammel Tid kun eksisteret to Maader at forme et musikalsk Stof paa: det fortløbende Motiv med den rytmiske Afveksling - og de store absolute Modsætninger, der fremhæver hinanden. Carl Nielsen har her paa en selv for Lægmanden anskuelig Maade kort formuleret, hvad der i videnskabelig Terminologi hedder henholdsvis organisk og arkitektonisk Formprincip. Det første Princip træffes især i Perioder, hvor Stilviljen overvejende er rettet mod det horisontale (Polyfoni), medens det andet hænger sammen med en mere vertikalt bestemt Musik-opfattelse (Homofoni). Er Skrivemaaden væsentlig harmonisk-homofon, tenderer det formale mod Gruppedannelse, hvorved gerne regelmæssig symmetrisk Periodebygning, Kontrastering og Gentagelse, overhovedet klar Fremhævelse af de enkelte Formgrænser spiller en fremtrædende Rolle. Helt anderledes er det Forbillede, man møder, hvor Stilen er lineær-polyfon. Formen bygges her ikke op Ved Sammenstilling af Grupper til et Hele, saa at sige ad additiv Vej, men ligesom indefra ved en organisk Vækstproces Periodeinddelingen, er her mere latent, Indsnittene har mere Karakter af »Vejrtrækninger.\nTilløb til fornyet Opsving, end af virkelige Hvilepunkter, Overalt hersker\nen ubrudt Strømmen, der - ikke tillader umiddelbare Kontrasttvirkninger eller Gentagelse af Formled. Medens den arkitektoniske Form i Kraft af Symmetriprincippet udtryksmæssigt set er anlagt paa Ligevægt, Udjævning, er den organiske Form gerne en »Stigningsform« med Kulminationspunktet mod Slutningen.\nDet mest iøjnefaldende ydre Kendetegn paa arkitektonisk Formprincip er den saakaldte tektoniske Pavse, d. v. s. en Pavse, der adskiller to mod hinanden grænsende Formled. Saadanne Pavser mangler, hvor det organiske Princip raader; her er det nye Afsnits Begyndelsestone gerne identisk med Sluttonen i det foregaaende, hvis ikke de to Led ligefrem er skudt ind i hinanden ad polyfon Vej. Følgende Eksempel (efter J. Gehring: Grundprinzipien der musikalischen Gestaltung, 1928) vil vise disse tre Muligheder for musikalsk Leddeling.\nI første Tilfælde den skarpest mulige Adskillelse, i sidste Tilfælde den snævrest mulige Forbindelse af to Formled(1).\nAt der umuligt lader sig tænke andre end disse to Grundprincipper for musikalsk Skrivemaade, det organiske og det arkitektoniske, i det mindste ikke saalænge, Musiken kun kender de to Dimensioner horisontalt og vertikalt, har Carl Nielsen fuldstændig Ret i. Ser man imidlertid paa Formen i snævrere, mere konkret Forstand, den individuelle Udformning af det enkelte Kunstværk, er Mulighedernes Tal adskilligt større. Den gennemimiterede Motet i det 16. Aarh., barokke Instrumentalformer som Fuga, Passacaglia og visse Tokkataformer beror\nalle paa det organiske Princip, men har hver sit prægnante, fra de andre afvigende Fysiognomi, og paa samme Maade forholder det sig med de Former, der er underlagt det arkitektoniske Princip: wienerklassisk Sonate og Symfoni, Rondo, Liedform etc.\nOm alle saadanne Former i snævrere Forstand gælder imidlertid, at de er tidsbundne. De opstaar alle under visse historisk givne Forudsætninger, oplever en kortere eller længere Blomstring og maa saa vige for nye Formér. Saaledes har det været til alle Tider og vil nødvendigvis ogsaa komme til at gaa i Fremtiden. Hvorfor er dybt begrundet i selve den musikalske Forms Væsen. Formen i et musikalsk Kunstværk er jo nemlig ikke noget materielt, en ydre Skal eller Støbeform, der en Gang skabt er gjort tjenlig til for Tid og Evighed\nbestandig at kunne optage nyt Indhold, Formen opståar lige omvendt først som Resultat af selve den skabende Proces, af den tekniske Udarbejdelse af det givne Stof, er derfor i Virkeligheden identisk med Indholdet, lader sig kun rent abstrakt adskille fra dette (2) . Naar saadanne typiske, for et begrænset Tidsrum gældende Former som de ovennævnte opstaar, skyldes det alene, at der indenfor hver Stilepoke raader visse almengyldige Kunstidealer, der tvinger de førende Komponisters Stilstræben ad ensrettede Baner og derved fører til ensartede Løsninger af de teknisk-formale Problemer. Ændres Stilen,d. v. s. sker der visse Forskydninger i Forholdet mellem de forskellige Stilfaktorer: Melodi, Rytme, Harmoni etc. indbyrdes, saaledes at Dispositionen bliver en anden, er med det samme de herskende Former blevet problematiske.\nOpfatter man Begrebet »Form« i denne snævrere Betydning, forstaar man samtidig det berettigede i Forventningen om, at ogsaa vor Tid vil naa til at skabe nye musikalske Former. Hvad vi har oplevet indenfor den evropæiske Musik i Løbet af den sidste Menneskealder, er jo nemlig intet mindre end en gennemgribende Stilomvæltning, der har ført til Dannelsen af en ny lineær Polyfoni som Afløsning for den dur-mol-tonale Harmonik, hvis Muligheder faktisk havde udtømt sig under Senromantiken. At en saa radikal Stildrejning ogsaa maa faa Konsekvenser paa det formale Omraade, er indlysende. Spørger man nu, om der da allerede er Tegn til, at nye Former er ved at opstaa, Former, der paa lignende Maade vil kunne betragtes som musikalske Symboler for vor Tidsalder, saaledes som de førnævnte Former for deres, maa Svaret lyde benægtende. At bestemme, hvorledes de fremtidige Former - populært talt - vil komme til at »se ud«, er paa Udviklingens nuværende Stadium ikke muligt. Dette behøver dog ikke at give Anledning til Pessimisme med Hensyn til Livskraften i den nye Musik, da det nødvendigvis altid kræever en vis Tid, førend nye Stilprincipper naar til at nedfælde sig i nye faste Former. Men lige saa lidt som nye Former lader sig stampe op af Jorden i fuldt udviklet Skikkelse, lige saa lidt begynder de paa fuldstændig bar Bund. Man vil derfor altid paa Overgangen mellem to Stilperioder kunne iagttage, at de nydannende Stilkræfter begynder at røre paa sig indenfor den herskende Stils Former for gradvis at omdanne disse efter det nye Behov paa saa radikal Vis, at omsider et helt nyt Formbillede fremtræder. Dette var Tilfældet, da den instrumentale Polyfoni kom op i det 17. Aarhundrede; den begyndte i snæver Tilknytning til Vokalpolyfonien (Ricercaren) og resulterede i den Bach'ske Fuga, og det gentog sig med den wienérklassiske Sonateform, hvis Rødder forgrener sig dybt i flere af Baroktidens Former, Suite, Koncertform, Dacapo-Arie o. a.