Faglærte opretter flest virksomheder og skaber flest job - PDF\nDownload "Faglærte opretter flest virksomheder og skaber flest job"\n1 Faglærte opretter flest virksomheder og skaber flest job Iværksætteri er ofte blevet sat på dagsordenen som nøglen til vækst og beskæftigelse. Faglærte iværksættere står bag godt 4 pct. af de nyoprettede virksomheder i perioden Selvom virksomhederne ikke skaber mange job hver især, er det samlede volumen oppe omkring halvdelen af den samlede jobskabelse i nyoprettede virksomheder i perioden. Samtidig er der tale om levedygtig jobvækst: De faglærte iværksætteres virksomheder har nemlig den højeste overlevelsesrate sammenlignet med virksomheder oprettet af personer med andre uddannelsesbaggrunde. af Senioranalytiker Lars Foldspang og stud.polit. Joachim Koch 24. marts 215 Analysens hovedkonklusioner Faglærte stod bag godt 4 pct. af alle nyoprettede virksomheder i perioden De faglærtes virksomheder skaber ikke et højt antal job pr. virksomhed men samlet set er volumenet langt større end for nogen anden uddannelsesgruppe: De faglærte stod således for op mod 45 pct. af den samlede jobskabelse i perioden. De faglærtes virksomheder er levedygtige. Godt 6 pct. af de virksomheder, faglærte iværksættere stod bag i perioden overlevede mindst tre år. Til sammenligning gjaldt det samme for omkring 56 pct. af virksomheder oprettet af personer med en lang videregående uddannelse. De faglærtes nyoprettede virksomheder skaber flere job i Østjylland end i andre landsdele. Bortset fra København, skabte faglærte flest job i nyoprettede virksomheder i alle landsdelene. Kontakt Direktør Lars Andersen Tlf Mobil Kommunikationschef Mikkel Harboe Tlf Mobil Arbejderbevægelsens Erhvervsråd Reventlowsgade 14, 1 sal København V\n2 Faglærte opretter mange virksomheder og de overlever En stor del af de virksomheder, der blev oprettet i perioden 25-28, blev oprettet af faglærte. Det viser tal fra Danmarks Statistiks Iværksætterdatabase. Ud af de i alt ca. 75. virksomheder, der blev oprettet i 25-28, var det lidt mindre end halvdelen knap 31., der blev oprettet af personer med en erhvervsfaglig uddannelsesbaggrund. Det fremgår af tabel 1. Faglærte opretter således ca. tre gange så mange virksomheder som personer med en mellemlang videregående uddannelse og ca. fire gange så mange virksomheder som personer med en lang videregående uddannelse. Samtidig er de virksomheder, som faglærte opretter de mest levedygtige. Blandt virksomheder oprettet i årene 25-28, er det dem, der blev oprettet af iværksættere med en faglig uddannelsesbaggrund, der har den højeste overlevelsesrate. Over 6 pct. af de virksomheder, faglærte oprettede i årene 25-28, eksisterede således stadig tre år senere (dvs ), jf. tabel 1. Tabel 1. Oprettede og overlevende virksomheder, oprettet Oprettede virksomheder Overlevere Overlevere Antal Antal Andel, pct. Ufaglært ,3 Faglært ,7 KVU ,6 MVU ,5 LVU ,6 Uoplyst ,7 I alt ,9 Anm: Overlevende virksomheder har økonomisk aktivitet i det år, den er overlevet til. Overlevere er her opgjort tre år efter oprettelse. Undtagen et år (oprettelsesår 28) overlever flest af de virksomheder, der oprettes af de faglærte sammenlignet med iværksættere med en anden uddannelsesbaggrund. Overlevelsesraten tre år efter oprettelse for virksomheder oprettet i 25 af værksættere med en faglært baggrund var således knap 65 pct. Til sammenligning var overlevelsesraten ca. 62 pct. for virksomheder oprettet af iværksættere med en kort videregående uddannelse uddannelsesgruppen med næsthøjeste overlevelsesrate i perioden For virksomheder oprettet i 28 var overlevelsesraten både for virksomheder oprettet af faglærte iværksættere og for virksomheder oprettet af iværksættere med en kort videregående uddannelse lige under 6 pct. hvilket stadig er højere end de øvrige uddannelsesgrupper. Det fremgår af figur 1 der viser overlevelsesrater, uddannelsesniveau over 3-årig periode efter startår. 