EVENTOR har indgået et samarbejde med KonferenceKompagniet, som bl.a. arrangerer Open Space konferencer. Det er et helt unikt koncept for alle typer virksomheder og organisationer, der har en ubesvaret problemstilling eller et konfliktende emne, der ønskes behandlet.\nOpen Space-konceptet har indbygget konference, teambuilding, kreativ proces, effektive resultater og er skabt til at lette udviklingsprocessen i større grupper fra 25 til 1000 mennesker. Konferencen har ingen leder eller foredragsholdere. Det er deltagerne, der sætter dagsordenen. Men der er en "facilitator" og et antal hjælpere til at skabe rammerne og forklare principperne i processen.\nPå en traditionel konference er aktiviteten, dialogen og kreativiteten størst i kaffepauserne og det er denne energi, der strækkes over 2 dage i Open Space. Hvis deltagerne kommer frivilligt og har "aktier" i problemstillingen, giver det altid forbløffende effektive resultater og ender med gennemførlige handlingsplaner.\nI konceptet er der indbygget en række energi-boostere, der sikrer et stadigt højt aktivitetsniveau under hele forløbet. Der kræves ingen forberedelse af deltagerne, uanset på hvilket niveau de befinder sig i organisationen. Alle møder hinanden på lige fod.\nEVENTOR og KonferenceKompagniet forklarer gerne nærmere om fordelene ved Open Space Technology.\n>> Læs testimonial her


Tilmelding til reeksamen vinter 17/18\nAarhus BSS har netop fået forlænget EQUIS-akkrediteringen for yderligere tre år, og for første gang er hele fakultetet nu omfattet af akkrediteringen. ”EQUIS-akkrediteringen af hele Aarhus BSS er et kvalitetsstempel, som gives til få business schools\nSe resultatet af dette års universitetsvalg, hvor alle studerende på AU kunne stemme nye studenterrepræsentanter ind i AU's bestyrelse, akademiske råd og studienævn, mens ph.d.-studerende også kunne stemme til AU's ph.d.-udvalg. Herudover kunne VIP’e\nFra d. 1. november får du adgang til en ny personaliseret portal. Portalen mitstudie.au.dk samler alle studierelevante informationer fra eksisterende systemer og giver dig én samlet indgang til undervisning, studieinformationer og selvbetjening, og d\nDen 13.-16. november 2017 skal studerende og videnskabelige medarbejdere på AU vælge repræsentanter til universitetets mange råd, nævn og udvalg. Hvis du har en studenterpolitiker i maven er det nu, du skal være klar – og ellers kan du få indflydelse\nViser resultater 91 til 100 ud af 376


Ugeavisen.dk - Forside - Lokal - Kolding - Mød en landmand\nDu er her: Forside - Kolding - Mød en landmand\nAsger Christensen og familie i Jordrup. PR foto\nJordrup: Søndag 17. september åbner 64 danske landmænd stalddørene til Åbent Landbrug. Et af stederne er hos Asger og Inge Christensen, der bor på Nørupgaard i Jordrup\nAsger og Inge, der bor på Nørupgaard i Jordrup, inviterer inden for til Åbent Landbrug i Kolding-området. Her kan man møde køer og klappe en kalv, holde en kylling og se de store maskiner. Man kan også overvære malkningen eller de mange andre aktiviteter for børn og voksne. Adressen er: Nørupgaard, Fynslundvej 59 i Jordrup.


Målgruppe: Uddannelsen retter sig mod faglærte og ufaglærte personer, der arbejder i eller ønsker at arbejde i klargøringsbranchen og som har behov for viden og færdigheder ift. mere avanceret klargøring af specielle materialer på køretøjer og både.\nBeskrivelse: Deltageren opnår viden om avanceret klargøring. Deltageren kan foretage rengøring og rensning af specielle materialer på interiør såsom læder, alcantara og specielle tekstiler på loft og interiør. Deltageren kan udføre afrensning af forskellige urenheder på udvendige dele af plast, vinyl og lak med specielle metoder og avanceret værktøj, samt pålægning af ny overfladebeskyttelse. Deltageren kan arbejde i overensstemmelse med de sikkerheds- og miljømæssige krav, der stilles i forbindelse med arbejdet på det pågældende område.\nFagnummer: 47595 Avanceret klargøring af køretøjer og både Varighed 2 dage AMU-pris: DKK 256,00 Uden for målgruppe: DKK 1.538,70\nMålgruppe: Uddannelsen retter sig mod faglærte og ufaglærte personer, der arbejder med eller ønsker at arbejde med klargøring af køretøjer og både.\nBeskrivelse: Deltageren kan vurdere køretøjets tilstand og udføre grundlæggende klargøring både indvendigt og udvendigt. Deltageren kan tilrettelægge arbejdsgangen og udvælge bedst egnede metoder, herunder udvælge bedst egnede kemikalier og værktøj i forhold til arbejdsopgave og personlig sikkerhed, sundhed og miljø.\nFagnummer: 47594 Klargøring af køretøjer og både trin for trin Varighed 3 dage AMU-pris: DKK 384,00 Uden for målgruppe: DKK 2.193,05\nMålgruppe: Uddannelsesmålet retter sig primært mod personer, der arbejder med klargøring, service og vedligehold på person- lastvogne, landbrugsmateriel samt både.\nBeskrivelse: Deltageren kan udføre mindre kosmetiske reparationer, herunder polering og fjernelse af nedfald og vaskeridser i lak, samt udføre klargøring af et køretøj. Deltageren kan tilrettelægge og foretage et rationelt kosmetisk klargøringsforløb på et køretøj. Deltageren får kendskab til reparation af interiørskader, lakskader, stenslag i frontruder samt mindre buler. Deltageren kan i forhold til arbejdsopgavernes karakter, udvælge og anvende egnede og hensigtsmæssige produkter til indvendig og udvendig klargøring samt vurdere og udvælge produkter, som medfører mindst mulig belastning for sundhed og miljø.\nFagnummer: 40637 Klargøring og kosmetisk reparation Varighed 5 dage AMU-pris: DKK 640,00 Uden for målgruppe: DKK 3.501,75\nMålgruppe: Uddannelsen retter sig mod faglærte og ufaglærte personer, der arbejder med eller ønsker at arbejde med reparation af mindre lakskader på køretøjer og både.\nBeskrivelse: Deltageren kan udføre reparation af mindre lakskader såsom stenslag og skrammer med lakstift el.lign. Deltageren kan udvælge bedst egnede materialer og værktøj til at slibe og efterpolere lakken. Deltageren kan arbejde i overensstemmelse med de sikkerheds- og miljømæssige krav, der stilles i forbindelse med arbejdet på det pågældende område.\nFagnummer: 47596 Udbedring af mindre skader med lakstift på autolak Varighed 2 dage AMU-pris: DKK 256,00 Uden for målgruppe: DKK 1.538,70


En praktisk introduktion til testdrevet udvikling\nTestdrevet udvikling er hård! Dette er den utallige sandhed om det.\nI disse dage læser du masser af artikler om alle fordelene ved at lave Test Driven Development (TDD). Og du hører sandsynligvis mange samtaler på teknologikonferencer, der fortæller dig, at "Gør testene!", Og hvor sejt det er at gøre dem.\nOg ved du hvad? Desværre har de ret (ikke nødvendigvis om den “seje” del, men om den nyttige del). Test er et MUST ! De typiske fordele, vi nævner, når det kommer til at tale om TDD, er virkelige:\nDu skriver bedre software\nDu har beskyttelse mod at bryde verden, når nye funktioner introduceres\nDin software er selvdokumenteret\nDu undgår over-engineering\nSelvom jeg altid har været enig i disse fordele, var der en tid, hvor jeg troede, at jeg ikke havde brug for TDD for at skrive god og vedligeholdelig software. Selvfølgelig ved jeg nu, at jeg tog fejl, men hvorfor havde jeg denne idé på trods af proffernes skinnende magi? Årsagen er kun én: og lad mig bede Rihanna om at sige det for mig ...\nDet koster meget! Sandsynligvis tænker nogen ” men det koster endnu mere, hvis du ikke laver testene ” - og det er også rigtigt. Men disse to omkostninger kommer på forskellige tidspunkter:\ndu gør TDD ➡ du har en pris nu .\nDu gør ikke TDD ➡ du vil have en pris i fremtiden .\nSå hvordan kommer vi ud af denne blindgyde?\nDen mest effektive måde at få noget gjort på er at gøre det så naturligt som muligt. Menneskets natur er at være doven (her er softwareudviklere de bedst performende) og grådige, så du skal finde din måde at reducere omkostningerne på nu .Det er let at sige, men så svært at gøre!\nHer vil jeg dele min erfaring og hvad der har fungeret for mig med at vende fordel / omkostningsforholdet til min fordel.\nMen inden jeg gør det, lad os analysere nogle typiske vanskeligheder ved at anvende TDD.\nKan du teste summen af to tal?\nGenerelt er teori ikke valgfri; du er nødt til at mestre det for at mestre praksis. At prøve at anvende på en gang al den teoretiske viden, du tidligere har erhvervet, kan dog have følgende effekt:\nDen typiske teoriundervisning om TDD starter med noget som dette:\nOg her er du som\nrød ➡ grøn ➡ refaktorcyklus\nenhed, accept, regression, integrationstest\nhån, stubbe, forfalskninger\nhvis du er heldig (eller måske uheldig?), vil nogen fortælle dig om kontraktprøvning\nog hvis du er meget heldig (eller måske meget uheldig?) vil du røre ved ældre codebase refactoring\nDet bliver svært, men du er en erfaren udvikler, og alle disse koncepter er ikke så svære at håndtere for dig. Derefter slutter klassen; du går hjem, og i løbet af de næste dage laver du flittigt nogle kodekatas for at løse de begreber, du lige har lært. Så langt så godt.\nDernæst kommer et virkeligt verdensprojekt med reelle deadlines og reelle timingomkostninger - men du er motiveret til at anvende din skinnende nye TDD. Du begynder at tænke på arkitekturen af din software og begynder at skrive tests til første klasse og selve klassen - lad os kalde det Class1 .\nNu tænker du på den første bruger af Class1, lad os kalde det UsageOfAClass, og igen tester og skriver du det. Class1 er en samarbejdspartner af UsageOfAClass, så vil du spotte det? Ok, lad os spotte det. Men hvad med ægte interaktioner mellem Class1 og UsageOfAClass? Måske skulle du teste dem alle også? Lad os gøre det.\nPå dette tidspunkt begynder du inden i dig at høre en lille stemme, der siger " Jeg ville udvikle mig meget hurtigere, hvis jeg ikke skulle skrive disse tests ... ". Du lytter ikke til denne onde stemme og fortsætter direkte til næste test.\nClass2 vil blive brugt af UsageOfAClass, og den fortsætter sig inde i en Db. Så skal vi teste Class2, dets interaktion med UsageOfAClass og vedholdenheden i Db? Men vent ... nævnte nogen, hvordan man skulle klare I / O-test under TDD-teoriklassen?\nTeorien bag TDD er ikke så vanskelig at forstå, men at anvende den på den virkelige verden kan være virkelig kompleks, hvis du ikke nærmer dig den rigtige måde.\nVi skal altid huske på, at teorien skal bøjes efter vores behov og ikke det modsatte.\nHovedmålet er at få arbejdet gjort. Så mit råd er, bare gør det !\nStart simpelt og gør bare din opgave indtil slutningen. Så når du sidder fast i en eller anden teoretisk sindsløjfe som:\ner dette en enhed eller en integrationstest?\nher skal jeg spotte det eller ej?\nåh lort, her skal jeg skrive en ny samarbejdspartner, så en helt ny serie af uendelige enhedstest bare for at skrive "hej, banan" ...\nbare glem teorien et stykke tid og tag et skridt fremad. Bare gør det som det kommer!\nNår du er færdig med din opgave, skal du se tilbage på dit arbejde. Når jeg ser tilbage på det afsluttede job, vil det være meget lettere at analysere, hvad der ville have været den rigtige ting at gøre.\nBare gør det. Forresten tror jeg, det også er den rigtige tilgang til TDD.\nHvad var der galt i, hvordan vi byggede Class1, Class2 og UsageOfAClass? Tilgangen.\nDette er en bottom-up-tilgang:\nfinde ud af en arkitektur\nbegynd at bygge det fra enhedskomponenter\nDenne tilgang er den bedste ven af over-engineering . Du bygger typisk systemet for at forhindre ændringer, som du tror vil komme i fremtiden uden at vide, om de rent faktisk vil. Derefter når nogle krav ændres, sker det typisk på en måde, der ikke passer til din struktur, uanset hvor god den er.\nFor mig har nøglen til drastisk reduktion af de øjeblikkelige omkostninger ved at skrive med TDD været at tage en top-down tilgang:\nbringe en brugerhistorie\nskriv en meget enkel test af en brugssag\nfå det til at køre\ngå tilbage til trin 2, indtil alle brugssager er færdige\nMens du gør denne proces, skal du ikke bekymre dig for meget om arkitektur, ren kode (husk i det mindste at bruge anstændige variablernavne) eller enhver form for komplikation, der ikke er nødvendig i øjeblikket. Bare gør hvad du ved, du har brug for nu , indtil slutningen.\nTest af historien angiver klart, hvad der er de nuværende og kendte krav.\nNår du er færdig, skal du kigge på din store kugle med spaghetti mudderkode, komme over skammen og se dybere på, hvad du har gjort:\ndet virker! Og test viser det.\nAlt systemet er der, og lige hvad der faktisk er nødvendigt for at få arbejdet gjort .\nNu har du et overblik over alle dele af dit system, så du kan reflektere med den viden om domænet, som du ikke kunne have haft, da du startede fra bunden. Og test vil sikre, at intet går i stykker, mens refactoring.\nDen bedste måde for mig at begynde at refakteere er at identificere ansvarsområder og adskille dem i private metoder. Dette trin hjælper med at identificere ansvarsområder og deres input og output.\nDerefter er klasser af samarbejdspartnere næsten der, og du skal bare flytte dem til forskellige filer.\nNår du fortsætter, skal du først skrive test til de klasser, der kommer ud af processen og gentage, indtil du er tilfreds med resultatet. Og husk, hvis du sidder fast et eller andet sted, skal du bare gøre det! Hvis du gør noget dårligt, vil du, når du er færdig, have flere oplysninger om, hvordan du kommer over fejlen, næste gang du møder den. At få arbejdet gjort er prioriteret efter bedste evne.\nPå denne måde, hvis du analyserer dine fejl for at lære af dem, vil du også forbedre dine evner.\nDen næste brugerhistorie\nFortsæt med at udvikle dit produkt ved at følge disse trin:\ntage en historie\nfå det til at fungere fuldstændigt i en "testkode" -cyklus.\nMens du tilføjer funktioner, vil du fortsætte med at ændre din software og måske endda dens struktur. Men når systemet vokser, vil omkostningerne ved ændringer opretholde en lineær vækst takket være de to hovedfunktioner i TDD:\narkitektur opdagelse (der hjælper med at kontrollere kompleksiteten)\nbeskyttelse mod at bryde ændringer\nSystemet overkonstrueres ikke, da arkitektur kommer til at opstå, når historier bliver afsluttet. Du tænker ikke over, hvad der kan være fremtidige krav; hvis du ender med at have brug for det, vil omkostningerne ved at implementere det være lave.\nHvad kan få det til at gå galt?\nHistoriens størrelse. Hvad du bygger op til slutningen skal have den rigtige størrelse. Ikke for stor (ellers tager det for meget tid at få feedback) eller for lille (ellers har du ikke oversigten).\nHvad hvis historien er for stor? Opdel det i stykker, der kan bygges fra start til slut.\nI den næste artikel vil jeg give et praktisk eksempel på de begreber, jeg forklarede her. Vi implementerer trin for trin Bowling Game kata startende fra en accept test.\nDet er ikke et virkeligt verdensproblem, men det har tilstrækkelig kompleksitet til at se, hvordan TDD kan hjælpe med at håndtere det.\nDel din mening og forslag om denne artikel. Er du enig med mig, eller tror du, at alt dette er en masse affald? Lad mig vide, hvad du synes i kommentarer; det ville være meget rart at starte en samtale om TDD og dele vores oplevelser.\nJeg vil gerne takke Matteo Baglini for at hjælpe mig med at finde vej gennem en praktisk tilgang til softwareudvikling og TDD.\nForsidebillede med tilladelse til testsigma.