(3).\nPaa tilsvarende Vis synes det da ogsaa, at skulle.komme til at gaa for sig i vor Tid, hvis Musik stadig bærer tydelige Mærker af det klassisk-romantiske Formprincip, det er det 18.-19. Aarhundredes arkitektoniske Former, først og fremmest Sonateformen, der i mere eller mindre modificeret Skikkelse gaar igen i saa mange af Nutidens større, Instrumentalværker. Ganske vist har der vist sig en voksende Tendens til Frigørelse fra dette Afhængighedsforhold ved direkte Overtagelse af førklassiske Former som Fuga, Passacaglia, Tokkata o. a. At saadanne Eksperimenter med døde Former, af hvilke nu kun Skelettet er tilbage, ikke vil kunne føre til andet end ufrugtbar Pastische, vil være indlysende, selv om det psykologisk er forklarligt, at de moderne Komponister kan føle sig fristede til at søge Støtte for det formale i stilistisk beslægtede Perioders Musik, saalænge deres egne Formkræfter svigter. Men bortset fra, at dødt nu engang er dødt, er vor Tids lineære Polyfoni jo af en ganske anden Beskaffenhed end Bachtidens og maa følgelig ogsaa i det formale være, undergivet en anden Lovmæssighed.\nDer kan derfor næppe være Tvivl om, at den positive Retning er den, der kontinuerligt fører den klassiske-romantiske Formudvikling videre, hvormed ikke skat være sagt, at der ikke ogsaa inden for denne Retning af mindre Aander præsteres meget blodløst Epigoneri. Men uden Traditionssammenhæng kan ingen ny Kunst trives. Vor Tids Stil er da heller ikke opstaaet ved et ligefremt Brud med den foregaaende Tid; allerede langt tilbage i det 19. Aarhundrede syder og gærer de nye Kræfter, der først nu er ved at komme til fuld Udfoldelse (4).\nDenne Kontinuitet i Udviklingen er ofte blevet overset. Overhovedet har der, især efter at Begejstringen for den romantiske Musik var begyndt at tabe sig, hersket en Tilbøjelighed til ensidigt at betragte Opløsningen af Klassicisméns Tonesystem og Former alene som Tegn paa almindeligt musikalsk Forfald, en Synsmaade, der kunde have en vis Berettigelse, naar man iagttog Fænomenerne ud fra den gamle Musiks Stade, og saalænge en ny positiv Stilvilje endnu ikke har naaet frem i Dagens Lys. Nu kan der næppe være Tvivl om, at det fornyede Gennembrud af de melodiske Kræfter i den nyeste Musik staar i nøje Sammenhæng med den funktionale Harmoniks Opløsning. Hvad der er sket, er i Virkeligheden blot en ganske vist radikal Forvandling, idet det stilistiske Tyngdepunkt i Løbet af de sidste hundrede Aar gradvis har flyttet sig fra den vertikale Dimension over i den horisontale - en Udvikling svarende til den i det 17. Aarhundrede, - blot i omvendt Retning. Paa det formale Omraade lader der sig, som allerede fremhævet, endnu ikke paavise nye Typedannelser af lignende Præg nans som de klassiske Former, men følger man den Linje, der fører ned gennem hele det 19. Aarhundrede fra Beethovens Sonate- og Symfoniform over Brahms til vort Aarhundredes største Instrumental-komponister, Rich. Strauss, Carl Nielsen og Béla Bartók, er det ikke svært at øjne Konsekvensen bag den tilsyneladende Vilkaarlighed i Behandlingen af denne overleverede Form. I sin klassiske Skikkelse, hos Haydn, Mozart og Beethoven (i hans første Periode), er Sonateformen ikke alene musikalsk Arkitektur i Renkultur, men den er i sin Logik tillige helt igennem bestemt ved Tonearten som Funktion, d.v.s., derved at der gives en Hovedtoneart af sammenholdende, enhedsdannende Kraft. Gennem det modulatoriske motiveres og understreges Kontrasten mellem de enkelte Formled indbyrdes, samtidig med at disse i Kraft af den tonale Enhed alligevel stilles paa fælles Basis. Fastslaas Begyndelsestonearten ikke med fornøden Styrke som Hovedtoneart, eller udslettes Erindringen om den ved hensynsløs Moduleren, vil bl. a. den psykologiske Virkning af Reprisen udeblive, idet dens Indtræden da ikke føles som en logisk Nødvendighed; overhovedet mister i saa Fald dette Afsnit sin udløsende, »befriende« Karakter, idet det da heller ikke gør den tilsigtede Virkning, naar de kontrasterende Temaer, der i Ekspositionsdelen staar i hvert sit harmoniske Plan, i Reprisen bringes i samme Toneartsplan - Overholdelsen af denne klassiske Norm faar da kun ren konventionel Betydning.\nDet viser sig da ogsaa, at der i det 19. Aarhundrede, alt som det harmoniske Princip svækkes og de lineære Kræfter bryder frem, gør sig stedse stærkere Bestræbelser gældende for at vinde bort fra det arkitektoniske Princip i Formen. Den tektoniske Pavse og de umiddelbare Kontraster forsvinder mere og mere, ligesom den Symmetri, der opstod ved Tredelingen Eksposition - Gennemføring - Reprise, udviskes, idet Elementer fra Gennemføringsdelen griber over i de omgivende Dele, og Reprisen mere og mere taber sin oprindelige Identitet med Ekspositionsdelen - Formprincippet gaar paa ny i Retning af det organiske.\nTil nøjere Belysning af det her fremførte skal der i det følgende gives en Analyse af en moderne Symfonisats. Hertil kunde næppe, noget Arbejde være bedre egnet end Førstesatsen af Carl Nielsens Sinfo Ria espansiva (komp. ca. 1911). Thi samtidig med at Formen i sine Grundtræk er præget af det klassiske Formskema, er Satsen tillige helt igennem baaret af en stærk lineær Aktivitet, der i Betragtning af Tidspunktet - et Tidspunkt, da Tyskland just med Strauss, Mahler og Reger oplevede Romantikens sidste sene Høst, og Frankrig og Rusland endnu stod i Impressionismens Tegn - maa vække baade Forundring og Beundring.