2\n3 Figur 1. Overlevelsesrater, uddannelsesniveau og 3-årig periode efter startår Overlevelsesrate, pct. Overlevelsesrate, pct Periode, år Anm.: Bemærk at akserne starter ved 5 pct. s registre Generelt falder overlevelsesraten således lidt i takt med, at kriseårene sætter ind fra 25 frem mod 28. For iværksættere med en lang videregående uddannelse øges overlevelsesraten dog svagt fra 25 til 28 men er fortsat på et niveau under, hvad den er for iværksættere med en faglært baggrund. Boks 1. Oprettede og overlevende virksomheder Der er anvendt Danmarks Statistiks Iværksætterdatabase til at identificere nyoprettede virksomheder. Nyoprettede virksomheder defineres i Iværksætterdatabasen som firmaer, der er nyregistrerede for moms, som ikke før har været drevet af en anden ejer, i anden ejerform, under et andet firma eller af en personlig indehaver, der allerede er registret for momspligtige aktiviteter. De nye virksomheder er samtidig renset for nyregistreringer, som skyldes genstartere, omregistreringer, konkurser m.v. Endelig skal der være en vis aktivitet i 4 kvartaler efter nyregistrering. Overlevende virksomheder er i Danmarks Statistiks Iværksætterdatabase defineret som virksomheder, der er oprettet i et år og har økonomisk aktivitet i et efterfølgende år. Det er i dette papir valgt at se på overlevelse hen over en treårig periode. Økonomisk aktivitet kan være beskæftigelse, omsætning, eller køb af varer og ydelser til virksomheden. De faglærtes virksomheder skaber job De faglærtes nyoprettede virksomheder skabte flere job end andre uddannelsesgruppers nyoprettede virksomheder i alle de fire analyseperioder. Det fremgår af figur 2, der viser jobskabelse fordelt på uddannelse. 3\n4 Figur 2. Jobskabelse (ekskl. Iværksætter) fordelt på uddannelse Periode, år. s registre I virksomheder oprettet i 25-28, er der skabt knap 3 job (fuldtidsårsværk), eksklusive iværksætteren. Heraf skabte virksomheder med en faglært iværksætter lidt mindre end halvdelen nemlig ca. 15. jobs, jf. tabel 2. Tabel 2. fordelt på iværksætterens uddannelsesniveau, Oprettede virksomheder s, ekskl. iværksætteren i alt, inkl. iværksætteren Antal skabte jobs pr. virks Antal Antal Antal Antal pers. Ufaglært ,39 Faglært ,49 KVU ,52 MVU ,41 LVU ,49 Uoplyst ,3 I alt ,45 Anm:, inkl. iværksætteren er der antaget 1 iværksætter pr. virksomhed (se evt. boks. 3) Faglærte skaber flere virksomheder end de øvrige uddannelsesgrupper, men ligger til trods herfor på niveau med iværksættere med en lang videregående uddannelse hvad angår jobskabelsen pr. virksomhed nemlig på omtrent ½ job pr. virksomhed (ekskl. Iværksætter). Det skal ses i lyset af, at mange håndværkervirksomheder dvs. virksomheder med en faglært som iværksætter er enkeltmandsvirksomheder eller virksomheder med en enkelt mand eller nogle få mænd ansat. Det afspejler muligvis en virksomhedskultur, hvor dette er normen når en svend er blevet udlært er næste eventuelle skridt at blive mester, altså iværksætter. Det er altså en almindelig karrierevej at oprette egen virksomhed og det vil formentlig trække i retning af en struktur med mange små virksomheder frem for færre større. 