Motorvejen Holstebro N – Aulum – cykelsti langs Skivevej, ekspropriationsforretning den 3. maj 2016 – Kommissarius ved Statens Ekspropriationer i Jylland\nMotorvejen Holstebro N – Aulum – cykelsti langs Skivevej, ekspropriationsforretning den 3. maj 2016\nMed henblik på anlæg af en cykelsti langs Skivevej i Holstebro vil der efter reglerne i statsekspropriationsloven (lovbekendtgørelse nr. 1161 af 20. november 2008) blive afholdt en ekspropriationsforretning\nForretningen begynder kl. 11.15 ud for ejendommen Rasmus Færchs Vej 20, 7500 Holstebro og omfatter de ejendomme, der er opført på arealfortegnelse nr. 18 under løbenumrene 126, 189, 190, 191, 192, 193 og 199.\nForretningen fortsætter kl. 13.30 på ejendommen Skivevej 147, 7500 Holstebro og omfatter de ejendomme, der er opført på arealfortegnelse nr. 18 under løbenumrene 194, 196 og 198.\nForretningen fortsætter kl. 15.00 på ejendommen Skivevej 145, 7500 Holstebro og omfatter de ejendomme, der er opført på arealfortegnelse nr. 18 under løbenumrene 195 og 197.\nForretningen fortsætter kl. 16.00 på ejendommen Skivevej 141, 7500 Holstebro og omfatter den ejendom, der er opført på arealfortegnelse nr. 18 under løbenummer 127.\nVed mødet vil ekspropriationens omfang blive påvist, og spørgsmål om erstatning vil blive færdigbehandlet.\nOvennævnte fortegnelse over de rekvirerede arealer m.v. er tilsendt de berørte ejere og brugere. Fortegnelsen og ekspropriationsplanen vil fra og med den 5. april 2016 være fremlagt til gennemsyn hos Borgerservice i Holstebro Kommune.


Noter på papir – som i gamle dage - shoppinghome.dk\nLykke Holzmann Søby | april 19, 2021 | notesbøger\nDet er ikke alle noter, der skal skrives på din computer, telefon eller andet elektronisk udstyr. Nogle tanker fortjener at blive skrevet ned på gammeldags manér. Det er der flere gode grunde til, og de er værd at have med.\nFor det første er din håndskrift din helt egen, og ganske unik. Har du for nyligt prøvet at skrive noget på et stykke papir eller i en notesbog, for så at opdage at du skriver som om du har brækket armen, netop fordi du ikke har gjort det så længe? Derfor er det værd at blive ved med at øve sig, så du ikke glemmer at skrive. Samtidig er det en rigtig god øvelse der hjælper med at træne hjernen på forskellige måder. Det er bare meget mere personligt at få et brev end en e-mail.\nNotater skrevet i en notesbog med pen og papir i stedet for en computer hjælper dig til bedre at fordøje og huske de oplysninger, du har hørt. Da det er helt umuligt at skrive en hel forelæsning ned, skal du straks omformulere informationen til dine egne ord og kun få de allermest vigtige dele med. Når du tager notater på en computer, er det langt nemmere at skrive det, du lige har hørt ord for ord, og så snyder du faktisk dig selv. Efter en masse forskning om dette emne synes budskabet tydeligt for studerende og andre mennesker, der ønsker at huske forelæsninger osv.: Skriv dine i en notesbog med pen og papir.\nUndgå at blive distraheret online\nEn anden fordel, som synes tydelig, er manglen på online distraktioner, når du ikke bruger en digital enhed. Der kan være fuldstændig stilhed omkring dig. Det eneste du har brug for, er dine egne tanker, et par notesbæger, samt pen og papir. Du kan også se dette som en øvelse for ægte introspektion. Intet behov for input fra omverdenen. Det er næsten lige så godt som meditation.


Jordemoder med speciale i præeklampsi | Jordemoderforeningen\nJordemoder med speciale i præeklampsi\nPræeklampsi, Årgang 2021, nr. 5 Af Anne-Marie Kjeldset\nKvinder, der i tidligere graviditet har haft præeklampsi, får tilbud om tætte kontroller og en individuel handlingsplan. Risikoen for en gentagelse skal gøres så lille som muligt.\nMia Hebbelstrup Nielsen står sammen med en jordemoderkollega for E-graviditet, som er det forløb, der tilbydes gravide med tidligere svær præeklampsi og HELLP, og hvor de gravide følges med telemedicinsk udstyr.\nDet bliver fejret i Mia Hebbelstrup Nielsens konsultation på Herlev Hospital, når en gravid passerer det tidspunkt, hvor hun fødte i sidste graviditet.\nMia er jordemoder i en konsultation, hvor gravide, der tidligere har haft præeklampsi, HELLP eller andre hypertensive lidelser, får tilbud om at blive fulgt. En stor del af de gravide i konsultationen er tidligere blevet forløst uger måske måneder før termin, og det er deres største ønske denne gang at manøvrere uden om sygdom og frem mod at kunne føde et barn til tiden.\n- Jo, vi fejrer det, når en gravid er kommet længere i graviditeten, end hun gjorde sidste gang. Jeg har endda haft en gravid, der glædede sig over bækkengener i uge 36, fordi hun var så glad over at være nået så langt, fortæller Mia, der blev uddannet fra skolen i Aalborg i 2018, og siden har været ansat på Herlev Hospital. Baggrunden for at Mia blev tilknyttet specialkonsultationen for gravide med tidligere hypertensive lidelser mv. var, at hun udviste flair for teknik og dermed hurtigt lærte at bruge det telemedicinske udstyr, som kvinderne i konsultationen får tilbud om til måling og kontrol af blodtryk, midtstråleurin og vægt.\n- Mange af de gravide, der kommer i min konsultation, er raske og jeg følger dem for at opspore, hvis de igen viser tegn på, at de er ved at udvikle præeklampsi. Og til det har vi en måleplan, som vi bruger det telemedicinske udstyr sammen med, forklarer Mia.\nHar en kvinde en gang haft præeklampsi er der risiko for en gentagelse, selvom medicinsk behandling kan forebygge.\nMia har gennem de tre år haft mange kvinder med tidligere præeklampsi igennem konsultationen og hun har set sygdommens mange sider og udtryk. Hun følte sig godt fagligt klædt på fra studiet, men præeklampsi har så mange sider og facetter, at den praktiske erfaring og den viden, som hun får fra kolleger, har givet hende meget.\n- Præeklampsi har mange ansigter og hver kvinde og hver kvindes historie er forskellig. Nogen har brug for tæt kontakt andre vil gerne selv holde øje. Men langt de fleste har en øget bekymring for at udvikle sygdommen, de er naturligt bange og meget opmærksomme på kroppens symptomer, fortæller Mia.\nAlle de gravide får en individuel plan for kontakten med hospitalet under graviditeten og for fødslen. Udgangspunktet er, at der er en time til første konsultation og derefter en halv time til de efterfølgende. De gravide kan booke sig ind på ekstra konsultationstider eller til en telefonisk konsultation, som Mia har samme dag, som hun har konsultation med frem\nTillid og tryghed til kroppen\nVed den første konsultation hos jordemoderen er en del af dagsordenen at tale om kvindens tidligere forløb.\n- Vi taler om de symptomer hun havde, men også om, hvordan hun oplevede at blive imødekommet. De har også plads til at fortælle om deres følelser både nu og tidligere. Det er så vigtigt ikke at negligere det, de har oplevet eller oplever nu. Vi taler om, at vi sammen er opmærksomme på deres ve og vel og jeg forsøger at give dem redskaber til at opleve ejerskab til opmærksomheden på deres krop og dens reaktioner. Det gør vi blandt andet gennem brug af telemedicin, fortæller Mia. Målet er at give kvinderne tillid til og tryghed ved en krop, som de måske tidligere har oplevet svigtede dem, da de blev syge under sidste graviditet.\nI sommervarmen har Mia haft kontakt med flere bekymrede gravide, der har fået ødemer, der kan være opstået på grund af varmen. Men som også kan være et tegn på begyndende præeklampsi.\n- Jeg går først obstetrisk til det. Hvordan er blodtrykket og hvad viser urinen. Hvis alt ser fint ud, så taler jeg med kvinden om, at ødemer er en almindelig kropslig reaktion i en hedebølge. Men det kan skabe bekymring, fordi flere kvinder oplevede at få ødemer i forbindelse med sygdommen i sidste graviditet, siger Mia.\nDet kan godt være, at hun kom lidt bagvendt ind på specialkonsultationen for præeklampsi, men i dag er omsorgen for de kvinder, der har eller har haft sygdommen, en vigtig del af Mias jordemoderidentitet.\n- Det er mit hjertebarn i mit jordemoderliv at være med til at give mening og tryghed til en krop, som kvinderne tidligere har mistet tilliden til. Og det tætte samarbejde med andre jordemødre, læger og scannere er det team, som er så vigtigt i mit arbejdsliv, siger hun.\nTilbud ved tidligere præeklampsi\nPå Herlev Hospital bliver gravide med tidligere svær præeklampsi eller HELLP kontaktet telefonisk af en obstetriker tidligt i graviditet med henblik på opstart af profylakse med Magnyl. Derefter ses de til scanning af flow i GA 23 sammen med en samtale med obstetriker. Herefter er der tilbud om scanning og lægesamtale hver 3.-4. uge resten af graviditeten.\nDer er desuden tilbud om at blive fulgt i den specialiserede jordemoderkonsultation med brug af telemedicin som beskrevet i artiklen. Her følger kvinderne samme skema som i andre jordemoderkonsultationer.