\nSinfonia espansiva er paa klassisk Vis skrevet i fire selvstændige Satser, hvis Anordning ogsaa følger Normalen: Allegro - Andante - Allegretto (scherzoagtig) - Finale (Allegro). I Førstesatsen (Allegro espansivo), som her alene kommer i Betragtning, er ogsaa den klassiske Inddeling i Eksposition, Gennemføring og Reprise let genkendelig i de rent ydre Konturer. Ekspositionsdelen, der rækker til Side 26 Takt 10(5), omfatter igen tre Grupper: 1. »Tema« (til S. 15 T. 4), 2. »Tema« (til S. 20 sidste T.) og »Koda« (til S. 26 T. 10). »Gennemføringsdelen« naar indbefattet en kort »overledende« Episode til S. 42 sidste Takt. Reprisen, der her følger, afviger mest fra den klassiske Norm, idet den begynder med 2. »Tema« og først bringer det stærkt ændrede 1. »Tema« indarbejdet i Kodaen.\nBetragter man nu denne rent udvortes Satsstruktur paa Baggrund af selve det harmoniske og melodisk- rytmiske »Indhold«, vil man snart indse, at den indre Sammenhæng, trods den ydre Analogi, er en anden end i den klassiske Symfoni(6). Det viser allerede den Omstændighed, at der straks rejser sig Spørgsmaal om, hvilken der er Satsens egentlige Hovedtoneart. Som fast Fortegn har den et Be, men slutter med et ret kraftigt underbygget A-Dur, altsaa ikke d-moll-Halvslutning(7). Derimod kunde det med Takt 15 indtrædende Hovedtema med en vis Ret tydes som staaende i d-mol. Som Eksemplet viser, drejer det sig imidlertid ikke om et virkeligt Tema i klassisk Forstand, d. v. s. en tonalt afsluttet Periode, hvis Funktion er den gennem klar Placering af de vigtigste Harmonitrin at slaa Satsens Grundtoneart fast en Gang for alle, men om et fire Takter omfattende Motiv, bag hvis Enstemmighed man ganske vist sporer en latent d-mol-Harmonik, der dog ganske opsuges af de uhyre Intervalspændinger, dette Motiv rummer. Men selv om man opfatter Begyndelsestonearten som d-mol, saa mangler den dog ganske den bindende Kraft, der laa i det klassiske Tema, idet allerede den umiddelbare Videreføring (»Fortspinnung«) af Motivet sprænger Tonearten og inden længe fører til tonale Egne, der ikke lader sig tolke som Funktioner af Begyndelsestonearten. Kan der overhovedet tales om en Grundtoneart, bliver det snarere A-Dur, i hvilken Toneart jo ogsaa sidste Sats slutter. I det mindste synes det, som om Toneartsregionen a-mol-A-Dur udgør Satsens tonale Akse, hvorfor ogsaa taler baade den rytmisk spændte Udhamring af Tonen a, der indleder Symfonien og Gennemføringsdelen, hvis første 27 Takter tydeligt er hjemmehørende i a-mol.\nMen selv om Satsen saaledes, i sin Helhed ikke er baseret paa harmonisk-tonale Spændinger, er der dog partielt endnu tydelige Rester af den foregaaende Tids Harmoniopfattelse, især paa Grænseomraaderne mellem de enkelte Formled, der ofte markeres ved bredt udførte V-I-Kadencers(8). Men netop gennem disse Kadencer aabenbares saa meget tydeligere, at det her ikke som i den klassiske Symfoni er de modulatoriske Spændinger, der betinger Forholdet mellem de enkelte Formled indbyrdes. Saaledes slutter første Temagruppe, der som nævnt begynder i d-mol, paa Es-Dur-Treklangen som Dominant til as-mol, i hvilken Toneart Hovedmotivet sidste Gang optræder (S. 12 T. 6), hvorefter anden Temagruppe (»Sidetemaet«) indføres begyndende i As-Dur. Valget af as-mol for Hovedmotivets sidste Optræden i første Temagruppe er for øvrigt ret paafaldende og røber til Evidens den Ubekymrethed overfor det modulatoriske, der raader i denne Sats. Den harmoniske Udvikling, der foregaar umiddelbart inden Hovedmotivets Indførelse i as-mol, indstiller nemlig tydeligt øret paa f-mol. I Stedet for (Eks. 3 a) kunde man derfor have ventet (Eks. 3 b) i Analogi med det korresponderende Sted i Reprisen (S. 56 T. 7), hvor den forventede Toneart (her d-mol) virkelig indtræder.\nHvorfor denne pludselige tonale Forrykkelse i første Del?. Hvis Hovedmotivet her var indtraadt i f- mol, vilde »Sidetemaet« være kommet til at staa i F~Dur, altsaa paa klassisk Vis i Paralleltonearten (hvilket for øvrigt af de oven anførte Grunde kun vilde have haft ren konventionel Betydning). Aabenbart drejer det sig her om en absolutklanglig (altsaa ikke harmonisk-logisk) Effekt, idet den overraskende Indførelse af den ligesom »staalhaarde« as-mol er blevet foretrukket for den svagere Virkning af den forventede og afgjort blødere f-mol for derved at forstærke Udtrykkets Energi paa dette Sted, der er Kulminationen af første Afsnit.\nHvor lidt den funktionale Harmonik betyder som formdannende Faktor i denne Sats, viser maaske allerbedst Reprisen, der ikke blot, som nævnt, begynder med 2. Tema, men endog indfører dette i Es Dur(!) Det er indlysende, at der her overhovedet ikke kan tales om »Reprise« i klassisk Betydning, dens Indtræden føles her slet ikke, -saaledes som i den klassiske Sonate og Symfoni, som det afgørende Vendepunkt, Løsningen af en foregaaende Konflikt; man føler nok Genoptagelsen af tidligere benyttet Stof, men ikke i den Forstand, at man dermed er hjemme, at Ringen har lukket sig man er stadig undervejs.\nDet synes saaledes ret problematisk, om den klassiske Tredeling af Satsen her har nogen reel Baggrund. For »Gennemføringsdelen«s Vedkommende drejer det sig for det første slet ikke om en »Modulationsdel« i klassisk Forstand, idet det modulatoriske (om dette Begreb overhovedet tør anvendes her) udfolder sig med nogenlunde samme Styrke og Frihed i alle Satsens Dele, og den fører heller ikke hverken tonalt eller tematisk tilbage til Udgangspunktet, og for det andet har dette Afsnit, hvilket senere skal blive nærmere belyst, mindre Karakter af »Gennemføring« end af en selvstændig tematisk Gruppe, beslægtet med 1. Temagruppe. Da ydermere det stærkeste formale Indsnit ligger mellem Eksposition og »Gennemføring«, synes det naturligst at opfatte Satsen som værende i to korresponderende Hovedafsnit, hver omfattende tre Grupper:\n1. Tema - 2. Tema Koda\nToneart: d-asv As-ev c\nGennemføringsdel - 2. Téma Koda + 1. Tema\nToneart: a-esv Es-av A\nSom man ser, er de tonale Yderpunkter af Gennemføringsdelen Kvinttransposition af 1. Tema, og det samme Forhold raader mellem 2. Tema i Gruppe II og det samme Tema i Gruppe I, blot er anden Gang Slutningen ombøjet til a-mol, saaledes at Kodaen kan indtræde i A-Dur. Værd at notere er ogsaa, at Kodaen i begge Grupper begrænses af en og samme Toneart, henholdsvis C-Dur og A-Dur. I Lys af denne Todeling. synes den tonale Disposition mere haandgribelig, ligeledes den tematiske(9).