4\n5 Boks 2. Jobskabelse Antallet af skabte jobs er i dette papir målt som forskellen mellem antallet af årsværk noteret for virksomheden i startåret og antallet af årsværk i slutåret (fx ). Der anvendes i papiret to mål for jobskabelsen, nemlig jobskabelsen eksklusive iværksætter og jobskabelsen inklusive iværksætter. Jobskabelsen eksklusive iværksætter måler således antallet af jobs (fuldtidsårsværk), der er skabt hen over den treårige periode, der måles for her (fx ), uden at iværksætteren selv tælles med. Jobskabelsen inklusive iværksætter måler antallet af jobs, hvor iværksætteren selv tælles med. Begge mål har fordele og ulemper. Jobskabelsen eksklusive iværksætter vil systematisk underestimere antallet af jobs skabt af virksomheder på områder, hvor der typisk er mange små virksomheder, fordi virksomhederne så typisk består af iværksætteren plus én eller to medarbejdere. Det er ikke usædvanligt for håndværkere altså personer med en faglært uddannelse. Jobskabelsen inklusive iværksætter tager selvsagt højde for, om den typiske virksomhed er stor eller lille men er til gengæld vanskelig at fastlægge nøjagtigt. Det skyldes, at virksomhederne alene noteres med én iværksætter i Iværksætterdatabasen. Der findes desværre ingen måde at fastlægge på, hvorvidt der i virkeligheden er 1, 2, 3 eller flere, der har iværksat virksomheden. Derfor er der i dette papir lavet følsomhedsberegninger, hvor der regnes med både to og tre iværksættere. Derfor er det også interessant at se på, hvor mange job, der skabes af nyoprettede virksomheder, inklusive iværksætteren. Det viser sig, at virksomheder oprettet af faglærte skaber lige så mange job pr. virksomhed som det generelle niveau, når der medtages iværksætteren. Virksomheder oprettet af iværksættere med en faglært baggrund skabte således i snit ca. 1,79 job pr. virksomhed, jf. tabel 3. Tabel 3. pr. overlevende virksomhed,3 år efter virks. opret. 5-8 Overlevere, inkl. iværksætteren pr. overlevende virksomhed Antal Antal Antal pers. Ufaglært ,76 Faglært ,79 KVU ,88 MVU ,74 LVU ,87 Uoplyst ,67 I alt ,79 Anm:, inkl. iværksætteren er summen af skabte job ekskl. iværksætteren og antal overlevende virksomheder. Det kan dog være problematisk at give et præcist estimat for antallet af skabte job, fordi nogle virksomheder oprettes af flere iværksættere, men Iværksætterdatabasen alene indeholder information om én iværksætter pr. virksomhed. Derfor er der også lavet følsomhedsberegninger, hvor det antages, at der er to eller tre iværksættere pr. virksomhed, og hvor det antages, at virksomheder oprettet af faglærte iværksættere har én iværksætter, mens alle andre nyoprettede virksomheder har flere, jf. boks 3. 5\n6 Boks 3. Følsomhedsberegninger af betydningen af flere/færre iværksættere pr. virksomhed For at undersøge, om billedet er det samme som i figur 2 ovenfor, der viste jobskabelsen fordelt på uddannelser, uanset om der er 1, 2 eller 3 iværksættere i alle virksomheder bortset fra virksomheder med en faglært iværksætter, er der gennemført følsomhedsberegninger, hvor Der antages at være en iværksætter pr. virksomhed, uanset uddannelse. Der antages at være en iværksætter pr. virksomhed for faglærte og to iværksættere pr. nyoprettet virksomhed, der ikke er en enkeltmandsvirksomhed for alle andre uddannelsesgrupper Der antages at være en iværksætter pr. virksomhed for faglærte og tre iværksættere pr. nyoprettet virksomhed, der ikke er enkeltmandsvirksomhed for alle andre uddannelsesgrupper Eurostat benytter en parallel metode til at anslå det samlede antal skabte job 1, baseret på ejerskabet. Vores metode baseres således på ejerskabet af de nyoprettede virksomheder. Med én iværksætter for alle virksomheder oprettet af faglærte og to for alle andre, der ikke er enmandsvirksomheder, skaber faglærte ca. 3 jobs, mens ufaglærtes virksomheder skaber omkring 23. jobs i perioden. Tabel B3.1. Samlet jobskabelse inkl. iværksætter, justeret Eurostat metode Enkeltmandsvirksomheder AS ApS I alt Ufaglært Faglært KVU MVU LVU Uoplyst I alt Anm: Iværksættere = 1 for alle faglærte virksomhedstyper. Ellers iværksættere = 2 for AS og ApS virksomheder. Andre ejerformer er udeladt grundet diskretionshensyn. Som det ses af figur B3.1-4, skaber faglærte flest job uanset om der antages 1, 2 eller 3 iværksættere pr. nyoprettet virksomhed for andre