Dorte Toft: GoogleGate - beskidt kamp om køn og politisk korrekthed - Computerworld\nDen 28-årige, James Damore, har i medier båret en hvid T-shirt med påskriften Goolag, præcist trykt i Google-typografi og farver.\nFor en 28-årig amerikansk mand svarer det, at være af ”conservative” observans hos it-giganten Google til at være homoseksuel i 1950’erne.\nDet er årtiet, hvor den homoseksuelle matematiker Allan Turing, der knækkede tyskernes koder under Anden Verdenskrig, begik selvmord.\nRetsvæsenet havde året før givet ham valget mellem fængsel eller kemisk kastraktion, og han var frataget sine statsopgaver med fokus på kryptografi.\n1950’erne var også årtiet, hvor homoseksuelle i USA blev sat i fængsel, fyret og udskammet, hvis de da ikke blev forsøgt ”omvendt” via særprægede metoder.\nDen 28-årige James Damore har i medier båret en hvid t-shirt med påskriften Goolag, præcist trykt i Google-typografi og farver.\nGulag var Sovjetstyrets frygtede arbejdslejre, hvor 14 millioner mennesker blev indespærret, heriblandt systemkritikere som Alexandr Solzhenitsyn, og hvor mange arbejdede sig til døde.\nHvem hvisker ham disse helt groteske sammenligninger i øret. Eller er det den unge mand selv, der mangler proportionssans?\nBerømt grundet fyring\nJames Damores Twitter-profil hedder @Fired4Truth.\nHan er blevet berømt, fordi han blev fyret fra sin post som softwareingeniør i Google, hvor han havde været ansat siden 2013.\nFyringen fulgte en 10 siders lang tekst med kritik af Googles diversitetsprogram og koncernens ”ideologiske ekkorum” – en tekst, der lækkede til omverdenen (Originalen kan ses i artikel hos Motherboard. Han har senere udsendt let ændrede versioner.)\nDamores egen baggrund finder vi i faget 'systematic biology,' hvor det gælder matematiske modeller og computermodeller af biologiske komponenter. Så vidt vides er mennesker/køn ikke, hvad han har arbejdet med.\nManden mere end antyder Google er videnskabsbenægter, hvad angår kvinder og minoriteter, fordi virksomheden er venstreorienteret – ”left leaning”.\nManden mere end antyder, at Google er videnskabsbenægter, når det gælder kvinder og minoriteter, fordi virksomheden er venstreorienteret – ”left leaning.”\nDerfor er diversitetsprogrammet, der skal få flere kvinder, sorte og andre minoriteter i udviklingsskaren og i ledelsen, forfejlet.\nMen Google vil ikke høre, og arbejdsmiljøet for dem, der er uenige i prioriteringerne, er forfærdeligt, mener han.\nJames Damores argumentation rider på ryggen af en vis forskning om køn og biologi generelt set med henvisning til blandt andet Wikipedia.\nOm kvinder fremhæver han for eksempel, at personlige træk, der betegnes som ”neurotism” (bekymring, for stor følsomhed, tendens til angst, stress m.v.) og agreeableness (venlighed, tillidsfuldhed, hjælpsomhed) gør dem mindre egnede til ledelse og systemudvikling end mænd.\nIfølge ham ligger mænds styrke i personlige træk som åbenhed over for nye erfaringer, lige som han nævner konkurrencelyst og ”self sufficiency” – selvtillid, selvtilstrækkelighed.\nDen unge mand lægger desuden stor vægt på, at mænds biologi ifølge forskningen gør, at de interesserer sig for ”ting,” mens kvinder interesserer sig for ”mennesker.”\nIt-systemer ser i hans definition ud til at være isoleret til ”ting,” og ifølge ham skyldes kvinders fravalg af tech-branchen i høj grad biologien.\nJames Damore har dog givet udtryk for, at de kvindelige udviklere hos Google er ”outliers” – undtagelserne - og lige så velegnede til systemudvikling som mændene. Kvinderne udgør 20 procent af systemudviklerne.\nOverliggeren sænket i rekruttering\nHans frygt for, at Google vil rekruttere mindre egnede gør tilsyneladende, at han lægger vægten på kvinder som population – kvinders generelle træk.\nHan antyder (uden nogen form for dokumentation), at Google går efter en 50/50 kønsfordeling og betegner en sådan ligelig fordeling som ”bad for business."\nIfølge ham diskriminerer Google mænd - også via diversitetsprogrammerne.\nHan har nævnt, at nogle mænd hos Google også kan være ramt af det, han betegner som kvindelige personlighedstræk, så de behøver også at lære at tackle dem.\nEndelig slår han i sit notat, men endnu mere i de efterfølgende interviews, på, at de konservativt indstillede systemudviklere hos Google lider under det ”ideologiske ekkorum."\nDe tør ikke ”træde ud af skabet,” fordi de ved, at de vil blive diskrimineret. De frygter for deres karriere.\nDamore blev fyret med begrundelsen, at han skadede arbejdsmiljøet hos Google med sine kønsstereotyper.\nMen han mener selv, at begrundelsen bare er ”PR”. Spin. Google har bare givet efter for et eksternt pres af hensyn til sit image.\nManden hyldes i højreorienterede kredse inklusive deres medier som en helt – som manden, der vover at fortælle sandheden om kvinder, og hvorfor øget diversitet er et blindspor.\nHan er en helt, der satte sandheden så højt, at det kostede ham en fyring. Alt-right bevægelsen har tilmed bebudet en demonstration mod Google.\nStor harme i Danmark\nHerhjemme møder han og hans synspunkter stor opbakning i de medierne, der har kigget nærmere på sagen, og overskrifter taler et sigende sprog.\nI Berlingske lyder den således: ”Danske forskere bakker fyret ansat op. Googles kønssyn bygger på ideologisk forskning”.\nHerhjemme møder han og hans synspunkter stor opbakning i de medierne, der har kigget nærmere på sagen\nSamme holdning går igen i manchetten (under-overskriften), i indledningen og i de første interviews, der er med idrætshistorikeren, professor Hans Bonde samt Henrik Høgh-Olesen, der er professor i evolutionær psykologi.\nBegge fremhæver biologiens betydning og antyder at kønsforskere, der siger noget andet, bare ikke kan håndtere bundetheden af biologi.\nDe vil se mennesket som helt ”fri”.\nInformations artikel bærer overskriften: ”Kvinders biologi passer dårligt til jobbet som softwareingeniør. Eller hvad?”.\nManchet og det indledende interview gik i retning af, at kvinders biologi er et problem i relation til it-udvikling, mens Mads Nielsen, leder af Datalogisk Institut ved Københavns Universitet, drager fakta frem, der sætter spørgsmålstegn ved biologi som hovedforklaring.\nI Weekendavisen (OBS. midlertidig link) lyder overskrift på artiklen om fyringen ”Vi binder os på mund og ånd”, sandsynligvis inspireret af P.H.s revyvise fra 1940 ”Man binder os på mund og hånd”, hvor budskabet mellem linjerne gælder tyskernes undertrykkelse af danskerne.\nLone Frank blåstempler\nArtiklen er skrevet af videnskabsjournalisten, ph.d. i neurobiologi, Lone Frank, og hun blåstempler Damores brug af videnskab.\nIfølge Lone Frank skyldes kritik af hans skrift bare ”en simpel, men udbredt ideologisk bias”.\nDer synes altså i danske medier, som i dansk højrefløjspolitik, at være en stor accept af biologi som forklaringsmodel.\nOg de er ikke ene om det.\nI Canada ses for eksempel en videnskabsjournalist med samme baggrund som Lone Frank, der er enig.\nAt Fox News og Breitbart News også er det, er en selvfølge, men også i New York Times ses accept.\nDet er fra den tilknyttede, konservative opinionsskribent, David Brooks, der tilmed anbefaler Googles administrerende direktør Sundar Pichai at opsige sit job grundet fyringen.\nJovist, der er masser af kritikere af Googles fyring og diversitetsønske også i USA.\nI andre kredse i USA – ikke mindst medier, der ikke er blanke på viden om køn og tech som de brede danske medier er - kritiseres James Damore derimod for at omgås de videnskabelige beviser lemfældigt og for at trække dem længere, end de kan holde og for cherry picking. Han vælger tendentiøst.\nLæs for eksempel Economist, der bringer brevet, som Google-stifteren Larry Page ifølge mediet burde have skrevet til James Damore.\nLæs Wired, hvor der ses nærmere på holdbarheden af Damores videnskabelige beviser og udvalget af dem. Læs The Verges gennemgang, Vox’s eller Recode’s.\n”We have studied gender and STEM for 25 years. The Science doesn’t support the Google Memo.”\nRecode, der blev stiftet af to journalister med Wall Street Journal på CV’et, var vist tidligst ude med sin gennemgang, og overskriften var: ”We have studied gender and STEM for 25 years. The Science doesn’t support the Google Memo.” (STEM lig Science, Technology, Engineering, Mathematics).\nDen i mine lægmandsøjne mest solide (og lange) gennemgang kommer fra en ph.d.-studerende ved University of Texas, Erin Giglio, der har en bachelor i psykologi og genetik, og nu har fokus på evolutionær biologi og adfærd.\nGiglio har været helt tilbage til de videnskabelig publikationer, og det falder sjældent ud til Damores fordel.\nForsker: Damore overdriver\nJeg vil ikke her repetere alt, hvad de kritiske skribenter skriver, for det bør læses i rette sammenhæng, men dog et pluk fra Wired, der kontaktede psykologen David Schmitt.\nHan er en af forskerne bag James Damores ”beviser” i form af kønnede personlighedstræk.\n”The first-order criticism here is easy: Damore oversells the difference cited in the paper. As Schmitt tells WIRED via email, “These sex differences in neuroticism are not very large, with biological sex perhaps accounting for only 10 percent of the variance.” The other 90 percent, in other words, are the result of individual variation, environment, and upbringing. Citat slut.\nDamore ”oversælger” altså hans forskning.\nBiologien tæller måske kun for 10 procent af ”neurotism” – det personligheds træk, der ifølge Damore gør det svært for kvinder at klare et ”high stress”-job som systemudvikler.\nEx-Googler: Damore fatter for lidt\nEn tidligere Google-systemingeniør, Yonatan Zunder, der sprang til en start up-virksomhed, blev citeret bredt for følgende om Damores notat:\nVedrørende punkt 2 – at Damore ikke forstår engineering - uddyber Zunder ved at fortælle, at grundlæggende set handler systemudvikling om samarbejde. Han skriver:\n”Essentially, engineering is all about cooperation, collaboration, and empathy for both your colleagues and your customers. If someone told you that engineering was a field where you could get away with not dealing with people or feelings, then I’m very sorry to tell you that you have been lied to. Solitary work is something that only happens at the most junior levels, and even then it’s only possible because someone senior to you — most likely your manager — has been putting in long hours to build up the social structures in your group that let you focus on code.\nAll of these traits which the manifesto described as “female” are the core traits which make someone successful at engineering. Anyone can learn how to write code; hell, by the time someone reaches L7 or so, it’s expected that they have an essentially complete mastery of technique.”\nAlt for lidt hensyn til andre\nBortset fra hans påstand om, at enhver kan lære at kode, udtrykker han i høj grad min egen holdning til systemudvikling (om end der kan gøre sig andet gældende, når det gælder visse hard core algoritmer).\nDet handler om samarbejde, om at kunne lytte både til kolleger og kunder.\nDer er alt for meget, der er udviklet indefra-og-ud, og det gælder både dem, der stiller kravene, og dem, der udvikler.\nAlt for meget udvikles uden nok tanker for, at det også gerne skulle være en gevinst for mennesket, der skal anvende systemet.\nDer udvikles også ”løsninger, der søger problem” – noget, der syntes vældig smart i udviklerens eget hoved, men som ikke er det, i hvert fald ikke for ret mange andre.\nLigesom der udvikles løsninger, der vitterligt er behov for, men som viser sig for komplicerede i brug til at slå bredt an.\nGoogles eget produkt, Google + er et af dem.\nYpperlig softwareingeniørkunst, beregnet for alle, men det er endt med at være for google’rne selv og få andre.\nEn større diversitet i kredsen, der udvikler, og der bestemmer, hvad der skal udvikles, vil oftest være en fordel. Også mod at ”smitte” for eksempel kunstig intelligens med sine køns- og racebias, og det er set i søgemaskiner, oversættelser, software-bots og andre steder.\nKønsdebatten vedrørende tech er desværre blevet betændt, men jeg var selv programmør i en anden tidsalder.\nDet var på fuldtid fra 1966 til 1973, hvor jeg påbegyndte journaliststudiet, delvist finansieret af fortsat it-arbejde.\nJeg erindrer ikke blandt udviklerne noget clash mellem køn.\nVi var en bredt sammensat skare, alle uden formelle uddannelser på området, andet end de kurser, man fik hos it-leverandørerne selv.\nDer fandtes ikke andre ”EDB-kurser” i starten. Datalogien kom først til på universitetsniveau i 1970.\nJeg erindrer mælkemanden, der udviklede sig til en solid programmør.\nJeg erindrer en anden mand, der blev en gudsbenådet troubleshooter og troldmand ud i at få kodet, så programmet fyldte minimalt og kørte lynhurtigt.\nJeg erindrer desuden to superskarpe kvinder, en på min arbejdsplads og en hos en kunde – der begge var en fryd af arbejde sammen med.\nMåske var det grundet pionerånden, at de mandlige udviklere på min arbejdsplads ikke så skævt til os kvinder.\nMåske var det, fordi kvaliteten af kode den gang var enklere at gennemskue.\nMåske var det, fordi tidsånden var en helt anden end i dag, hvor grove angreb på både kvinder og minoriteter er blevet stuerene, og hvor biologi sparkes i hovedet på både kvinder og indvandrere.\nSelvfølgelig oplevede jeg sexisme, men det var i omverdenen.\nEn chef hos en kunde i Lyngby, som jeg var udstationeret hos for at udvikle deres bogholderisystem, forsøgte for eksempel jævnligt at komme i bukserne på mig, når de øvrige ansatte var gået.\nHans hævn, fordi det trods hans ihærdige indsat ikke lykkedes, var – efter jeg havde afleveret systemet færdigtestet til tiden – at klage til min arbejdsplads.\nHan klagede over mine mødetider, da de havde været ”demoraliserende for firmaets ansatte”.\nManden havde selv nikket ja til tiderne, da det var min betingelse for at acceptere en alt for kort tid til udviklingsarbejdet.\nDer var også kunder, der – når jeg havde et mandligt ”føl” med ud på en opgave - opfattede ham som bossen, men alt det løste sig altid hurtigt, og sådanne foreteelser kendes også uden for techbranchen.\nSå ja, for mig var det en lykkelig tid i ”nørdland”, og den medvirkede til, at jeg har brugt mange år til at få andre kvinder interesseret. Men i dag?\nGrumt mønster – bør jeg undskylde?\nNår jeg læser Google-kritikernes lange tekst oven på, at jeg i længere tid har læst artikler om en slem sexisme i techbranchens højborg, Silicon Valley, bekymres jeg.\nJeg har også set spor af tendensen herhjemme, ikke mindst i kommentarspor.\nJeg ved desuden, at der lige nu er en kvindelig it-ekspert, der undlader at skrive om Damore-sagen af frygt at få en vognfuld skidtspande i hovedet.\nDet er sket før, de få gange hun har skrevet om køn, og hun er ikke masochist.\nNår jeg læser Google-kritikernes lange tekst ovenpå, at jeg i længere tid har læst artikler om en slem sexisme i techbranchens højborg, Silicon Valley, bekymres jeg.\nGalgenhumoristisk får jeg trang til at fyre en masse undskyldninger afsted: Undskyld, kvinde. Undskyld mit mangeårige pres for at få dig til at interessere dig mere for it-udvikling og ingeniørarbejde.\nUndskyld, at jeg ikke respekterede din uvillighed til at arbejde med andet end mennesker og kultur. Undskyld, at jeg ikke tænkte nok i din biologi, din uegnethed.\nUndskyld også it-selskaber og it-afdelinger.\nTænk, at jeg ville prakke jer mennesker på, som er for følsomme og så gerne vil accepteres, at de er alt for venlige. I er bedre rustet med mænd, der strutter af selvtillid.\nOg undskyld til Gyldendal.\nJeg burde aldrig have presset jer til i 2009 at udgive bogen, der skulle lede flere kvinder i retning af datalogi og ingeniørfag. Undskyld for bogen ”Lykkelig i nørdland.\nHvem bygger fremtiden? En tankevækker til fædre, mødre og andre, som påvirker pigernes studievalg”.\nUndskyld oveni, at den ikke var fyldt til randen med biologi, men fortrinsvis den forkerte forskning om årsager til fravalg, og ikke mindst de ubevidste fordomme hos forældre, pigerne selv, uddannelsessystemet og medierne.\nSelvopfyldende bias i relation til, hvad piger kan og tør, hævdede bogen.\nMen selvfølgelig undskylder jeg ikke en skid.\nJeg vil stadig til enhver tid mene, at flere dygtige kvinder på it-området er en gevinst for alle, inklusive de mandlige udviklere.\nMen. Jeg er kommet i tvivl om, hvorvidt det er moralsk rigtigt for mig at lokke flere kvinder til at gå i den retning, hvis arbejdsmiljøet går den gale vej.\nJeg har jo også i et medie set antydet, at netop tech-miljøet kan være mere giftigt, end hvad der ses i andre mandsdominerede brancher.\nDet er ellers en god retning af gå, også for en kvinde, for man kan sammen med andre gøre en enorm forskel.\nDet er heller ikke at kimse af, at man kan få den magt, der ligger i at være blandt de for få, der kan noget meget, meget eftertragtet.\nEj heller er det at kimse af at få en høj løn, der nu en gang gør livet lidt lettere, end hvis man er afhængig af et skaffedyrs indtægt, eller hvis man kratter på døren som nummer 450 i køen, når et forlag slår et vikariat op.\nOg skilsmisse rammer hver anden.\nPositive, dygtige stiftere\nJeg kender stiftere af succesrige yngre danske it-selskaber, der af hele hjertet ønsker større diversitet for at det skal gå selskabet endnu bedre.\nMen jeg hører også masser af, hvad jeg vil kalde skåltaler vedrørende værdien af diversitet.\nPæne ord, der passer til det Corporate Social Responsibility-image, man ønsker sig, men som ikke reflekteres i handling.\nSå der er ingen konsensus, og der er modstand. Lige som hos Google-kritikeren, James Damore.\nHan giver som nævnt udtryk for, at Googles interesse i øget diversitet har meget at gøre med at firmaet er venstreorienteret.\nSelskabet ignorerer videnskaben – er ”blind” hvad angår IQ og kønsforskelle, altså er på gal grund, hvad angår diversitetsstrategierne, i hvert fald hvad angår kvinder.\nProblemer, han ser i relation til diversiteten, hvad gælder sorte og andre minoriteter, går han slet ikke i detaljer med, om end nogle medier mener at se velfriserede stikpiller.\nMen ledelsen af Google er altså ikke begavet nok, hjernevasket af politisk korrekthed på venstrefløjen, inklusive aversion mod ”conservatives”.\nMange enige hos Google\nTeksten derom havde han oprindeligt lagt ud på det interne net, idet Google opfordrer til at de ansatte ytrer sig frit og deler synspunkter. Og ifølge Damore erklærede mange sig enige med ham.\nOver for Business Insider oplyser Damore tilmed, at et af hans formål var, at ”empower” kvinder, gøre dem stærkere, ved at fjerne stereotypen om kvinder som ofre.\nHan tilkendegav, at nogle Google-kvinder da også havde takket ham, og det er jeg sikker på er sandt. Kvinder er forskellige, og nogen observerer ingen benspænd.\nDamore mener ikke, at han blev fyret for at have skadet arbejdsmiljøet med sine kønsstereotyper, men blot fordi Google ville tækkes en venstreorienteret omverden.\nIfølge Damore gør diversitetsprogrammerne mere skade end gavn, og han var blevet forfærdet over, hvad han hørte på et tophemmeligt diversitetsmøde.\nDet viste sig ikke at være hemmeligt. Det forudsatte blot, at man tilmeldte sig forinden.\nHvad han blev forfærdet over, har han ikke dokumenteret, så der foreligger kun Googles officielle diversitetsmateriale på nettet. Noget, som ingen har taget anstød af, så vidt jeg kan se.\nIfølge Damore gør diversitetsprogrammerne mere skade end gavn, og han var blevet forfærdet over, hvad han hørte på et tophemmeligt diversitetsmøde. Det viste sig ikke at være hemmeligt. Det forudsatte blot, at man tilmeldte sig forinden.\nGoogle lægger ifølge ham vægten for bias – på ikke mindst de ubevidste fordomme. Google tror for meget på, at det er ”sociale konstruktioner”, der stiller sig i vejen for diversitet.\nJames Damore selv går fuldt ud ind for diversitet. ”I value diversity and inclusion”, indleder han med, og budskabet gentages mange gange af ham, og citeres af dem, der erklærer ham for at være offer, som bevis for, at han vitterligt går ind for diversitet.\nJeg elsker kvinder, men..\nMig får det til at tænke på alle de gange, jeg hører udsagn som ”Jeg elsker kvinder, men…”, og ”jeg har skam ikke noget mod muslimer, men…”\nDet ledsages altid af en grov kritik rettet mod hunkønsvæsener henholdsvis muslimer.\nLængden af hans tekst reflekterer for mig, at det kræver mange ord at forsyne halvtomme tønder med det lag af bladguld, der betager de enige, og blænder dem, som ikke er vant til at gennemskue retorikken i den mere trænede del af kvindenedgørelsen.\nLøj om ph.d.\nMen som nævnt synes holdningen herhjemme, at være mere positiv end i USA.\nSå positiv, at ingen af medierne har nævnt, at den 28-årige Damore på LinkedIn smykkede sig med falske fjer på uddannelsesfronten, en ph.d. Den har han ikke.\nDet var ellers en sikker vej til kritisk omtale herhjemme. Inger Støjberg, Stein Bagger og Asger Jensby f.eks. kan tale med om det. Museumsdirektør Anna Castberg blev fyret af samme årsag.\nIngen brede danske medier synes heller at have nævnt hans syrede sammenligning mellem Google og Gulag.\nArbejdspladsen er ellers berømt for høje lønninger, bonusser, luksuriøs sundhedsforsikring og ekstremt mange andre frynsegoder, inklusive at alle dagens måltider er gratis, fra morgenmad til aftensmad. Og intet forhindrer folk, der ikke kan lide lugten i bageriet, i at skride.\nBurde Google have haft højt nok til loftet til at beholde en dygtig mand, selv om han beskylder ledelsen for det ene og det andet?\nSkulle Google have beholdt en mand, som ikke ser mange positive træk hos kvinder i relation til systemudvikling og ledelse?\nEn mand som pryder sig med en ph.d. han ikke har, som det sidenhen har vist sig, vælger at se ligheder mellem Google og Gulag samt 1950’ernes forfølgelse af homoseksuelle?\nDer er dem, der siger ja. Det var forkert at fyre manden.\nIndividuel ytringsfrihed går foran alt, inklusive den mulige effekt af det sagte på arbejdsmiljøet. Der er også dem, der ser politisk forfølgelse i fyringen, for ”manden taler jo sandt”.\nJeg hører ikke blandt dem, men havde han været helt uundværlig, et geni, så måske ”ja” til at fyringen var forkert (jovist, jeg er dobbeltmoralsk).\nGoogle kunne have sat ham i sit eget lille aflukke, hvor han kunne arbejde på projekter, der ikke fordrede samarbejde - hvis sådanne findes.\nAt sammensætte et team blot efter politisk overbevisning – den holder ikke.\nAfskedigelser over langt mindre\nMen hobevis af folk er fyret for langt, langt mindre. Ikke mindst gummibetegnelsen ”samarbejdsvanskeligheder” har de fleste vel hørt om.\nDen har jeg selv prøvet, og det var i forbindelse med en strid om formålet med et usability lab, et center til test af brugervenlighed, som jeg med den administrerende direktørs støtte havde skaffet til huse hos KMD trods en vis modstand i direktionen.\nJeg ”vandt”, men prisen for at en vicedirektør ikke skulle miste ansigt, var min fyring. Men o.k.\nJeg er ikke den smidigste, da jeg ikke er overbevist om, at visdom nødvendigvis følger en fin titel.\nJeg har imidlertid også oplevet, hvorledes et arbejdsmiljø var tæt på at blive ødelagt, fordi der ikke i tide blev grebet ind mod en, der mente, at han var klogere end andre, ikke mindst kvinder.\nEn kvinde nåede at flygte fra arbejdspladsen, og jeg var selv på nippet, inden han blev fyret, efter han også på et tidspunkt var så dum at lange ud efter chefen.\nMen skaden var sket. Chefen havde ikke lyttet i tide. Vores tillid til chefens dømmekraft var ridset.\nArbejdsmiljøet hos Google\nPrøv at tænke på arbejdsmiljøet hos Google.\nDamore har fortalt, at mange andre hos Google er enige med ham i, at Google af diversitetshensyn vil sænke overliggeren, så firmaet ikke længere nødvendigvis ansætter de bedste.\nKvinden, der netop er ansat i Team A – hvilke tanker har de andre i teamet.\nVar hun vitterligt bedste ansøger, eller bare ansat grundet sit køn?\nDen sorte systemudvikler, der ansættes om to måneder i Team B? Og hvad med hende, der skulle samarbejde på et system med Damore eller interviewes af ham til en ledig stilling? Trygt?\nVedrørende biologi, er det på sin plads at huske, at i Indien er andelen af kvinder, der læser bachelor i computer science på over 40 procent, og noget lignende synes at gælde i Mexico.\nI Malaysia, Kina, Japan og Sydkorea er kvinder også godt repræsenteret.\nI midten af 1980’erne var over en tredjedel af dem, der læste datalogi i USA, kvinder, og herhjemme var der 25 procent kvinder, da landets første datalogiske institut blev oprettet i 1970 på Københavns Universitet.\nI det seneste tiår har tallet for kvindelige datalogistuderende herhjemme ligget på seks-ni procent, og p.t. ligger det i USA på 16 procent.\nDer er masser af ting, der gør sig gældende, og de kan læses via nogle af de medier, jeg allerede har givet links til.\nUddannelsesvalg i OECD\nDet handler om helvedes meget, inklusive et lands økonomi.\nDet fremgik af to sociologiprofessorers kig i 2015 på uddannelsesvalg i OECD.\nKonklusionen var: Jo rigere et land er, jo mere frit valg, der er på uddannelseshylderne, og jo mere der tales om selvrealisering, jo mere vælger kvinder kvindestereotypiske uddannelser, der ofte leder til relativt lav løn.\nDet tæller garanteret også, hvor stort sikkerhedsnet, der er spændt ud under folk i de pågældende lande, og det handler om historie. I Sverige er der for eksempel mere tradition for højteknologi end i Danmark - og dermed status og nysgerrighed.\nDanmark ligger desværre meget lavt, hvad angår kvinders interesse for datalogi og softwareudvikling – måske lavere end noget andet vestligt land.\nKommer der meget mere omtale af, at det egner kvinder sig bare ikke til, så skal det nok forblive sådan.\nI forvejen har danske medier sunget for flittigt med på sangen om, at piger er dummere end drenge, selv det ikke stemmer, jævnfør størstedelen af IQ-forskningen.\nFremtiden for Google og for den unge mand, James Damore?\nJeg er sikker på, at Google får kigget nærmere på sine diversitetskurser, så der for eksempel åbnes for mænd med personlighedstræk, der minder om kvinders.\nVedrørende den med, at ansatte er bange for at springe ud som ”conservative”… mon ikke de fleste har gjort det som følge af Damore-sagen? Ellers må Google hjælpe dem. Gøre dem trygge.\nDamore har jo eftertragtet ekspertise, men han kan få svært ved at få et lignende job hos de andre toneangivende tech-firmaer.\nPopulært er det sjældent med nogen, der offentligt nedgør en arbejdsgiver, nogen, der bruger groteske overdrivelser om arbejdspladsforhold, nogen som - i en tid, hvor diversitet står i høj kurs i tech-firmaer - argumenterer mod, hvad der gøres.\nMen mon ikke han allerede har fået en del gode jobtilbud fra arbejdspladser, der giver ham ret? Julian Assange har også allerede tilbudt ham et job.\nI et interview fortæller Damore dog, at udviklerkarrieren udskiftes med en karriere, der går på at fortælle folk mere om disse ting, og der er garanteret aftagere af både foredrag og klummer.\nLige for står dog en beslutning om, hvorvidt han skal deltage i demonstrationen arrangeret af alt-right rettet mod Google.\n”Jeg er ikke alt-right”, siger han til CNN. ”Jeg er centrist”.\nPS: Bogen ”Lykkelig i nørdland”, der rummer henvisninger til forskning ikke mindst i ubevidste bias, der spænder ben, kan downloades gratis hos Gyldendal. Send en mail til business@Gyldendal.dk. Jeg kan desuden anbefale bogen ”Bridging the Gender Gap”, udgivet på Oxford University Presse, medforfattet af Dr. Lynn Roseberry, tidligere CBS. Et helt kapitel er viet til et kritisk syn på forskningen i køn.\nEn opfordring fra redaktionen: Når debatten handler om køn kan tonen i kommentarfeltet hurtigt blive unødig barsk.\nVi opfordrer derfor til en debat i en ordentlig tone - og henviser i øvrigt til vores generelle debatregler. Overtrædelse vil medføre sletning og i yderste fald permanent udelukkelse. Vi har et af nettets bedste kommentarspor - lad os holde fast i det.


Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering - Fire nødvendige indsatsområder\nJobcenterets interne organisering, virksomhedskontakten, borgerkontakten og tværgående samarbejde er fire nødvendige indsatsområder, hvis jobcentret skal levere god virksomhedsservice.\nJobcentres virksomhedsservice skal sikre, at virksomheders behov for rekruttering, uddannelse, opkvalificering og hjælp til fastholdelse af sygdomsramte medarbejdere dækkes. Jobcentrene skal derfor kunne:\nHjælpe virksomhederne til at finde ledig, kvalificeret arbejdskraft\nSikre, at arbejdskraften har de kompetencer, der efterspørges, via uddannelse og opkvalificering\nHåndtere mangel- og paradoksproblemer\nUnderstøtte, at sygemeldte og ansatte i risiko for sygemelding fastholdes i job/på arbejdsmarkedet.\nHvordan sikres god virksomhedsservice i praksis?\nUdvikling af god virksomhedsservice kræver, at hele jobcentret er gearet til det, fordi virksomhedsservice går på tværs af jobcentrets organisation.\nDet kan anbefales, at arbejde med følgende fire indsatsområder: Virksomhedskontakten, borgerkontakten, jobcentrets interne organisering og tværgående samarbejde.\nNedenstående model illustrerer den sammenhæng, der er mellem de fire indsatsområder – hvis det ene område ikke bliver tilgodeset, kan den gode service ikke leveres.\nFor at kunne levere god service, er det nødvendigt at jobcenteret på tværs af organisationen udvikler en fælles forståelse og et fælles fodslag i forhold til virksomhedsservice.\nDet er for eksempel nødvendigt med modeller for effektiv videndeling mellem de opsøgende virksomhedskonsulenter og de medarbejdere, der har borgerkontakten, så de ledige får viden om, hvor jobmulighederne er og det gode match sikres. Det er også en forudsætning, at de medarbejdere i jobcentret der har borgerkontakt, gennemfører jobrettede samtaler og klæder borgerne på med gode CV’er. Når de lediges kompetencer ikke matcher virksomhedernes behov og der er behov for opkvalificeringsforløb kræver det et godt tværgående samarbejde.\nFokus på alle fire indsatsområder kan være med til at sikre god virksomhedsservice og gør jobcentret i stand til at levere den arbejdskraft, virksomhederne efterspørger.\nDe seks medvirkende jobcentre arbejder med udvikling af virksomhedsservice indenfor alle modellens fire områder.\nSe jobcentrenes udviklingsplaner, hvor udviklingsområderne er beskrevet mere detaljeret:


Anita Thomhave Simonsen: Er der meget selvbestemmelse i at realisere sig selv, når det er et ydre krav ?\nJeg har prøvet at se klippet som du linker til, men min pc er åbenbart ikke frigjort nok, idet den går i stå ca. 10 minutter inde i udsendelsen....2 gange endda. Måske jeg får set den til ende en anden gang.\nMen det er et sjovt emne, det der. Selv-realisering. omstillingsparat-hed, frigørelse o.s.v. Store og fornemme ord. Nu vil jeg ikke være for filosofisk o.s.v. men ofte bruger jeg - jeg vil endda sige dagligt - tid på at studere mine med-mennesker, kolleger o.s.v. eller bare sidde på en bænk og se på folk haste forbi. Det har jeg gjort så lang tilbage jeg kan huske og netop vores adfærdsmønstre i alle mulige sammenhænge synes jeg er spændende. Hvordan vi er overfor hinanden i forskellige situationer, hvordan vi snakker sammen, reaktioner, meninger, opvækst og opdragelse eller mangel på samme (det sidste), uddannelse i forhold til hinanden, begær, jalousi, stræben, ambitioner (egne og andres), maske- og rollespil på arbejdsplads, i vennekreds, i familie, arv, miljø o.s.v. Det her med at (prøve at) leve op til andres forventninger, også egne, o.s.v., o.s.v. Det er herligt og det er rodet.\nBedst som man tror man kender en type, så overraskes man alligevel over en reaktion. Herligt på en eller anden måde senere hen/bagefter.\nDet er ikke let at leve, siges det, men for pokker da; vi får kun en chance og så er det om at gøre det.\nJeg siger nogen gange til folk: Prøv at forestille dig dig selv som det absolut normaleste (perfekte, absolutte "0"-punkt or what-ever) menneske der findes og betragt så dine omgivelser = medmennesker og bemærk så hvor skide-skøre de alle sammen er........og bemærk så, at de, dine med-mennesker, gør det samme, så hvor er du/vi så ?\nEller: Det eneste menneske du skal leve med i (resten af) dit liv er dig selv. Alle andre er et til- eller fravalg. Derfor få det bedste ud af DIT liv.\nDet hele behøver sgu' ikke at være så kompliceret, vel ? Det er tilladt at tage sig pauser (til overvejelser ?) undervejs.\n21. december 2010 kl. 21.51\nTak for en god kommentar til mit fotoløse ( sjældent) indlæg...\ngodt at læse dine tanker og du har ret...det behøver ikke at være så kompliceret....men livet og hvordan det leves er nok noget der vækker refeksion og overvejelser hos mennesker sådan i al almindelighed...i hvertfald i perioder som du nævner....og det er netop en god ting efter min mening...at tænke over, hvordan man ønsker at leve sit liv og hvad der kan lade sig gøre...det er nok det som er kunsten....\nJeg plejer også at sige...vi har kun ét liv...og derfor er det vigtigt at mærke efter hos sig selv, hvordan man har lyst til at bruge det ene liv....og tanker om det er nok ofte noget der kommer i perioder, hvor man er utilfreds og ønsker at ændre på tingenes tilstand.....\nOg set i et større samfundsmæssigt perspektiv....klimaproblemer/fattigdomsproblematik/ulighed/arbejdsløshed/by-land/globalisering/økonomi osv. så er det spændende at forholde sig til emnet....hvordan ønsker jeg et godt samfund skal være og hvordan ønsker jeg mit liv skal være både mht. pligter og rettigheder og mere moralsk...hvordan bør vi være overfor hinanden som medmennesker....\nStore emner...sændende emner og her fandt jeg lige denne udsendelse interessant...\nMen jeg hører ind imellem radio og der er mange spændende udsendelser på p1 oftest......med længerevarende interviews, reportager som mennesker og tro, Krause på Tværs bare lige for at nævne nogle eksempler....\n22. december 2010 kl. 08.26\nAnita, tak for tippet. Jeg må ind og kigge/lytte. Det er meget interessant. Noget jeg meget ofte selv går og tænker på. God kommentear fra dig, Jan. Vi kunne helt sikkert få mange timer til at gå med diskution om dette/disse emner. Mennesker med mening og holdning, som har indsigt er altid velkomne at lytte til.\n22. december 2010 kl. 20.57\nGlæder mig at du finder det interessant......lytter også ind imellem til Peter Bastian på nogle gamle radioudsendelser og selvom han taler hurtigt og som et vandfald, så er der mange interesante tanker at blive klogere af...eller at få sat ord på mine egne tanker.....eller andre vinkler på livet......\n23. december 2010 kl. 09.59\nJo, jeg så udsendelsen. Den var rigtig fin. I det hele taget ser jeg altid Jes Stein Petersens udsendelser. Han er en af de allerbedste TV-værter, synes jeg, åben,lyttende og intelligent kommenterende. Forrige gang havde han et glimrende interview med Jes Bertelsen.\nRigtig god jul fra en anden Randers-borger\nHej Anne Marie....ja han er en rigtig god tv-vært, også efter min mening...jeg så også udesendelsen om Jes Bertelsen og har set flere af deadlines udsendelser...særligt den som hed "de sidste vilde" fra 28.11 med antopologerne Rane Willeselv og Ida Nicolaisen var interessant, synes jeg....meget spændende at høre Ida Nicolaisen fortælle, hende kendte jeg ikke på forhånd og hun virker som en ret spændende forsker/person....\nJeg kunne ikke linke mig ind på din blog, men tusind tak for din kommentar...altid dejligt med respons og da rigtig gerne fra en Randersborger.....\n26. december 2010 kl. 16.50


HBO Nordic - Testzonen\nHBO Nordic bugner af gode serier, men udvalget af film er til gengæld ikke helt så godt.\n12. august 2021 af Morten Skeldal Østergaard #Programmer apps spil #HBO\nHBO Nordic er den ukronede konge af streamingtjenester, når det gælder tv-serier. Streamingtjenestens egenproducerede serier som Sopranos og Kammerater i krig (Band of Brothers) er blandt de bedst vurderede på internettets anmeldersider. Og det er da også for serierne, at du skal vælge HBO Nordic, for udvalget af film er ikke så godt som hos fx Netflix. Der er kun et smalt udvalg af – for de flestes vedkommende – lidt ældre Hollywood-film.\nDen tekniske side af streamingen er heller ikke helt på højde med de bedste konkurrenter. Vi havde markant bedre billedkvalitet fra Netflix end fra HBO Nordic på den samme internetforbindelse. I hitserien Game of Thrones havde vi decideret svært ved af følge med i de mange mørke scener, hvor billedets nuancer helt forsvandt i store, ensfarvede, mørkegrå blokke. Det kan godt være, at det er blevet nemmere at få adgang til spændende indhold til tv’et med de internetbaserede streaming-tjenester, men kvaliteten halter ofte lidt efter gammeldags kabel- og antenne-tv.\nTil børnene er der et fint udvalg af både amerikanske og europæiske tegnefilm, men du finder ingen af de populære Disney-film her, for dem har Disney holdt for sig selv på firmaets egen tjeneste, Disney+.\nDer er ingen gratis prøveperiode, så hvis du vil se, om HBO Nordic er noget dig, er du nødt til at betale for mindst en måneds abonnement.\n+ Masser af gode serier\n– Svingende billedkvalitet\nPrisen er for en måneds abonnement\nAndroid, iOS, browser, Smart-tv


Dansk Dekommissionering - Vores opgave - Langsigtet løsning for radioaktivt affald - Om kortlivet og langlivet affald\nRadioaktivt affald inddeles også efter halveringstiden af de dominerende radioaktive isotoper i affaldet. Isotoper med en halveringstid under 30 år kaldes kortlivede, og isotoper med en halveringstid på 30 år eller mere kaldes langlivede. Affald som hovedsagelig indeholder kortlivede isotoper kaldes derfor kortlivet affald, mens affald, som har en større andel af langlivede isotoper, kaldes langlivet affald.\nEn del af det kortlivede affald har et lavt indhold af langlivede isotoper, men ikke så meget, at det kan klassificeres som langlivet. På samme måde indeholder det langlivede affald også kortlivede isotoper.\nNår forskelligt materiale bestråles med neutroner i en reaktor, dannes både kortlivede og langlivede isotoper inde i materialet. Blandt andet derfor er det ikke muligt helt at adskille det kortlivede affald fra det langlivede. I et eventuelt dansk depot, vil der derfor, ligesom i andre depoter til lav- og mellemaktivt affald, være både kort- og langlivede isotoper.