\nTil virkelig Forstaaelse af Satsen som en Helhed, som en sammenhængende Organisme, kommer man dog ikke alene ved saaledes at betragte Grupperingen paa Baggrund af det tonale. De formdannende Kræfter har her sit Tyngdepunkt i den horisontale Dimension, i Melodi og Rytme.\nAllerede den ovenfor omtalte rent rytmiske Indledningsepisode, af hvilken Hovedmotivet bogstavelig talt udslynges med næsten eksplosiv Kraft, indstiller Tilhøreren i denne Retning: hvad der følger, er ikke en Række harmonisk afrundede Perioder, men organisk udfoldet Bevægelse.\nTemaet er da, som allerede vist (Eks. 2), heller ikke et Tema i klassisk Betydning 'men et Motiv, hvis Funktion som i de ældre polyfone Former er den at sætte Bevægelsen i Gang. Ekspansiv Kraft ligger i de stejlt opstigende Intervaller, og i den synkopiske Endelse ligger en Spændkraft, der uimodstaaeligt tvinger Bevægelsen videre. Dette fire Takters Motiv er saa at sige Kraftkilden for hele Satsen.\nDen stigende Tendens i Hovedmotivet fortsættes i de følgende Takter i fri Sekvens, og herfra svinger det melodiske sig videre i stigende og faldende Kurver, uhæmmet af harmonisk-tonale Hensyn. Andre Stemmer træder til, danner Modbevægelse og komplementær Rytmik. Med Takt 37 (S. 5 T. 1) begynder den melodiske Energi, der hidtil har været koncentreret i Overstemmen at aftage, men samtidig tager Bassen Føringen; en heftigt opstigende Gang, og Hovedmotivet sætter ind anden Gang efter en kort »Vejrtrækning« (en Ottendedelspavse uden tektonisk Betydning), denne Gang i g-mol.\nOg nu vokser Bevægelsen paa ny og fortsættes med endnu større melodisk og rytmisk Energi i ét langt Drag 61 Takter igennem (til S. 12 T. 6), hvorefter Hovedmotivet tredie Gang indføres (det omtalte as-mol Sted, se Eks. 3). Men her - efter 106 Takters Forløb - kapitulerer omsider Bevægelsen. Motivets næstsidste Tone forlænges orgelpunktagtigt gennem seks Takter, hvorved den spændingsdannende Synkope sløjfes. Det klanglige faar Overtaget, og med et bredt udført Decrescendo paa Es-Dur-Treklangen føres denne første Temagruppe til Afslutning. Betegnende nok indtræder dog ikke fuldstændig Hvile, inden et nyt Opsving begynder med den følgende Temagruppe: i Pavk~en fastholdes en svag rytmisk Uro - en Efterklang af Indledningsepisoden med aftagende Energi.\nPaa dette - man kan godt sige - »Spændingsminimum« indtræder nu umiddelbart Satsens 2. Tema (»Sidetemaet«).\nMedens første »Tema« var et enstemmigt, lineært undfanget Motiv, ladet med ekspansiv Kraft, er dette et 16 Takter omfattende harmonisk Kompleks, hvis Melodilinje snor sig vagt om Tonen es, ledsaget af en ostinat, hornkvintagtig Figur i Mellemstemmerne. Tilsyneladende den absolute Modpol til 1. Tema, men ogsaa kun tilsyneladende: under den rolige Overflade er Kræfterne spændte, og der strømmer stadig Kraft fra Hovedmotivet (Synkopen!). En Unisongang paa fem Takter fører til cis-mol (Enharmonik!), i hvilken Toneart Temaet gentages. Men nu vokser Udtrykkets Energi paa ny; allerede i Temaets ændrede sidste Halvdel er de melodiske Udsving heftigere, og i det følgende fortsættes den polyfone og rytmiske Kraft, indtil et stormende Unisono, fører umiddelbart over i Kodaen (S. 20). Den organiske Udfoldelse, der prægede første Temagruppe, mangler dog i denne. Periodeinddelingen er regelmæssigere, Kontrasterne mere umiddelbare, og Stigningen sker følgelig mere rykvis. Men karakteristisk nok mangler ogsaa her den tektoniske Pavse ganske.\nKodaen indledes med 2. Temas Hovedmotiv ledsaget af det rytmisk fortættede Hornkvintmotiv, men allerede efter seks Takters Forløb (S. 21) bevæger den sig frit videre. Linjeføringen har atter en mere organisk Karakter som i første Afsnit, dog uden dettes vældige Energi. I vidtspændte, roligt glidende Kurver føres dette Afsnit til Afslutning ved en prægtigt, underbygget C-Dur-Kadence. Med Kodaens Slutning indtræder - efter 283 Takters ubrudt Spænding - Satsens første virkelige Hvilepunkt: mellem dette Afsnit og det følgende findes en tektonisk Pavse af fire Fjerdedeles Værdi.\nI »Gennemføringsdelen« begyndes paa ægte Gennemføringsmanér med en konstruktiv Behandling af Hoved Motivet (Gentagelse og kanonisk Imitation) først i a-mol, dernæst i C-Dur, kombineret med et helt nyt Motiv af en let og graciøs Karakter.\nRet længe staar dette Gennemføringsarbejde dog ikke paa; allerede S. 28 T. 15-18 drejes der brat af til as-mol, og nu følger enharmonisk i gis-mol en veritabel Vals, hvis Tema er vundet ved Omdannelse af Satsens Hovedmotiv. Med faa Streger (Sløjfning af Synkopen og triolagtig Forlængelse) er her skabt et helt nyt Billede: i Stedet for den oprindelige ekspansive Energi en valseagtigt glidende Bevægelse - en rent ud genialt udført Metamorfose.\nSom de foregaaende Afsnit danner ogsaa, dette, hvad Udtrykkets Kraft angaar, en Kurvebevægelse: under tiltagende rytmisk og dynamisk Energi føres Bevægelsen til Kulmination ved Temaets anden Indtræden (i b-mol) S. 35 T. 2, for atter gradvis at afspændes hen imod den afsluttende Kadence (i cis-mol) S. 40. Dog opnaar heller ikke i dette Afsnit Udtrykkets Energi en saadan Intensitet som i første Temagruppe; som Følge af det danseagtige bliver nemlig den rytmiske Symmetri mere fremtrædende, og der dannes en tydelig fire Takters Gruppering. Den melodiske Linje flyder alligevel jævnt, og tektonisk Pavse findes ikke.