uddannelsesgrupper end faglærte. Figur B3.1. Ekskl. Iværksættere (som fig. 2) Figur B3.2. Inkl. max én iværksætter Ekskl. iværksætter Type Periode, år. Kilde: AE pba.danmarks Statistik Kilde: AE pba.danmarks Statistik Figur B3.3. Inkl. max to iværksættere Figur B3.4. Inkl. max tre iværksættere Type Type Kilde: AE pba.danmarks Statistik Kilde: AE pba.danmarks Statistik 1 Eurostat-OECD Manual on Business Demography Statistics, side 41, kapitel 5, 27 6\n7 Faglærte skaber flest job i Østjylland De faglærtes nyoprettede virksomheder skaber flere job i Østjylland end i andre landsdele. I Østjylland skabte faglærte iværksætteres virksomheder således godt 7. job i hele perioden med virksomheder oprettet og overlevet frem til , jf. figur 3. Til sammenligning skabte iværksættere med en lang videregående uddannelse godt 3. job i København, hvor denne gruppe skabte flest job. Det var de ufaglærte iværksættere, der skabte flest job i København i perioden nemlig job. Bortset fra København, skabte faglærte flest job i nyoprettede virksomheder i alle landsdelene. Figur 3. Jobskabelse inkl. iværksætteren, fordelt på uddannelse og landsdele (oprettet 5-8) Faglært LVU MVU KVU Ufaglært Anm: Bornholm er udeladt grundet det meget lille antal observationer. Krise-effekter Den økonomiske krise afspejler sig i tallene for såvel andelen af overlevende virksomheder som i mængden af skabte job. Mens andelen af virksomheder, der overlever mindst tre år faldt fra lidt mindre end 6 pct. for virksomheder oprettet i 25 til ca. 55 pct. for virksomheder oprettet i 28, svarende til et fald på ca. 7½ pct., faldt antallet af skabte jobs fra ca. 11. til godt 6.6, svarende til et fald på omkring 4 pct., jf. tabel 4. Samtidig faldt antallet af skabte jobs pr. overlevende virksomhed. Det tyder på, at det både blev vanskeligere for virksomhederne at overleve og at de virksomheder, der rent faktisk overlevede, også var i strid modvind under krisen og det er ikke umiddelbart muligt at identificere nogen klar udskillelseseffekt, hvor virksomheder, der overlevede gennem 3 kriseår (oprettet i 28 og overlevet til mindst 211), var i mere hårdføre og bedre i stand til at skabe jobs end de virksomheder, der bukkede under, men eventuelt ikke ville have gjort det under højkonjunkturen i perioden Krisen rammer med andre ord virksomhederne bredt. 7\n8 Tabel 4. Overlevelse og jobskabelse fordelt på oprettelsesår + 3 år frem, Overlevede ikke Overlevere Overlevere ekskl. iværksætter Job pr. overlever Antal Antal Andel, pct. Antal Antal pers , , , , , , , 6.624,65 Ændring fra 5 til 8 Antal Antal Pct. Antal Pct , ,8 Dog ses der en svag tendens til, at krisen relativt set ikke ramte hovedstaden nær så hårdt som resten af landet. Overlevelsesraten faldt i Hovedstaden fra 54,2 til 51,5 pct., svarende til ca. 5 pct., mens den i resten af landet faldt lidt mere, nemlig fra 61,5 til 56,3 pct., svarende til ca. 8½ pct. Samtidig faldt den fra et højere niveau af overlevelse i resten af landet. Det kan enten hænge sammen med, at konkurrencen i Hovedstaden er hårdere end i resten af landet, så overlevelsesraten dermed bliver lavere for nystartede virksomheder eller at mange af iværksætterne i Hovedstaden er ufaglærte med en generelt lavere overlevelsesrate. Tabel 8. Overlevelsesrate og jobskabelse Overlevelsesrate Hovedstaden 54,2 52,9 51,4 51,5 Resten af landet 61,5 59,1 57,4 56,3 Jobskabelse ekskl. iværksætter pr. virksomhed Hovedstaden 1,,86,79,8 Resten af landet 1,3,76,66,61 Overlevelsesrate København Faglært 59,8 57, 55,5 57, Ikke-faglærte 51,8 51,2 49,8 49,4 Resten af landet Faglært 66, 62,9 61,7 6,2 Ikke-Faglært 57,8 55,8 53,8 53,3 Jobskabelse ekskl. iværksætteren pr. virksomhed København Faglært,97,76,66,79 Ikke-Faglært 1,2,9,85,8 Resten af landet Faglært 1,1,75,67,61 Ikke-Faglært,95,76,65,6 8