Mikkel har slået golfbolden fra Randers til USA: Tiden på HTX gav ham mulighed for at studere i USA | amtsavisen.dk\nMikkel har slået golfbolden fra Randers til USA: Tiden på HTX gav ham mulighed for at studere i USA\nMikkel Schmitt blev student på Tradium i 2020. Nu fortsætter han både sin uddannelse og sportskarriere i USA. Pressefoto\nSom lovende golftalent valgte Mikkel Schmitt at tage en teknisk studentereksamen på Tradium. Ud over de faglige muligheder var det afgørende for ham at kunne forfølge sine sportslige ambitioner. Nu slår han ud på golfbaner i USA, samtidig med at han læser på universitetet i Louisiana.\n13 sep. 2021 kl. 10:43\nUlrik Vosgerau, Tradium\nRanders: Bioteknologi var yndlingsfaget for Mikkel Schmitt, der blev student fra HTX på Tradium i 2020. Men ud over at finde spændende faglige udfordringer i laboratoriet var det også vigtigt for Mikkel at vælge en uddannelse, hvor der var plads til at dyrke golf på eliteniveau.\n- Skolen arbejdede sammen med Team Danmark for at gøre det muligt for mig at få ekstra undervisning, når jeg spillede turneringer eller trænede med landsholdet. Derfor kunne jeg tillade mig at have mere fravær end de andre elever, fortæller Mikkel Schmitt.\nInternationale turneringer åbnede døren til USA\nDe rammer, Mikkel fik for golfspillet, var afgørende for, at han i dag spiller på golfholdet for University of Louisiana at Monroe i 1. division – den bedste division i collegesport i USA.\n- At jeg fik lov til at være lidt mere fraværende gjorde, at jeg kunne spille noget mere internationalt, så amerikanske collegetrænere kunne lægge mærke til mig. Det er nemlig sådan, at jeg har fået muligheden for at få et scholarship til at spille og studere i USA. Her spiller jeg på nogle rigtig fede baner mod nogle rigtig dygtige golfspillere. Min ambition er at arbejde så hårdt som muligt og så se, om det er godt nok til at gå vejen som professionel golfspiller, fortæller Mikkel Schmitt.\nUd over at spille golf læser Mikkel også en bachelor i Business Administration på University of Louisiana at Monroe. Hvis det ikke bliver til en karriere inden for golf, er planen, at Mikkel vil bruge sin bachelor til at finde et job i Danmark.\nPlads til alle på HTX\nSpørger man Mikkel, hvad han tænker tilbage på fra sin tid på HTX, så er det de spændende opgaver i laboratoriet, fede golfoplevelser og et studiemiljø, hvor der var plads til alle.\n- Stemningen på HTX var meget stille og rolig. På HTX er der plads til mangfoldigheden, og der er ikke nogen, som bliver kigget mærkeligt på, fordi de er lidt ”anderledes”. Fordi skolen ikke er så stor, så var sammenholdet rigtig godt.\nOm Randers ElitesportsCollege\nRanders ElitesportsCollege giver unge sportstalenter mulighed for at kombinere seriøs skolegang med sport på højeste niveau, hvor målsætningen er at forene de “tre liv”: Uddannelse, elitesport og fritid.\nRanders ElitesportsCollege er et samarbejde mellem Tradium, Randers Statsskole, Randers Realskole og Randers HF & VUC og byens elitesportsklubber, så det er sportstalenter fra mange forskellige sportsgrene, der fra 7. klassetrin kan optages på Randers ElitesportsCollege.\nPå Tradium Handelsgymnasiet har man et unikt koncept, hvor elitesportseleverne udgør en hel klasse. Eleverne får de samme obligatoriske fag som alle andre handelsgymnasieelever og muligheder for at tage valgfag, der toner uddannelsen. Men med én samlet klasse giver det også sammenhold og mulighed for også at tænke elitesportselementet ind i studieture m.m.\nInden for alle sportsgrene deltager eleverne i morgentræning hver tirsdag og torsdag, hvilket skolerne i samarbejdet sørger for passer ind i skoleskemaet.\nRanders ElitesportsCollege har tilknyttet professionelle trænere, der træner talenterne både teknisk, fysisk og mentalt. Eleverne på ElitesportsCollege har endvidere, fra de fylder 15 år, mulighed for at bo i den moderne collegebygning ”Tower” ved Arena Randers, der ligger dør om dør med de mange idrætsfaciliteter i Arena Randers og lige over for fodboldstadion.\nMathias forfølger sin drøm på fodboldbanen - og får samtidig...


PDA - Lovy Dovy i alles påsyn - Side 2 - Debatten\nIndlægaf JoyNips » 14. jun 2016, 13:44\nVi er ret kærlige. Vi kysser en del - ikke dybe snav, men heller ikke rene tantekys, vi holder i hånd, vi krammer en del, læner os mod hinanden på rulletrapper og indimellem tager vi også hinanden lidt på numserne. Jeg synes, det er dejligt. Mine forældre var aldrig kærlige overfor hinanden i offentlighed.\nIndlægaf Moxy-lady » 14. jun 2016, 13:56\nVi holder relativt sjældent i hånd særlig længe af gangen i offentligheden. Det ærger mig lidt, men vi får det altid utrolig varmt så efter nogle minutter dropper vi det igen. Generelt har jeg en kæreste der er meget anderledes end mig på det punkt, jeg skelner ikke rigtig mellem ude og hjemme (altså, selvfølgelig ikke liderlighed og sådan, og heller ikke store kærlighedserklæringer.) Jeg har lige så meget lyst til at kysse og kramme, ude såvel som hjemme. Min kæreste er stik-modsat. Eller, det var han. Vi har fundet en gylden mellemvej, hvor jeg stadig får kys og kram i et vist omfang, men vi er ikke typerne der hænger sammen. Og så har vi generelt en tendens til at genere hinanden i offentligheden, fremfor søde ord Jeg er nok værre der end han er, men vi synes begge to det er sjovt. Især min kæreste er meget vokal i omkring sine følelser for mig herhjemme, så det er nok lidt en modpol til det.\nJeg har dog bemærket noget pudsigt, især i begyndelsen var han mere kærlig når vi var ude blandt fremmede end når vi var blandt familie og venner. Jeg synes at det er lidt underligt, men som sagt så har vi efterhånden fundet en god mellemvej.\nEn ting som han gør, og som jeg ikke altid tænker over mere - både hjemme og ude - det er at han rager mig på brysterne. Det er ikke seksuelt, det er bare.... Jeg ved det ikke... Hyggeligt? For ham altså. Det er i hvert fald blevet en vane. Det er utrolig prolle, men, ja. Jeg tror ikke rigtig at han kan vænnes af med det. I hvert fald ikke så længe at jeg kun tænker over det halvdelen af gangene. Når jeg gør, plejer jeg at sige noget, men det bider ikke rigtig fast.\nDet er i det mindste ikke spor liderligt, hverken for mig eller ham. Det håber jeg kan ses.\nIndlægaf FrøkenM » 14. jun 2016, 14:05\nJoyNips skrev: Vi er ret kærlige. Vi kysser en del - ikke dybe snav, men heller ikke rene tantekys, vi holder i hånd, vi krammer en del, læner os mod hinanden på rulletrapper og indimellem tager vi også hinanden lidt på numserne. Jeg synes, det er dejligt. Mine forældre var aldrig kærlige overfor hinanden i offentlighed.\nDa jeg var i forhold praktiserede vi det meget ala ovenstående - dog tilpasset de situationer vi var i, da vi også ofte var ude i professionelt øjemed sammen. Der var det meget forbudt fordi det havde været virkelig upassende.\nJeg elsker at se på forelskede mennesker i gadebilledet, men sex og hvad der dertil hører, skal helst foregå i privaten\nIndlægaf JackieO » 14. jun 2016, 14:17\nJeg synes det kommer an på tidspunkt og situation. Eksempelvis synes jeg ikke det er passende, hvis folk råsnaver i bussen klokken 4 om eftermiddagen, mens jeg ikke bliver stødt af, at de gør det uden for diskoteket klokken 4 om natten.\nIndlægaf achillaxedprune » 14. jun 2016, 14:21\nJeg kunne ikke selv finde ud af, af formulere det så rammende som DenSyngendeLussing...men det er præcis min holdning til det.\nIndlægaf Lemonella » 14. jun 2016, 16:17\nDit indlæg fik mig til, at tænke på, at jeg faktisk aldrig så mine forældre være kærlige over for hinanden. Ikke en gang et kys eller et kram.\nIndlægaf Wizzze » 14. jun 2016, 16:30\nDet gjorde man vel ikke i de generationer?\nTilmeldt: 3. maj 2016, 18:17\nIndlægaf Badullahkitzh » 14. jun 2016, 16:45\nSmaskekys bør holdes hjemme, frygteligt at høre på i bus og tog f. Eks\nIndlægaf Lemonella » 14. jun 2016, 16:48\nNæ måske ikke, men på den anden side, så jeg da min morfar give min mormor både kys og kram, selvom hun brokkede sig lidt over det\nIndlægaf Akehurst2 » 14. jun 2016, 18:15\nJeg gætter på, at mine forældre er nogenlunde samme generation som Joynips' og mine forældre både kyssede og krammede offentligt og også hjemme i overværelse af de pinligt berørte teenagere. (De var ikke pinlige, men det synes teenagere jo.)\nIndlægaf In_your_eyes » 14. jun 2016, 19:48\nAnimi skrev: Alt fra råsnav og op efter bryder jeg mig ikke om i det offentlige rum. Heller ikke decideret gramseri. Holde i hånden, kram, kys, nus har jeg det helt fint med\nIndlægaf Dikus » 14. jun 2016, 20:28\nHolde i hånd. Gå arm i arm. Det er must\nGoddag og farvelkram med kys som til børn/forældre er hyggelige.\nHånd på bryster eller baller vil medføre skæld ud.\nIndlægaf Filipai » 15. jun 2016, 07:32\nJeg så engang et par i køen i Bilka, hvor han stak hånden ned i bukserne på hende, og ellers gik i gang at give hende finger. Det var bare rent hygge at være vidne til.\nSelv holder vi altid i hånd, små tungekys og et enkelt klem af bagdelen sker også. Men ellers ikke, medmindre det er til en vild fest, hvor alle andre alligevel scorer , så kommer der også dybe tungekys på dansegulvet\nIndlægaf Ado » 15. jun 2016, 10:38\nJeg er med Syngende Lussings indlæg. Kærlighed og ømhed er dejligt. Og det skal have lov til at være overalt. Liderlighed; nej tak. Og hvad sker der for alle de der engelske "smarte" udtryk? Kan.ikke.have.det!\nIndlægaf OberstNasig » 15. jun 2016, 15:57\nMin lyst til at dyrke min kærlighed i det fri og det offentlige er styrtdykket med alderen. Der er mange unævnelige steder, jeg har dyrket sex med min daværende kæreste, da jeg endnu var helt i starten af mine tyvere. Det eneste vi manglede var at blive medlemmer af 8 mile high klubben, men der trak jeg alligevel en streg i sandet. Hold kæft, jeg er egentlig blevet kedelig\nMht. kærtegn m.v, så kysser jeg gerne min kæreste i offentligheden med dertilhørende korte kram og kærtegn af arm og andre ufarlige steder. Vi kysser ikke med tungen i offentligheden og dyrker heller ikke lange, ømme kys. Vi er skyldige i at have gjort det i starten af vores forhold, da vi gik i byen sammen.