\nNu følger (S. 41 T. 12) som »Overledning« til Reprisen af 2. Tema en kort Episode af uroligt-spændt, ligesom søgende Karakter. Stoffet er Hovedmotivet, der aabenbart stræber efter at finde sin oprindelige Form. Det bliver imidlertid ved Tilløbet, og efter en Halvkadence paa es-mol sætter 2. Tema ind i Es-Dur (S. 43 T. 1). Udviklingen indtil Kodaen forløber omtrent som i Ekspositionsdelen, dog i en noget sammentrængt Form, og som et nyt, udtryksforstærkende Moment optræder her Hovedmotivets Treklangsfigur som Kontrapunkt til Temaet (S. 44).\nKodaen (S. 48 T. 1) indledes ganske som i Ekspositionsdelen (blot transponeret til A-Dur), men allerede efter 9 Takters Forløb begynder en fri, rytmisk-markant Episode, der leder til d-mol, hvorefter Hovedmotivet indføres i sin oprindelige Form og Toneart (S. 50 T. 5). Det føres dog ikke organisk videre som i Ekspositionsdelen, men behandles kanonisk som i Gennemføringsdelens Indledning. S. 50 T. 9 kombineres det med Hornkvintmotivet og S. 51 T. 5 træder hertil endelig 2. Temas Hovedmotiv, saaledes at her hele Satsens Motivstof er forenet kontrapunktisk, en uhyre Spænding, der yderligere fortættes i de vældige Akkordslag, hvori denne Episode munder ud (S. 52). Umiddelbart følger, transponeret til den lille Underterts, en nøjagtig Reprise af 1. Temagruppes sidste Afsnit (S. 53 T. 3 til S. 56 sidste Takt, jfr. S. 9 til S. 12 T. 6). Herpaa indføres Hovedmotivet i d-mol (se Eks. 3 c) men ændret ved fri Forlængelse. Det imiteres i a-mol, men Bevægelsen afbrydes med et Ryk ved en pludselig dynamisk Kontrast (fra F til ppp), og nu følger (S. 57 T. 10) en overvejende rytmisk betonet Episode (Hovedmotivets Synkope og Fragmenter af 2. Tema), der (S. 60 T. 4) leder over i Kodaen, der genoptages dér, hvor den blev afbrudt S. 48. For sidste Gang indføres nu. Hovedmotivet (kanonisk behandlet) i Kodaens Kadence (S. 63), hvorefter hele Satsen føres til Ende i gloriøse A-Dur-Klange.\nSom Resultat af denne Analyse, der af Hensyn til Emnets nødvendige Begrænsning kun kunde omfatte Hovedtrækkene i den tonale og formale Udvikling, kan til Slut sammenfattes: Bestemmende for de enkelte Formleds indbyrdes Forhold er - trods alle Rester af Funktionsharmonik - ikke som i den klassiske Sonateform harmoniskmodulatoriske Spændinger, men den vekslende Intensitet i de lineære Kræfter (Melodi og Rytme). Formprincippet er - til Trods for at den klassiske Arkitektonik endnu skimtes i de ydre Omrids - overvejende organisk, idet Bevægelsen kun een Gang i Løbet af hele Satsen bringes til Standsning (ved tonal Kadence og tektonisk Pavse), og Periodebygningen desuden i fremtrædende Grad er assymetrisk. Ydermere ligger modsat den klassiske Sonateform Kulminationen ikke i Gennemførelsen, men i Kodaen med det indarbejdede Hovedtema (Stigningsform!). Stærkest afvigende fra den klassiske Norm er Reprisens Begyndelse med »Sidetemaet«, hvilket maa opfattes som en naturlig Følge af det umulige i paa organisk Vis at indføre det lineært saa stærkt udtryksladede »Hovedtema« umiddelbart efter den melodiske »Lavspænding«, hvori »Gennemføringsdelen« mundede ud - først gennem Stigningen i Løbet af 2. Tema og Kodaens Begyndelse er Vejen banet for en logisk Indførelse af 1. Tema.\nSammenhængen mellem Polyfoni og organisk Formprincip paa den ene, Side og mellem Homofoni og arkitektonisk Formprincip paa den anden Side er let at begrunde. Det ekspansibe, Viljen til saa fri og uhæmmet Udfoldelse som muligt af de Bevægelseskræfter, der ligger bagved al Musik, har altid fundet stærkest Udtryk, i den horisontale Dimension, i Melodien, medens den vertikale Dimension, Harmonien, mere har været af ordnende og bindende Natur, i Kraftaf Tonikatreklangens ceritrale Betydning har haft en mere centripetalt rettet Funktion. I Stedet for organisk og arkitektonisk talen man derfor ogsaa undertiden - i mere psykologisk Betydning - om dynamisk og statisk Formprincip.\nOrdet »Indhold« bruges her naturligvis ikke i æstetisk Betydning, med Sigte paa Udtrykket, men som Betegnelse for de i ethvert flerstemmigt Musikstykke »indeholdte« Stilelementer: Melodi, Harmoni, Rytme etc.\n(3) Se Artiklen om Bachs Partita i Januarheftet af indeværende Aargang.\n(4) Se Gunnar Heerup: Vejen til den ny Musik (nærv. Tidsskr. Aarg. 4, Nr. 2).\n(5) Der henvises til den lille Partiturudgave (Verlag yon C. F. Kahnt Nachfolger, Leipzig).\n(6) Af praktiske Grunde beholdes alligevel her den gængse Terminologi.\n(7) Finalen staar i D-Du-r-A-Dur, Andanten i C-Dur-Es-Dur (!); kun tredie Sats er tonalt, afsluttet indenfor cis-mol.\n(8) Den Udvikling, der her har trængt de i den klassiske Periode altbeherskende harmoniske Kadencer saa at sige ud i »Hjørnerne« for sluttelig med de sidste\nAars »atonale« Musik helt at fordrive dem, har en svag Parallel i Udviklingen inden for den ældste Flerstemmighed (Ars antiqua). Oprindelig var de tomme Samklange (Kvint og Oktav) dominerende; med Modbevægelsen og Stemmernes selvstændige Rytme begyndte en samklangsmæssig Nonchalence, der kun fandt et Korrektiv i Kravet om Anbringelse af de oprindelige »naturlige« Intervaller ved Begyndelse og Slutning qg ved de formale Indsnit, indtil med den voksende harmoniske Forstaaelse, de tomme Klange helt forsvandt. For os, der ser\ndenne Periode paa saa lang Afstand, er der intet »rystende« i denne Udvikling, -hvorledes vil man mon om 1000 Aar se paa det Drama, der er udspillet i det 19-20. Aarhundredes Musik?\n(9) Interessant er det ogsaa her at iagttage, hvorledes Kvintforholdet, der hos Klassikerne spillede en alt dominerende Rolle, efterhaanden mere og mere trænges.ud i Periferien, taber i Kraft, forflygtiges for endelig helt at forsvinde, som koncentriske Ringe om Stenen, der kastes i Vandet.