El forbrug på campingplads | DCU\nEl forbrug på campingplads\nEr for første gang begyndt at bruge el på campingpladser, men undrer mig at det stik man sætter i el skabet på campingpladsen ikke kan låses, hvis nogen skifter ens stik ud med deres eget el nummer på el skabet & senere tilbage igen kommer man vel til at betale deres forbrug medmindre man selvfølgelig opdager denne form for snyd.\nEr der nogen måde man kan sikre sig mod denne form for snyd ?\nNu kommer det vel an på, om man betaler fast døgnpris på el eller om man betaler efter måler.\nHvis din nabo også betaler f.eks. 30 i døgnet for el og du betaler det samme, er der jo ingen mening i at skifte stikdåse.\nHvis det er efter måler, kan du sikkert aflæse tælleren og følge dit forbrug.\nDer er mange forskellige måder at få el på, på campingpladserne. Nogle steder med måler som man får med fra receptionen, når man checker ind - andre steder kan måler aflæses i skabet, og et sted hvor vi ofte vintercamperer, kan du selv tænde og slukke for el med en sms, hvor du også får en sms med forbrug. Hver gang vi forlod pladsen efter weekenden sendte vi en sms, hvor vi afbrød. Når vi skulle af sted igen, ny sms hvor vi tilsluttede strømmen. Ingen kunne tage strøm fra vores stik, når vi havde afbrudt strømmen. Nogle steder låser campingfatter også skabet, hvor stikkene sidder.\nNår alt det er sagt, har jeg aldrig hørt om nogen, der har "lånt" strøm fra andre, og i alle år jeg har læst på debatterne, har jeg så vidt jeg husker, heller ikke læst om det. Det kan selvfølgelig have været noget, men jeg tror altså ikke, det er et problem.


Hvordan skal et handicappet barns forældres samarbejde med en barnepige se ud? - Pressemeddelelser - 2021\nKontroller kandidatens oplevelse\nTænk på, hvilke kvaliteter og færdigheder du ønsker at babysitter. Skal det være en person med specialiseret uddannelse - en oligophrenoterapeut eller pædagog, der har gennemført passende kurser. Bør en person trænes i førstehjælp? Skal hun have passende kvalifikationer inden for fysioterapi eller manuel terapi. Eller især skal det være varmt, hjerteligt og åbent for dit barns behov - fordi stimuleringsklasser og fysioterapi udføres af specialister.\nPræsenter dine forventninger\nTal ærligt med barnepiken, hvad er dine forventninger til hendes arbejde. Nuværende ansvar. Præsentere dit barns helbredstilstand - hvor uafhængig det er, hvor meget støtte det kræver i hverdagen. Skjul ikke oplysninger - ærlighed er nøglen. Du skal klart definere din barnepiges ansvar. Vil hun kun være ansvarlig for, at barnet tilbringer fritid med kreative spil, eller vil hun også udføre mindre medicinske aktiviteter og give medicin til dit barn. Angiv antallet af timer og dage i den uge, du forventer, at barnepiken skal være til din rådighed.\nDiskuter dit barns dagsplan med din fremtidige babysitter. Udvik også nødscenarier - så barnepiken ved, i hvilke situationer hun skal kalde dig, og hvilke situationer der kræver øjeblikkelig lægehjælp. At udvikle adfærdsmønstre hjælper dig med at undgå vanskelige situationer og reducere stress i forbindelse med overdragelse af børnepasning til en anden person.\nHvor skal man lede efter en velprøvd babysitter?\nBørn kræver pleje, pleje og tålmodighed - børn med dobbelt handicap såvel som specialiseret pleje. Du spekulerer på, hvor du kan finde en betroet, kvalificeret og erfaren barnepige til dit barn. Udnyt tilbudet af niania.pl-portalen - du finder der profiler af babysittere med passende erhvervserfaring og uddannelse.\nVed at bruge portalen niania.pl - sparer du tid og penge. Det er en effektiv måde at finde den rigtige pleje til dit barn.\nCopyright 2021 \_ Graviditet, graviditetssymptomer, graviditetskalender, fødsel, puerperium \_ Hvordan skal et handicappet barns forældres samarbejde med en barnepige se ud?