Billige Plissegardiner i Intrup → DK's billigste Plissegardiner her!\nEr du på udkig efter plissegardiner i Intrup? Så behøver du ikke lede længere. På Gardinbestillingonline.dk finder du de bedste og billigste plissegardiner i Intrup. Vi vil gerne gøre det nemmere at bestille plissegardiner i Intrup online, da det længe har været en branche hvor det har været kotymen at gå ned i den lokale gardin butik.\nVed at gøre processen nem og overskuelig i forhold til at finde det rigtige gardin i Intrup, så bliver det straks noget nemmere at finde frem til de gardiner der passer til dit hjem. Derudover ydes der selvfølgelig også god support i forhold til at finde det helt rigtige produkt, så du skal altid føle dig velkommen til at ringe til vores partners direkte linje, hvis der er noget du er i tvivl om i forhold til køb af plissegardiner i Intrup. Læs mere her.\nPlissegardiner i Intrup gjort nemt\nDer er ingen tvivl om at det godt kan være lidt uoverskueligt at skulle finde frem til de bedste gardiner, hvis det er noget man ikke har prøvet før. Derfor har vores partner selvfølgelig sørget for at have gode guides til hvad man bør vælge, som du kan finde på deres hjemmeside. Så hvis du er i tvivl om hvad du skal vælge af plissegardiner i Intrup, så læs deres udførlige guides eller tag kontakt til deres support.\nStep by step til at vælge de rigtige plissegardiner i Intrup\nDet bliver ikke nemmere end det, hvilket også er med til at deres popularitet har været støt stigende gennem de sidste par år. Dette har været med til øge konkurrencen på plissegardiner i Intrup, da det ikke længere er nødvendigt at handle i din lokale gardinbutik eller få en person ud for at måle op. Som garanti gives der også at hvis man måler forkert, så betaler vores partner for dine gardiner, hvilket må siges at være en væsentlig fordel, især hvis man føler sig en anelse usikker på at måle selv. Mere info.\nPlissegardiner Næs Lolland\nPlissegardiner Ostrup Odsherred\nPlissegardiner Gammelstrup Horsens\nPlissegardiner Sorthat Bornholm\nPlissegardiner Gammel Hvam\nPlissegardiner Krøjerup Sorø


Frihedsgudinden | Historie, information, højde, digt og fakta - Visuel Kunst\nSe Frihedsgudinden som et symbol på den amerikanske drøm for håbefulde indvandrere, der ankommer til Ellis Island Frihedsgudinden som et ikon for New York City og Amerikas Forenede Stater. Encyclopædia Britannica, Inc. Se alle videoer til denne artikel\nFrihedsgudinden , formelt Liberty Enlightening the World , kolossal statue på Liberty Island i Upper New York Bay, U.S., mindes venskabet mellem befolkningerne i De Forenede Stater og Frankrig . Den står 93 meter høj inklusive dens piedestal og repræsenterer en kvinde med en fakkel i sin hævede højre hånd og en tablet med vedtagelsesdatoen for uafhængighedserklæringen (4. juli 1776) i hendes venstre side. Fakkelen, der måler 29 fod (8,8 meter) fra flammespidsen til bunden af håndtaget, er tilgængelig via en 42 fod (12,8 meter) servicestige inde i armen (denne opstigning var åben for offentligheden fra 1886 til 1916). En elevator fører besøgende til observationsdækket i piedestalen, som også kan nås via trappe, og en vindeltrappe fører til en observationsplatform i figurens krone. En plak ved piedestalens indgang er indskrevet med en sonet, Den Nye Koloss (1883) af Emma Lazarus. Det blev skrevet for at hjælpe med at skaffe penge til sokkelen, og det lyder:\nFrihedsgudinden Frihedsgudinden på Liberty Island, New York. Goodshoot / Jupiterimages\nFrihedsgudinden Detalje af hovedet og kronen af Frihedsgudinden, New York City. shproteg / Fotolia\nplacering af Frihedsgudinden Frihedsgudinden, der blev udpeget som verdensarvsted i 1984. Encyclopædia Britannica, Inc.\nsuez-kanalen er placeret på hvilket kontinent\nFrihedsgudinden Frihedsgudinden, Upper New York Bay, U.S. GCShutter —E + / Getty Images\nHvad er Frihedsgudinden?\nFrihedsgudinden er en 305 fods (93 meter) statue beliggende på Liberty Island i Upper New York Bay, ud for kysten af New York City . Statuen er en personificering af frihed i form af en kvinde. Hun holder en fakkel i sin hævede højre hånd og griber en tablet i venstre side.\nHvornår blev Frihedsgudinden bygget?\nFrihedsgudinden blev bygget i Frankrig mellem 1875 og 1884. Den blev adskilt og sendt til New York City i 1885. Statuen blev samlet igen på Liberty Island i 1886, skønt fakkelen er blevet redesignet eller restaureret flere gange siden installationen.\nHvem skulpturer Frihedsgudinden?\nFrihedsgudinden blev skulptureret mellem 1875 og 1884 under ledelse af den franske billedhugger Frédéric-Auguste Bartholdi, der begyndte at tegne design i 1870. Bartholdi og hans team hamrede ca. 31 tons kobberplader på en stålramme. Før statuen blev monteret på sin nuværende piedestal, var den over 46 meter høj og vejede 225 tons.\nHvem var kvinden bag Frihedsgudinden? Opdag hvorfor Liberty ser ud som hun ser ud.\nI sin hævede højre hånd holder Frihedsgudinden en fakkel. Dette repræsenterer lyset, der viser observatører vejen til frihed. I sin venstre hånd klemmer hun en tablet med JULI IV MDCCLXXVI, uafhængighedserklæringen, der blev vedtaget i romertal.\nhar chicago unger vundet verdensserie\nHvorfor er Frihedsgudinden vigtig?\nFrihedsgudinden er en af de mest øjeblikkeligt genkendelige statuer i verden, ofte betragtet som et symbol på begge dele New York City og De Forenede Stater. Derudover er statuen placeret i nærheden Ellis Island , hvor der blev modtaget millioner af indvandrere indtil 1943. På grund af dette forstås Frihedsgudinden også for at repræsentere håb, frihed og retfærdighed.\nIkke som dristige kæmpe af græsk berømmelse,\nMed sejrende lemmer stiger fra land til land;\nHer ved vores havvaskede solnedgangsporte skal stå\nEn mægtig kvinde med en fakkel, hvis flamme\nEr den fængslede lyn og hendes navn\nEksilens mor. Fra hendes fyr-hånd\nLyser velkommen over hele verden; hendes milde øjne befaler\nDen luftbroede havn, som tvillingebyer rammer.\nHold, gamle lande, din store pomp! råber hun\nMed stille læber. Giv mig din trætte, din stakkels,\nDine huddede masser længes efter at trække vejret fri,\nDen elendige affald fra din vrimlende kyst.\nSend disse, de hjemløse, stormvejr til mig,\nJeg løfter min lampe ved siden af den gyldne dør!\nEn fransk historiker, Édouard de Laboulaye, fremsatte forslaget til statuen i 1865. Midler blev bidraget af det franske folk, og arbejdet begyndte i Frankrig i 1875 under billedhuggeren Frédéric-Auguste Bartholdi. Statuen blev konstrueret af kobberplader, hamret i form manuelt og samlet over en ramme af fire gigantiske stålstøtter, designet af Eugène-Emmanuel Viollet-le-Duc og Alexandre-Gustave Eiffel. Kolossen blev præsenteret for den amerikanske minister for Frankrig Levi Morton (senere vicepræsident) ved en ceremoni i Paris den 4. juli 1884. I 1885 blev den færdige statue, 46 meter høj, med en vægt på 225 tons adskilt. og afsendt til New York City . Piedestalen, designet af den amerikanske arkitekt Richard Morris Hunt og bygget inden for murene af Fort Wood på Bedloe's Island, blev færdiggjort senere. Statuen, monteret på dens piedestal, blev indviet af præsident Grover Cleveland den 28. oktober 1886. I årenes løb gennemgik fakkelen adskillige ændringer, herunder dens omdannelse til elektrisk kraft i 1916 og dens redesign (med repoussé kobber beklædt i guldblad) i i midten af 1980'erne, da statuen blev repareret og restaureret af både amerikanske og franske arbejdere til en hundredeårsfejring, der blev afholdt i juli 1986. Webstedet blev føjet til UNESCO'er Verdensarvsliste i 1984.\nFrihedsgudinden Frihedsgudinden, Upper New York Bay, U.S. Tom Sobolik / Black Star\nkonstruktion af piedestal til Frihedsgudinden Konstruktion af Frihedsgudinden piedestal, designet af Richard Morris Hunt, 1886. AIP / AP Images\nhvad er hovedstaden i cote d ivoire\nStatuen blev først administreret af US Lighthouse Board, som den oplyst fakkel blev betragtet som en navigationshjælp. Fordi Fort Wood stadig var en operationel hærpost, blev ansvaret for vedligeholdelse og drift af statuen i 1901 overført til krigsafdelingen. Det blev erklæret et nationalt monument i 1924, og i 1933 blev statens administration placeret under National Park Service. Fort Wood blev deaktiveret i 1937, og resten af øen blev indarbejdet i monumentet. I 1956 blev Bedloe's Island omdøbt til Liberty Island, og i 1965 i nærheden Ellis Island , engang landets største indvandringsstation, blev føjet til monumentets jurisdiktion, hvilket bragte dets samlede areal til ca. 58 hektar (ca. 24 hektar). Udstillinger om Frihedsgudindenes historie, inklusive statuens originale fakkel fra 1886, var indeholdt i statuens base indtil 2018, da de blev flyttet til tilstødende Frihedsgudinden Museum.\nFrihedsgudinden Frihedsgudinden på Liberty Island i New York Bay. Thinkstock / Jupiterimages\nEn sort veteran fra Anden Verdenskrig blev endelig tildelt Purple Heart - 76 år efter, at racisme forhindrede ham i at få det\nHvorfor vikingehjelme var meget forskellige fra, hvad du tror, de er\nDen chokerende historie om Aqua Tofana, 'Blemish Serum' fra det 17. århundrede, der dræbte hundredvis af uønskede ægtemænd\nPolitik, Lov Og Regering\n10 Ødelæggende dystopier\nThis Week In History News, 20. – 26. februar\nMest Populære Historier\nhvad var joseph stalin kendt for\nhvordan sluttede den koreanske krig\nhvad kaldes det, når samuraier dræber sig selv\nhvad var hovedideen i monroe-doktrinen\nHvornår opstod civilisationen i Indus-dalen\nconquistadores var indfødte i hvilket land?\nCopyright © Alle Rettigheder Forbeholdes | asayamind.com


Gode råd til computerspilleren - Er du afhængig af computerspil\nRåd til computerspilleren - Er du afhængig af computerspil?\nBemærk at vi hos Frederiksberg Centeret ikke mener at børn og unge nødvendigvis er afhængige af computerspil – til trods for at “lidelsen” har fået plads i WHO´s liste over anerkendte sygdomme/afhængigheder. Vi erkender dog at forbruget af computerspil kan opleves som et problem, og vi tilbyder en række hjælp og samtaler som kan bidrage til en hverdag hvor computerspillet ikke fylder så meget længere.\n3 tegn på at du kan have behov for hjælp\nFøler du at computerspillet er vigtigere end meget andet?\nKan du ikke styre fx din vrede i forbindelse med tabt computerspil?\nHar du svært ved at være social udover den online verden?\nKan du genkende ovenstående 3 tegn, kan du have behov for at stoppe op og tænke over hvordan du reagerer i forbindelse med computerspillet. Vi sidder klar til en helt uforpligtende snak på 70 10 03 03 – så ring du trygt til os.\nDu kan også hjælpe dig selv\nDu kan også selv prøve at få bedre kontrol over dit forbrug af computerspil ved at følge nogle af nedenstående råd:\nLav en log over dit onlineforbrug\nSkær ned på den tid du bruger som tidsfordriv\nPrøv at holde en måneds pause\nFind nogle andre fritidsaktiviteter\nVær sammen med andre mennesker ” i den virkelige verden”\nEtabler en regelmæssig døgnrytme\nLav konkrete rammer for hvor meget du skal spille – fx sluk kl. 24\nSøg hjælp, hvis ovenstående er vanskeligt for dig.\n>> Se flere gode råd på denne side.\nKontakt os - Vi har hjælpen klar\nVi vil meget gerne rådgive dig eller fortælle mere om vores forløb der er målrettet dig der spiller meget computerspil. Dig som gerne vil have et mere balanceret forbrug af den tid du anvender på computerspillene. Kontakten er helt gratis og uforpligtende.