Adoption af internat- eller gadehund fra udlandet | Vuffeli\nForside » Hundetips og -tricks » Hvad skal du vide, før du adopterer en internat- eller gadehund fra udlandet?\nHvad skal du vide, før du adopterer en internat- eller gadehund fra udlandet?\nHar du et brændende ønske om at hjælpe en gadehund til en familie i Danmark? Eller har du måske allerede set dig varm på en specifik hund fra udlandet, som du ønsker at adoptere? Læs med!\nHjælp en hund til et trygt hjem\nAlle hunde fortjener et godt hjem. Hvis du er klar til at påtage dig ansvaret for en svigtet hund, der har boet på gaden eller på et internat, kan du hjælpe en hund til en bedre tilværelse og samtidig få en firbenet bedste ven for livet.\nDer er mange grunde til at hunde kan ende med at leve deres liv på gaden eller på et internat. Årsagerne kan blandt andet være adfærdsproblemer, personlige udfordringer, flytning, sygdom eller forsømmelse. Nogle hunde er født på gaden, andre er blevet smidt ud af deres tidligere hjem eller reddet fra et liv med vanrøgt.\nFælles for disse hunde er, at de er vokset op under vilkår, som adskiller sig markant fra dem, en typisk familiehund vokser op under herhjemme i Danmark. Gade- og internathunde har typisk traumatiske oplevelser med i bagagen – de er blevet negligeret eller misrøgtet, og har ofte ingen idé om, hvordan det er at bo i et hus med en kærlig familie. Derfor kræver det en særlig indsats at få tilpasset og trænet en sådan hund til et familieliv i Danmark.\nFør man handler på den gode intention om at redde en hund, er der derfor nogle vigtige overvejelser, som er nødvendige at gøre sig. Læs med!\nDet er en vigtig og hjertevarm tanke at adoptere en hund fra udlandet, men inden man træffer beslutningen om at byde en adoptereret hund velkommen i familien, er det afgørende, at man forventningsafstemmer og lavet et grundigt forarbejde.\nHundredvis af hunde bliver hentet hjem fra udlandet til familier her i Danmark med stor succes. Men mange hunde havner desværre også i omplacering eller på internater, eller de bliver aflivet, fordi deres ejere bliver overrumplet af det ansvar, der kan følge med en hund, der har levet på gaden eller på et internat.\nHvordan adopterer jeg en gadehund?\nDet er en længere proces, hvis man ønsker at adoptere en udenlandsk hund, man har set på gaden, på en ferie, eller som man er blevet informeret om mangler et kærligt hjem.\nDyrlægen er første stop. Her skal hunden gennemgå og bestå et sundhedstjek, hvor den får vurderet sit helbred, bliver undersøgt for eventuelle sygdomme og gennemgår forskellige tests. Eventuelt skal den neutraliseres. Hunden skal også have chip og gennemføre et vaccinationsprogram. Det tager gerne minimum 30 dage efter vaccinationen, før hunden må rejse til Danmark, og det kræver derfor, at du, eller nogen du kender, kan blive i landet med hunden, indtil den er klar til at tage af sted.\nRejseomkostninger, hundepas og registrering\nAlt afhængig af hvor hunden kommer fra, og om den opfylder de pågældende krav, kan der være regler om karantæne, der vil gøre rejsen endnu længere for din firbenede ven. Hertil kommer, at hunden skal registreres i tolden, og at den skal indregistreres i Dansk Hunderegister og have en ansvarsforsikring, inden den må træde ind i landet med henblik på permanent ophold.\nAdoption af en internat- eller gadehund gennem et bureau eller en frivillig organisation\nHvis du adopterer en hund gennem et bureau eller en frivillig organisation, vil de oftest tage sig af alt det praktiske med at få hunden sundhedstjekket af en dyrlæge, vaccineret og klar til afgang, så du blot skal hente den i lufthavnen.\nDa organisationerne kender hundene og har erfaring med adoptionsprocessen, hundetræning og hundeadfærd, kan de være en rigtig god hjælp i vurderingen af, om hunden, du har øje på, passer godt til dig, din familie og jeres livsstil. De fleste organisationer bestræber sig på at matche hund og ejer, og de vil gerne sikre sig, at hunden ikke skal skifte hjem flere gange. Dette imødekommer de ved at bede om motiverede ansøgninger, samtaler og hjemmebesøg, så de kan vurdere hundens potentielt kommende familie.\nEn kærlig forpligtelse\nUdover det praktiske ved at føre en hund til landet er der mange andre overvejelser, som er vigtige at gøre sig, når det gælder adoption af en hund.\nHunde lever længe, de fleste mellem 10-16 år. Det er altså en langsigtet forpligtelse, man siger ja til, når man får en hund. Den skal passes hver dag i mange år. Hvis man handler spontant på sådan en beslutning, er det meget sandsynligt, at man indenfor relativt kort tid bliver mødt med en realitet, som er uholdbar for både hund og ejer.\nØnsket om at adoptere en gade- eller internathund er ofte drevet af kærlighed, medlidenhed og omsorg, og disse er enormt vigtige og hæderlige motiver. Men den gode intention er ikke nok for at få en velfungerende hund. Hunden skal have motion, mental stimulation, disciplin, struktur og respekt i sin relation til mennesker. Det er altså essentielt, at man som ejer er velvillig og kompetent til at løfte dette ansvar.\nEn gade- eller internathund er oftest ikke vant til de rutiner og relationer, som typisk fører med et liv i en dansk familie. Hunden skal derfor lære en masse nye ting helt fra bunden, og det tager tid – især for hunde, der har mange oplevelser, vaner og udfordringer med i bagagen. Det kan være svært på forhånd at vide, hvilke specifikke udfordringer den enkelte hund har, og derfor skal man være indstillet på at tilpasse sit liv og sit hjem efter hundens behov.\nGadehunde og hunde fra internater rummer en masse kærlighed og potentiale, men det kræver en kompetent indsats at vænne dem til et afbalanceret familieliv i Danmark.\n5 potentielle udfordringer\nGadehunde og internathunde – og specielt de ældre hunde – kan have vaner og udfordringer, som det kræver træning og omsorg at ændre på.\nDet kan være, at hunden er meget sky eller usikker i nærheden af mennesker, hunde eller andre dyr.\nDet kan være, at hunden er meget beskyttende overfor sin mad, fordi den har været vant til at forsvare det overfor andre i sit liv på gaden.\nDet kan være, at hunden strejfer, fordi den aldrig har været vant til at holde sig et sted særlig længe.\nDet kan være, at hunden ikke er renlig, fordi den har været vant til at leve udendørs.\nDet kan være, at hunden reagerer voldsomt på bestemte situationer eller indtryk, såsom lyde, støj eller det at gå i snor. Hvis hunden har haft dårlige oplevelser med sådanne ting førhen, eller hvis den aldrig har været udsat for dem før, kan den blive stresset eller bange.\nDer er altså mange ting, man skal være indstillet på at håndtere, når man tager ansvar for en hund, der har levet på gaden eller på et internat. Med den rette omsorg, tid, tillid, træning og tålmodighed kan man dog forsøge at hjælpe sin hund til at ændre adfærdsmønster.\nEt nyt hjem og en (ny) familie\nFor at skabe sikkerhed, stabilitet og udvikling omkring sin hund, og for at undgå farlige situationer, er det vigtigt, at man tager sig sine forholdsregler og aflæser hundens signaler. Hunden kan nemlig reagere uforudsigeligt eller impulsivt på nye indtryk. Det kræver overskud og erfaring at få en omplaceret hund til at falde til, og det kan tage tid at genoprette hundens tiltro til mennesker. Derfor er det en god idé at gå til opgaven med ro, rutiner og respekt.\nHer er nogle overvejelser, der er gode at gøre sig, inden man siger ja til at adoptere en gadehund:\nHvilke ændringer vil en hund medføre i min hverdag?\nGåture hver dag i alt slags vejr\nEt dagligt ansvar, som kræver nærvær, tryghed og mental stimulation\nØkonomiske forpligtelser såsom udgifter til hundefoder, udstyr, dyrlæge og lovpligtig forsikring\nHar jeg nogen omkring mig, der kan hjælpe mig, eller står jeg alene med hunden?\nEr der nogen, der kan hjælpe med pasning af hunden, når jeg har lange arbejdsdage eller skal på ferie?\nEr der nogen, der kan give mig råd og vejledning til træning og så videre?