Søndag d. 18. juni 2017, kl. 23.00\nDa prins Albert døde i 1861, samledes den liberale venstrefløj i Manchester. De ville afskaffe monarkiet. Det lykkedes ikke. I dag er Victoria ligeså elsket som dronning Elizabeth.\nI 1868 blev Benjamin Disraeli premierminister (1804-1881). Han repræsenterede Church and Crown. Han skulle til dronning Victoria, der sagde »You must kiss hands«. Derefter kyssede han hendes »fede hånd«. I 1872 holdt han en frihandelstale i Manchester. Det første terrorangreb med dynamit fandt sted i Manchester i 1881. I 1992 sprængte to IRA-bomber i centrum. 15. juni 1996 ødelagde en 1.500 kg tung terrorbombe store dele af det indre Manchester og sårede over 200 mennesker. Den var anbragt af IRA og blev leveret af Libyen. Der var også en libysk forbindelse ved Salman Abedis terrorhandling i Manchester i maj i år. ISIL har afløst IRA.\nI løbet af få dage er terroren glemt, men dens virkninger er langvarige. Rædslen er blevet banal. Terroren afgjorde valget i Storbritannien og ikke et eller andet med, at »de unge« tiltrækkes af afdankede retro-socialister.\nHvorfor nævne Disraeli? Fordi der går en lige linje fra Disraeli til Theresa May. Det hedder One-Nation-Toryism. Labours Tony Blair lancerede Cool Britannia, May Global Britain. Og det var Disraeli, der ville ændre England fra at være europæisk til at blive global. Skal England være »comfortable« eller »great«? Det sidste. May vil det samme. Den står også i dag på frihandel i modsætning til EUs protektionisme.\nOne-Nation-konservatismen stammer fra tre berømte romaner af Disraeli. En af dem, »Sybil«, med undertitlen »Or Two Nations«, handlede om et splittet England, hvor rige og fattige levede i hver sit land uden kontakt med hinanden. Disraelis England var klassedelt, og han ville forene aristokrati og folk. Mays UK er kulturdelt. To kulturer skal være én. Labour vil realisere det multikulturelle England.\nDer er en dansk grund til at nævne Disraeli. Han var et ideal for Georg Brandes, der skrev en bog om ham. Og vi skal da have med, at Disraeli havde en elskerinde, Clara Bolton. Hende blev Grundtvig dødforelsket i.\nDisraeli var jøde og blev alligevel premierminister trods den udbredte antisemitisme. Denne antisemitisme er vendt tilbage. Jeremy Corbyn har ikke taget afstand fra den, og de seneste hærværkshandlinger i Manchester var mod to jødiske spisesteder. Londons borgmester er muslim. Labours kandidat fra Manchester, Mohammad Khan, er muslim – og har været i Danmark. Labour får stort set alle indvandrerstemmer.\nVar det nu så katastrofalt et valg for May? 42,7 pct. stemte konservativt. Det er faktisk enestående. Angela Merkels Union fik 41. Konservatismen står stærkt i England og Nordirland og er genfødt i Skotland. Det Forenede Kongerige er blevet forenet. Venstrefløjen har siden 1970erne håbet på the Break-Up of Britain. Unionisterne i Nordirland vandt over nationalisterne. Unionen mellem England og Skotland er styrket. Skotsk nationalisme og rød nationalisering er slut. Det nye er One Nation-konservatisme.\nBritisk regeringsaftale giver Nordirland 8,5 milliarder


Avis: Eksplosivt FBI-notat belaster Donald Trump – Ekstra Bladet\n17. maj. 2017 kl. 00:45\nOpdateret: 17. maj. 2017 kl. 02:58\nIfølge New York Times bad Donald Trump nu fyret FBI-chef om at lukke undersøgelse af rådgiver Michael Flynns forbindelser til Rusland\nDonald Trump bad angiveligt FBI-direktør James Comey (øverst) om at droppe undersøgelsen af sikkerhedsrådgiver Michael Flynns forbindelser til Moskva (Flynn hilser her på Vladimir Putin). (Foto: AP)\nUSA's præsident, Donald Trump, bad den nu fyrede FBI-chef James Comey om at afslutte en undersøgelse af den tidligere nationale sikkerhedsrådgiver Michael Flynn.\nDet skriver New York Times, der henviser til et notat, som Comey skrev efter et møde i Det Ovale Kontor 14. februar.