Byrådskandidater: Akut behov for hjælp til Engdalskolen - Vores Brabrand\nHer er du: Forside / Brabrand / Byrådskandidater: Akut behov for hjælp til Engdalskolen\nDe syv kandidater fandt sig fint til rette i Brabrand Kirke. Her er det SF´s Jan Ravn Christensen på talerstolen. De øvrige er fra venstre: Lone Hindø (S), Hanne Roed (R), Golriz Ghozati (C), Nana Harring (DF), Christian Budde (V) og Peter Iversen (Ø).\nKnap 20 borgere mødte frem til Brabrand Aarslev Kirkers valgmøde i Brabrand Kirke torsdag aften. Syv velforberedte kandidater gik dog på med krum hals, og aftenen bød på grundige diskussioner af en række af de mest presserende udfordringer i 8220 Brabrand.\nDebatten foregik i en fredsommelig stemning med plads til stikpiller frem og tilbage – først og fremmest mellem Venstres spidskandidat Christian Budde og det socialdemokratiske byrådsmedlem Lone Hindø – og med humoristiske referencer til de lidt specielle rammer omkring vælgermødet:\n”Dit svar skal være meget kort, Christian,” sagde ordstyrer, provst Esben Andersen på et tidspunkt til Venstres Christian Budde.\n”Det bliver kortere end mit fadervor, det lover jeg,” lød replikken fra Venstre-manden.\nBrug for en akut løsning\nAllerede de indledende oplæg fra kandidaterne viste, at de var helt bekendt med en række af de mest omtalte udfordringer i Brabrand – blandt andet Engdalskolens pladsproblemer.\nEt indlæg fra skolebestyrelsesformand Frank Juul Agerholm satte for alvor gang i debatten:\n”Folk er glade for skolen, men det kan ikke blive ved med at gå. Vi har brug for en akut løsning på skolens problemer. Og vi har brug for en dialog om en langsigtet løsning,” sagde Frank Juul Agerholm blandt andet. Han opfordrede politikerne til at kigge mod Årslev for at finde en løsning.\nSå tomme var bænkene i Brabrand Kirke til valgmødet torsdag aften. Knap 20 deltog – herunder et par andre byrådskandidater – og Vores Brabrands udsendte.\nByrådskandidaterne reagerede alle på indlægget:\n”Jeg hører det som et nødråb. Det står slemt til på Engdalskolen. Det er meget vigtigt, at det blive prioriteret,” lød det blandt andet fra Enhedslistens Peter Iversen.\nJan Ravn Christensen fra SF var sammen med Lone Hindø fra Socialdemokratiet den eneste i panelet, som sidder i det nuværende byråd. Han erkendte, at Engdalskolen blev forbigået ved byrådets aftale om en 10-årig investeringsplan for fire år siden og igen ved det seneste budgetforlig.\n”Det blev jo besluttet, at der nu skal laves en ny analyse af skolestrukturen i vestbyen. Den er færdig i foråret, og derefter skal der ske noget. Det bliver nok nødvendigt at indtænke en ny skole i Årslev,” sagde Jan Ravn Christensen.\n”Jeg ser for mig, at vi må gå i gang med at bygge en ny skole i etaper og finder en model for hvordan, den og Engdalskolen bedst muligt kan spille sammen. Det må vi finde nogle løsninger på.”\n”Jeg vil gerne ha´ dit nummer”\nChristian Budde fra Venstre kritiserede socialdemokraterne og SF for endnu ikke at have fundet en løsning på så gammel en problemstilling. Han var dog enig i, at en ny skole i Årslev lød som den rigtige løsning.\n”Men en ny skole koster jo let 3-500 mio. kr. Der er ingen nemme løsninger,” sagde han.\nDen konservative kandidat Golriz Ghozati var glad for indlægget fra Engdalskolens bestyrelsesformand:\n”Jeg vil gerne sige dig tak. Det bedste ved den type møder her er, at vi kan lytte til oplæg, som det du kommer med. Jeg kan høre, at vi virkelig skal være opmærksomme på Engdalskolens udfordringer. Jeg vil gerne ha´ dit nummer bagefter, så vi kan tales ved, og vi kan finde en løsning på de behov, der er.”\nSkolebestyrelsesformand Frank Juul Agerholm havde en afsluttende bemærkning til politikerne:\n”Jeg vil gerne sige tak for jeres svar. Det lyder, som om man forpligter sig på at gøre noget ved udfordringerne. Det er jeg glad for at høre. Alle er hjerteligt velkomne til at komme forbi Engdalskolen og drikke en kop kaffe,” sagde han.\nØnsker begrænsning af byggeri syd for Skibbyvej\nOgså byudviklings-planerne i Årslev fyldte en del på aftenens vælgermøde. Formand for menighedsrådet i Årslev, Niels Holm-Nielsen, åbnede debatten med dette spørgsmål:\n”Det der gør Årslev unik er engsøen og naturen syd for landsbyen. Hvorfor skal man absolut bygge syd for Skibbyvej?”\nOgså dette emne var velkendt for politikerne, og de fleste udtrykte et ønske om at begrænse byggeriet i området.\nVenstres Christian Budde glædede sig over, at hans kollega i Venstre, rådmand Bünyamin Simsek, allerede har begrænset det område, hvori der kan bygges. Politikerne til venstre på den politiske skala var bekymrede for, om der overhovedet bør bygges syd for Skibbyvej.\n”Jeg kan godt forstå, at nogen kaster kærlige blikke på det område. Men området har også stor naturværdi. Det gælder om at finde den rette balance mellem natur og byudvikling. Jeg er helt enig i, at der ikke skal bygges syd for Skibbyvej,” sagde Enhedslistens Peter Iversen.\nOgså SF´s Jan Ravn Christensen var bekymret:\n”Jeg er også meget skeptisk overfor byggeri syd for Skibbyvej. Måske kan man bygge en eller to rækker huse langs vejen, men det vil være synd og skam at tage området og bygge det til.”\nSocialdemokraten Lone Hindø var indtil videre afventende:\n”Socialdemokratiet er positivt kritiske over for planerne. Men man skal passe på med at ødelægge for meget. Vi er tilfredse med, at rådmand Bünyamin Simsek allerede har ændret grænserne,” sagde hun.\nDer blev yderligere diskuteret en række andre emner på torsdagens valgmøde i Brabrand Kirke. Hvis du er medlem af Vores Brabrand, kan du læse mere i mandagens udgave af nyhedsbrevet Vores Brabrand PLUS.


Kriegsmarine og Esbjerg Havn – Esbjerg Havn i Atlantvolden\nKriegsmarine og Esbjerg Havn\n16. juni 2017 10. maj 2021 Marco Hansen\tSøkrig\nBunkerbyggeri med Søkrig i Vadehavet og Nordsøen 1940 – 45.\n12. Minensuchflottille på vej ind i Esbjerg Trafikhavn med Kriegschiffgruppe 10 om formiddagen den 9. april 1940. Vi er på broen af en minestryger. Foto: Marco Hansens samling.\nSøkrigen i Vadehavet og Nordsøen 1940 – 45. I de 5 år Danmark var besat flyttede en tysk og noget mere krigerisk fiskeriflåde ind i Esbjerg Havn. Den tyske bevogtning af de kystnære farvande blev udført af en broget flåde af ombyggede civile fiskefartøjer.\nKriegschiffsgruppe 10, der skulle sikre Esbjerg Havn den 9. april 1940:\nChef: Kommodore Ruge, F.d.M. (Führer der Minensuchboote West)\n1 Støttefartøj/tenderskib: F6 (Flottenbegleiter) Königin Luise der var cheffartøj.\n4 Store minestrygere: M 4, M 20, fra 1. Minensuchflottille og M 84, M 102 stammede fra 7. Minensuchflottille, der var blevet sløjfet i marts 1940.\n8 Ombyggede travlere fra 12. Minensuchflottille: M 1201, M 1202, M 1203, M 1204, M 1205, M 1206, M 1207, M 1208\n8 Små minestrygere Inkl. tenderskib Brommy fra 2 Räumbootflottille.: R 25, R 26, R 27, R 28, R 29, R 30, R 31, R 32.\nEsbjerg Havn sikres og er frem til 1945 et tysk militært støttepunkt.\nEn enkelt gruppe små tyske orlogsfartøjer fik efterfølgende hjemhavn i Esbjerg gennem hele besættelsen.\nKriegsmarine i de kystære farvande var en broget og ret sammenskrabet fiskekutter kampflåde. I modsætning til Kriegsmarines store enheder var disse små og seje fartøjer herefter i krig hver dag. De store tyske kampskibe var på det tidspunkt de blev bygget allerede forældet. Skibene blev enten et efter et sænket eller så var deres kanoner sat på land som et bidrag til kystforsvaret i selskab med resten af den brogede skare af våben fra hele Europas arsenaler som tyskerne havde erobret sig adgangen til. Den tyske flådes forsøg på at opnå sin del af søherredømmet, en ambition der kunne føres tilbage til Admiral von Tirpitz´s tid, blev stedt endeligt til hvile i klitterne ved Europas strande. Der er en grund mere ud over lokalhistorien til at interessere sig lidt for denne flåde. Den var skabt af nød i en krigssituation, men paradoks skulle den komme til at skabe fundamentet for opbygningen af den kolde krigs søstridskræfter for begge sider, hvor de erfaringer der var indsamlet i krigstid med operationer i kystnære farvande skulle få stor betydning med særlig vægt på Østersøen.\nDer er bunkere omkring Esbjerg og på Fanø af en eneste årsag. Esbjerg Havn. Havnen fungerde i årene 1942 – 1945 som hovednerven i et gigantisk tysk militært anlægsprojekt i Sydvestjylland.\nKriegsmarine og havnen\nStore dele af Esbjerg Havn fungerede i perioden 1942 til 45 som et depotområde for tyske bygnings- og materieltjenester. Organisation Todt (O.T.) og Marine Zeugamt (Ma.Z.A.) var tilknyttet bunkerbyggeriet samt garnisionens militære logistik. Et bredt udvalg af små og store kontorer fra den tyske militære administration holdt til på Esbjerg Havn. Sat på spidsen; lugtede besættelsen på Esbjerg Havn på mange områder mere af inventur end invasion.\nHavnens parceller blev beslaglagt af den tyske værnemagt. Andelsforeningens pakhuse fik en periode som depoter for den tyske krigsmaskine. Det var en udvikling der steg ekspotentielt fra 1940 og toppede i 1944 hvor bunkerbyggeriet var på sit højste. På havnen fandtes der et virvar af byggematerialer, udrustningsdele og våben til de mange militære projekter i Esbjerg og omegn.\nMens man ventede på invasionen rasede papirkrigen. Våben og materiel skulle tælles, registreres, sikres og udleveres eller flyttes. Der skulle varemodtages, indlageres, forsendes og skrives fragtbreve. Indlageringsseddeler og styklister blev vedligeholdt og opdateret så de kunne nå et par gange rundt om jorden. Et kæmpe stykke manuelt arbejde, der krævede en stab af kontorfolk. En skjult mandskabsressource de tyske rekrutteringsmyndigheder til stor fortrydelse for forsynings og materielfolkene tiltagende grad fik øjnene op for i de sidste år af krigen.\nEsbjerg Havn var i stil med mange andre havne i de besatte lande et rigtig god og trygt sted at være og gøre sin pligt for fædrelandet for en tysk soldat i en af de mange materielkommandoer og tøjhuse for de tre værn.\nSelv om sabotageaktiviteten i Esbjerg var fremme i skoene og i løbet af de sidste krigsår tiltog i voldsomhed og pakhuse eller virksomheder med jævne mellemrum gik op i lys lue. Så var det stadigt at fortrække for et aktivt kommando ved fronten.\nSelve Havnen blev sikret af luftværnsbatterier og et antal udtjente kampvognskanoner der var bygget ind i molerne. Indsejlingerne til bassinerne var spærret med net og fra foråret 1944 ydeligere sikret af kontrollerede felter med bundminer.\nEn tyske alternativ orlogsflåde\nKriegsmarine var ikke forberedt til krig. Derfor havde den tyske marineledelse brug for alt hvad der kunne flyde og der kunne monteres en kanon på dækket af. Derfor hjemkaldte man den tyske fiskeriflåde. Travlerne fik så monteret den kanon på fordækket og var derved opgraderet til hjælpekrigskibe. De kunne nu kalde sig ”Vorpostenboot” eller ”Minensuchboot”.\nDen tyske gruppe i Esbjerg Havn hørte ind under bar betegnelsen 12. Vorpostenflotille, der igen var organiseret i 5. Sicherungsdivision. Flottillen havde støttepunkter i Esbjerg, Hörnum, Tönning, Cuxhaven, Wesermünde, Norderney, Terschelling og Borkum hvor opgaverne var konvojsikring og minestrygning i Nordsøen. Opgaverne bestod hovedsageligt af patruliering, konvojtjeneste og minestrygning.\nMiner, masser af miner\nHovedfjenden var de mange miner og fjendens luftvåben, der i løbet af krigen udviklede sig til en dødelig modstander. Ved Kattegat og bælterne blev der gennem hele krigen lagt særlig vægt på observation af fjendtlige fly og mineudlægning fra luften. Man var fra tysk side godt klar over, at minekrigen ville blive intensiveret efter besættelsen af Danmark og Norge. Man havde selv lige fra krigsudbruddet med England flittigt mineret adgangsvejene til modstanderens havne både ad søvejen og fra luften. Det var kun naturligt, at englænderne nu var ivrige for, at gøre tyskerne kunsten efter.\nInformationerne fra de dansk bemandede kystudkigsposter i de danske farvande indgik indtil 29. august 1943 som et værdifuldt supplement i det taktiske billede omkring mineudlægningen fra luften. Men søværnets kystudkigsposter skulle vise sig at blive til et tveægget sværd. Den tyske skibstrafik blev i samme grad overvåget og informationerne kom – forstærket af begivenhederne omkring ”torpedobådssagen” i 1941 – løbene ved hjælp af illegale kanaler over Sverige til England. Selv om man på tysk side godt var klar over risikoen ved passage af stræderne, lagde man indtil videre låg på problemet og sejlede så vidt som muligt om natten. Det er med til at give et billede, at løsningen på mineproblemet havde ret høj prioritet i Kriegsmarine. Samtidig fortæller det om, at overvågningen af de danske kyster endnu fremstod ret mangelfuld.\nFyr- og Vagervæsenet havde en svær tid under besættelsen. Tyskerne kunne beordre fyr slukket og positioner for fyrskibene ændret efter forgodtbefindende. Lystønderne til rute- og vragmarkering blev af tyskerne anset som vejledning for de britiske mine fly.\nI 1941 krævede tyskerne 12 danske torpedobåde udleveret. Kongen, Marineministeriet og Søværnet var imod udleveringen, der trods al modstand blev tvungent igennem efter pres fra tyskerne og statsministeren. Der blev dog kun udleveret 8 både uden våben og udstyr. Det blev stærkt kritiseret i England at fartøjerne var faldet ubeskadiget i tyskernes hænder. Marinen var kommet i en svær loyalitetskrise mellem regeringens samarbejdspolitik og modstandenmod den fremmedebesættelsesmagt.\n← Kriegsmarine kystartilleri og Esbjerg Havn 1940 – 45\nKriegsmarine fokus på forsyning i Esbjerg Havn 1940 – 45 →\n26. maj 2018 15. juni 2021 Marco Hansen\nMarKo: Kriegsmarine kommando i Havnegade og Hulvejen\n5. december 2016 17. februar 2021 Marco Hansen\nKriegsmarine forsvar af Esbjerg Havn fra vandsiden 1940 – 45\n29. december 2016 26. november 2018 Marco Hansen