\nEr der nogen, der har en rolig hund, der kan hjælpe med socialisering af min hund?\nHar jeg erfaring med hunde? Har jeg kompetencerne til at påtage mig ansvaret for en gade- eller internathund?\nForstår jeg hundens behov for tryghed, og kan jeg aflæse hundens signaler?\nKan jeg lære hunden at vise respekt overfor andre mennesker?\nHvad gør jeg, hvis hunden reagerer uhensigtsmæssigt på situationer, fordi den er utryg?\nHar jeg tid og tålmodighed til at ligge en masse arbejde og træning i hunden?\nHar du kendskab til racens behov? Har hunden eksempelvis brug for mere end bare at være familiehund? Selvom internat- og gadehunde er blandingshunde, kan de have træk fra forskellige hunderacer, og disse kan ved med til at indikere hundens behov.\nGode råd til håndteringen af den adopterede hund\nNår hunden skal tilvænnes sit nye hjem i Danmark, er det vigtigt at forsøge at nedbringe stress. For at gøre overgangen til hundens nye hjem så stressfri som mulig, må man prøve at forstå og imødekomme, hvilken tilstand hunden befinder sig i.\nUmiddelbart efter hjemkomsten vil hunden være overvældet af rejsen og de nye omgivelser, lugte, lyde og mennesker. Hundens krop er fyldt med stresshormoner (kortisol), hvilket typisk gør at hunden er tilbagetrukket, træt og usikker, men nogle hunde kan modsat også blive hyperaktive.\nDet er normalt, at hunden ikke vil spise, fordi den er stresset. Fordi hunden typisk føler sig overvældet og utryg i de første par dage, kan man også forvente, at den ikke vil besørge på gåture, men i stedet venter til den er tilbage i tryggere rammer, hvilket ofte er indendørs.\nLad hunden være i fred, når den trækker sig\nIngen (længere) gåture. Ved meget utrygge hunde bør man vente med længere gåture eller nøjes med at lade hunden besørge i haven\nHunden begynder så småt at føle sig mere komfortabel, og stresshormonerne er langsomt faldende. Efter er par uger er hunden begyndt at være mere tryg ved sine nye omgivelser samt mange af duftene og lydene i hjemmet. Hunden er ved at vænne sig til sin familie og jeres rutiner.\nRo, rutiner og respekt for at hunden stadig skal have lov til at trække sig\nPåbegynd stille og roligt alene-hjemme-træning\nGåture kan langsomt udvides til lidt længere ture. Sørg for at gå de samme ruter i starten\nHunden kan henimod slutningen på de første tre uger møde andre familiemedlemmer eller venner. Vær dog opmærksom på, at hunden ikke bliver for overvældet\nDe fleste familier har opbygget tillid og et stærkt bånd til deres hund, hvilket gør, at hunden føler sig sikker. Såfremt rutinerne er blevet fastholdt, vil de fleste hunde efter et par måneder afslappede og trygge i deres nye hjem.\nUanset hundens alder og fortid er det en god idé ikke at gå for hurtigt frem. Tag hensyn til hunden, og lad træningen skride frem i et tempo, der passer til den enkelte hund og dens behov. Er din hund eksempelvis stadig utryg ved fremmede mennesker eller nye omgivelser efter et par måneder, så undlad at presse den ud i nye udfordringer.\nOplever du, at tilvænningen eller jeres træning ikke forløber planmæssigt, så sæt tempoet ned eller søg kyndig hjælp.


Skolestrukturreform:Skindemokrati – Aktuelt i Høje-Taastrup\nNyheder fra Høje-Taastrup\tin borgmester Michael Ziegler, Byråd, Rønnevangsskolen, Skole-spareplan, Skolestrukturarbejdet\t 5. oktober 2010 8. januar 2011 349 Words\n2 år blev der brugt på forarbejdet til en ny skolestrukturreform, borgmesteren holdt ikke aftaler om dialog og inddragelse om skolestrukturreformen. Byrådet holdt møde den 31.august og her blev der bl.a. taget principbeslutning om at sammenlægge Parkskolen med Grønhøjskolen. Siden blev der holdt budgetmøde i Kulturcentret og høring på Høje-Taastrup rådhus.\nDer hersker ingen tvivl om at denne såkaldte politiske proces Skolestrukturreformen har været igennem udviklede sig til at være et Skindemokrati fem minutter før lukketid ”Beslutningen om at lukke Rønnevangsskolen var taget på forhånd”.\nBørn, forældre, lærere, ansatte, skoler, skolebestyrelser, SFOer, klubber har her oplevet bagsiden af politik og den værste form for MAGBRYNDE ”og et demokrati der er sat ud af kraft”.\nBorgmester Michael Ziegler, Det Konservative Folkeparti lover guld og grønne skove til demonstrationen ved Høje-Taastrup Rådhus og fortæller her det ikke er en spareplan. Men man kan læse mere om Budget 2011, høringsmateriale Tryk Her, det fortæller den sande historie om hvad borgmester Michael Ziegler, Det Konservative Folkeparti, og det borgerlige flertal har tænkt sig på skoleområdet for Budget 2011.\nSet udefra kan man blive i tvivl om borgmester Michael Ziegler, Det Konservative Folkeparti, og det borgerlige flertal har fået læst alt høringsmateriale igennem, for tid til at lytte til børn, forældre, skolebestyrelser har de ikke haft, kun fremhævet hvor brillant Det Konservatives Folkepartis skolestrukturreform er.\nHer er et lille udsnit fra blokkene, budget 2011, høringsmaterialet. Læs det mere fyldestgørende Tryk Her\nRønnevangsskolen tabte kampen


Køb Pitboss Pizzasten 15" - pris og tilbud her!\nEAN: 684678402030 SKU: PB-40203 Producent: Pitboss\nGør din pizza aften fantastisk, med Pit Boss 15 ”keramisk pizzasten.\nDenne sten er lavet af holdbart keramik og er designet til at skabe den perfekte madlavningsoverflade til alle dine bagebehov.\nBrug Pit Boss Pizza Stone til enhver grill, ovn eller mikrobølgeovn.\nDet er det bedste valg til hjemmelavet pizza eller tilberedt pizza og fungerer perfekt til at skabe sprøde pommes frites, bage friske kager eller runde crunchy quesadillas til familien - alt på én gang.\nDet keramiske materiale leder og distribuerer varmen jævnt, så du kan sige farvel til opvarmning af hotspots. Opnå en fuldt kogt og lækker sprød skorpe uden frygt for at brænde - hver gang.\nPit Boss 15 "Keramisk Pizza Sten har nemme løftehåndtag. Du kan nemt flytte stenen fra den varme overflade til dit middagsbord med lethed. Plejeinstruktioner: Kun håndvask. Ingen krydderier er nødvendige; non-stick-belægningen udvikler sig naturligt ved brug .\nFremstillet med holdbart keramisk materiale\nSikker at bruge på grill, ovne eller mikrobølger\nKogte jævnt pizzaskorpe til perfektion\nIndbyggede nemme håndtag\nSKAL kun Håndvaskes\nGrill Tilbehør Type Pizzasten


Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV – Se vigtig info\nBirkedommervej 16, 3. th\nBirkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV\nLejligheden på Birkedommervej 16, 3. th i København NV er opført i 1934 og indeholder 2 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 61 m2.\nLuftfoto af Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV fra foråret 2020. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.7089°N, 12.5301°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV\nBirkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nBirkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV er Moræneler (Se Geologi og Geoteknik), der frigiver Radon og dermed øger risiko for Radon i boligen.\nEjendommen Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV er opført i 1934 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nBirkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har lejligheden på Birkedommervej 16, 3. th ingen risiko for Asbest.\nLejligheden på Birkedommervej 16, 3. th har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (76.8%), Isolering (73.3%), Gulve (56.8%), Tagmateriale (55.8%), Fuge (52.6%).\nLejligheden på Birkedommervej 16, 3. th har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (90.7%), Gulve (87.6%), Fuge (53.0%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 1085-Utterslev, København, der hører til Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV.\nDer er trafikstøj på adressen Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV. Støjen er vurderet at være 55-60 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en vaskemaskine.