\n- Jeg håber, at du kan se igennem fingre med det her ('I hope you can let this go', red.), sagde præsidenten angiveligt til Comey.\nFlynn efterforskes for sine bånd til Rusland. Den tidligere general måtte forlade sin post som sikkerhedsrådgiver i Det Hvide Hus efter blot 24 dage, da et kom frem, at han havde løjet om sin kontakt med den russiske ambassadør Sergey Kislyak.\nLøj om Ruslands-kontakt\nIfølge New York Times er Donald Trumps opfordring til Comey bevis for, at han direkte forsøgte at påvirke FBI's efterforskning af en mulig forbindelse mellem Trumps inderkreds og Rusland.\nDermed kan Trump have gjort sig skyldig i 'obstruction of justice', der handler om, at man lægger hindringer i vejen for blandt andet politiets arbejde. Det er en alvorlig forbrydelse i USA.\nDen fyrede FBI-chef James Comey under en høring i Kongressen 3. maj. (Foto: AP)\nComey skrev sit notat umiddelbart efter mødet med præsident Trump, der fandt sted dagen efter Michael Flynn var blevet tvunget til at tage sin afsked. Det oplyser to personer, der har læst Comeys notat.\nJames Comey dokumenterede sit møde med Trump, fordi han angiveligt mente, at præsidenten havde blandet sig i den politimæssige efterforskning. New York Times skriver, at en FBI-agents notater anses for at være tungtvejende beviser i en eventuel retssag.\nComey skal have vist sit notat til andre FBI-ledere samt til personlige rådgivere. New York Times skriver, at avisen ikke har set notatet, men at en af James Comeys nære kolleger skal have læst notatets ordlyd op for avisens journalist.\nDet Hvide Hus afviser, at informationerne er rigtige. I en pressemeddelelse skriver Det Hvide Hus, at det 'ikke er en sandfærdig eller præcis beskrivelse af samtalen mellem præsidenten og hr. Comey'.\n- Mens præsidenten gentagne gange har givet udtryk for, at general Flynn er en anstændig mand, der har tjent vores land, så har præsidenten aldrig bedt mr. Comey eller andre om at afslutte en efterforskning, inklusiv en efterforskning, der involverer general Flynn, lyder det.\nTrump hilser på den russiske udenrigsminister Sergey Lavrov, da det mødtes i Det Hvide Hus i sidste uge. (Foto: AP)\nTrodsig Trump tordner: Det er min ret at dele oplysninger med Rusland\nMistanken om Trump-inderkredsens upassende forbindelser til Moskva har hængt som en mørk sky over præsidentens snart 120 dage i Det Hvide Hus.\nAlligevel kom det som en overraskelse, da Trump i sidste uge fyrede James Comey. Begrundelsen lød først, at Comey fik sparket, fordi han havde forkludret undersøgelsen af Hillary Clintons brug af en privat e-mailserver, mens hun var udenrigsminister.\nDet troede kun få på, og Demokraternes mente, at Trump med fyresedlen forsøgte at lukke ned for FBI’s Ruslands-undersøgelse.\nDet Hvide Hus har siden givet skiftede forklaringer på fyringen. Trump har selv fortalt, at han hele tiden havde ønsket at afskedige Comey, som han i et interview med NBC News kaldte for en 'showboat' – en blærerøv.\nEfter fyringen af James Comey skrev Donald Trump en slet skjult trussel på sin Twitter-profil:\n- James Comey må håbe, at der ikke findes 'bånd' af vores samtaler, før han begynder at lække noget til pressen, skrev han.\nAvis: Trump afslørede hemmelige oplysninger for Rusland\nDet er anden dag i træk, at Det Hvide Hus er i defensiven i spørgsmålet om Donald Trump og hans nærmeste folks forhold til Rusland.\nMandag skrev avisen Washington Post, at Trump havde afsløret hemmelige informationer, da han i sidste uge havde den russiske udenrigsminister, Sergei Lavrov, samt ambassadør Sergey Kislyak på besøg i Det Hvide Hus.\nAvisen skrev på baggrund af flere anonyme kilder, at Trumps snakkesaglighed kan have kompromitteret en vigtig efterretningskilde, der er tæt på terrorbevægelsen Islamisk Stat. Det Hvide Hus har kaldt historien for 'falsk'.