\nKortet viser trafikstøj i området omkring Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV om dagen:\nDrikkevand på adressen Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV.\nBirkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV er 50 procent. Det betyder, at ca. 50 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en lav hydraulisk ledningsevne på 50 - 100 mm/dag i området omkring Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun meget langsomt trænge ned i jorden.\nBirkedommervej 16, 3. th ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Birkedommervej 16, 3. th har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Birkedommervej 16, 3. th. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nBoligejer på Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV kan få et gratis og uforpligtende fugttjek (normalpris 995,- inkl. moms). Fugt er et problem for 90% af alle danske kældre - Fugt giver forhøjet risiko for sundhedsskadelig skimmelsvamp, astma, allergi, lugtgener, mug, saltudtræk og pudsafskalninger på kældervæggene.\nBirkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nBirkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV ligger i en højde på 14.9 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 700 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV.\n✓Generelle BBR informationer om Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV\n✓BBR materialer og installationer for Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV\n✓BBR arealer for Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV\nHent den officielle BBR meddelelse for Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nBestil energimærke til Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV til pris 4.800,-. Med et energimærke kan du søge om tilskud til energirenoveringer. Ved eksempelvis efterisolering af loft, udskiftning af facadevinduer og konvertering til varmepumpe kan du få ca. 100.000 kr. i tilskud, når du har et gyldigt energimærke.\nDet tidligere energimærke på Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV havde en gyldighedsperiode, der udløb 8. juni 2021. Energimærket er derfor ikke længere gyldigt.\nJydsk Tagteknik tilbyder gratis gennemgang af husets tag, træværk, vinduer, døre, isolering, tagrender og facade på Birkedommervej 16, 3. th - Normalprisen for hustjek er 2.995,- inkl. moms.\nDen primære opvarmningskilde på Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nLejligheden på Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV er med det nuværende energimærke D relaltiv dyr at opvarme (se energimærkedata).\nBirkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S\nEjendommen Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV har 4 hæftelser, der samlet beløber sig til 2.102.000 kr .\nDato 06. Oct, 1998\nHovedstol 1.953.000 kr.\nLokalområdet — Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV\nBeboerne i området omkring Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV er mestendels conzoom®-typen Første Stop\nBirkedommervej 16, 3. th hører til afstemningsområdet 6. Bispebjerg hvor der er 10.466 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 117 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Birkedommervej 16, 3. th. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 7481 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 6.26 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 0.63 pct.\nBirkedommervej 16, 3. th hører under skoledistriktet BISPEBJERG (Tagensbo Skole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Tagensbo Skole.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Birkedommervej 16, 3. th\nDer er god 4G mobildækning på Birkedommervej 16, 3. th med vejledende downloadhastighed op til 50 - 100 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Birkedommervej 16, 3. th er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Birkedommervej 16, 3. th\nInternet og Mobildækning Birkedommervej 16, 3. th, København NV\nAnbefalet bredbånd på Birkedommervej 16, 3. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 100/10 Mbit/s (Telefonstik) » på Birkedommervej 16, 3. th.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Birkedommervej 16, 3. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Telmore (Mobilt bredbånd) 100 GB + Trådløs » på Birkedommervej 16, 3. th.\nJordarten under Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV er Moræneler.\nGeologiske boringer i nærheden af Birkedommervej 16, 3. th\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Birkedommervej 16, 3. th.\nHvor langt er der fra Birkedommervej 16, 3. th\n✓Stamoplysninger for Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV\nAdressens Id 0a3f509d-5165-32b8-e044-0003ba298018\nBFE nummer 164687\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Birkedommervej 16, 3. th, 2400 København NV.\nDer er ofte store helbredsmæssige omkostninger forbundet med et usundt indeklima. I samarbejde med DinGeo kan Niras tilbyde dig rådgivning om indeklimaet på Birkedommervej 16, 3. th. Udfyld formularen, så bliver du kontaktet.


Vores Communities – Family Business Denmark\nDu er her: Start / Kun for medlemmer / Vores Communities\nInteressefællesskaber – lokalt og globalt\nCommunities er interessefællesskaber i foreningen. De findes lokalt og internationalt. Aktiviteten i de enkelte lande afhænger af medlemmernes ønsker og interesser.\nAfhængigt af hvor vi er i livet, karriere og familiekonstellation, har vi alle forskellig interesser på forskellig tidspunkter. Communities er det sted vi finder fællesskab, støtte og mening.\nNext Generation (NxG) Community giver unge familiemedlemmer i alderen 18 til 40 et sikkert rum til at lære i, dele og inspirere hinanden.\nInternationalt tæller NxG 6.400 unge fra 65 lande, der alle tilhører det samme intime og dynamiske fællesskab.\nPolaris er en bevægelse skabt af FBN internationale medlemmer, som har afgivet et løfte (pledge) om at arbejde for større bæredygtighed i deres virksomheder og nærmiljø.\nSE Maya Færchs video præsentation om Polaris og læs mere >>\nIværksætterånden er en del af familievirksomhedens genetiske sammensætning. Det er det, der ligger i hjertet af en familievirksomhed.\nHver familievirksomhed startede med en idé og en person (eller en gruppe mennesker), der havde lyst til at få det til at ske og viljen til at tage en risiko.\nMange bruger dette afsæt til at udvikle familievirksomheden i de næste generationer.\nFamilievirksomheder omdannes i stigende grad til familier i virksomheder gennem strategiske skift, salg af en virksomhed eller diversificering. Da de fortsætter med at arbejde sammen ud over denne udvikling, står familieejere over for udfordringer både på familie- og forretningssiden.\nFamilievirksomhedernes iværksætterånd overlever ofte et salg eller anden finansiel omstrukturering, og mange familier arbejder fortsat sammen om investeringer og andre fælles dispositioner.\nFlere medlemmer har vist interesse for dette forum, hvorfor vi har taget spæde spandestik for at komme i gang.\nHvis du vil høre mere, så kontakt kontoret.\nFortæl noget mere...\nVores nyeste fællesskab tilbyder medlemmer af Now Generation et betroet og intimt miljø til at fokusere på deres personlige vækst, samtidig med at de plejer deres familier og virksomheder. NOW er generationernes erhvervsledere mellem 35 og 55 år, der har et fælles ansvar for deres familievirksomheder.\nDer kommer snart nyt om dette community.\nCommunity Lead (CL) er den person der leder interessegruppen. Det kan være initiativtageren til gruppens fremdrift, eller en af gruppen udpeget leder. Community lead har ingen formel rolle, men er dog bisidder ved Family Business bestyrelsesmøder.\nLæs mere om rollen her\nBLIV COMMUNITY LEAD\nSom medlem kan du deltage aktivt og få indflydelse på, hvad der skal arbejdes med.\nHvis der er noget særligt der har din interesse, kan du melde dig til at deltage som community lead – altså den – eller en af dem – der driver det pågældende community.