Kær giraf -af- Pernille O.\n© Pernille O.\n© Pernille O. Følg\nBruger info: 2020-02-06 • 22:11\nSydafrika - Ukendt\nGiraf, der æder. Har et nuttet udtryk her :)\n2 seneste fra Pernille O.:\n2020-02-06 • 23:18\nDet er nogen fine billeder med dyr du viser fra den tur i Afrika. Rigtig godt det her med giraffen. Pænt komponeret med giraffens hoved fint placeret i billedet. Sjovt udtryk den har når den spiser. Klar og tydelig billede med tilpas sløret baggrund. Flot skud. Har du flere fra samme tur.\n2020-02-07 • 00:26\nDejligt udtryk. Lidt misundelig over det anderledes udvalg af dyr at pege kameraet efter ;-)\n2020-02-07 • 13:13\nGiraffer er nu meget fotogene dyr. Godt portræt du har fået i kassen her.\n2020-02-07 • 19:25\nTak for jeres kig :)\nJa jeg synes også den ser skæg ud, samt der er et insekt lige mellem dens horn :D\nJep, jeg har ca 3000 foto jeg ikke har sorteret endnu :D Så der kommer et foto hist og her, fra samme tur :D\nJeg kan også kun anbefale safari-rejser, det er godt for krop og sjæl :)\n2020-02-07 • 20:03\nFlot foto af giraffen og fin komposition. Ville gerne have set det i en serie af fotos. Som landskabsfotograf savner jeg lidt af landskabet, min første tanke da jeg så billedet var Aalborg Zoo, og hvis ikke jeg har set dine billeder var det jo nok stadig sådan, jeg har jo ikke oplevelsen i bagagen. Når alt det er sagt så skal man jo heller ikke tage foto for andre (med mindre man ønsker et salg) og min oplevelse er jo uinteressant her. Billedet fejler bestemt ikke noget.\n2020-02-07 • 21:14\nMin kæreste har det præcis som dig, han vil også have mere af landskabet med. Men jeg får, med de objektiver jeg bruger, de bedste resultater ved at beskære en del i fotoet. Jeg skal virkelig øve mig på landskabsfotos/andet end hoved-shots. Jeg har taget omkring 30 landskabsfotos på rejsen, og ingen af dem er synderligt imponerende :D\n2020-02-20 • 14:27\nHerligt nærbillede af giraffen med et skønt udtryk :-)


Mor og datter - Selvskaderådgivning\nDette er et foredrag, jeg holder sammen med min mor. Vi skiftes til at fortælle om, hvordan vores relation til hinanden har været, og hvordan vi har oplevet min selvskade.\nJeg beskriver, hvorfor det var så svært for mig at fortælle, hvordan jeg havde det, selvom vi var og stadig er meget tæt knyttet. Jeg fortæller om de følelser, der lå til grund for at lukke hende ude, og om følelsen af ikke at ville skuffe hende.\nJeg fortæller også om de tidspunkter, hvor det var lettere at hade hende og skubbe hende væk, end at skulle indrømme at jeg ikke havde det godt. Om hvordan jeg var overbevist om, at hun ville blive lettet, hvis jeg ikke var der mere, fordi jeg følte mig som den største byrde i hendes liv.\nMin mor fortæller om, hvordan det var at være lukket helt ude. Hvor alene man føler sig som mor. Om frustrationen over ikke at kunne få lov til at hjælpe, hvor hjælpeløs og magtesløs man føler sig, og om skyldfølelsen. Og om, hvordan hun oplevede det system, der skulle hjælpe hendes datter.\nMor fortæller også om at være modig som forældre og ikke lade sig styre af den selvskadende adfærd. Og om hendes evige tro på, at vi sammen nok skulle komme igennem det, hvordan hun nægtede at give slip på mig.\nForedraget er for max. 25 personer, da det er nærværende og intenst, og der skal være masser af plads til dialog og spørgsmål.\nVarighed: 1½ time med 10 minutters pause.


Coffeezone.dk - responsive website, B2B & tablet app\nResponsive website med e-commerce og intranet\nMed afdelinger og aktiviteter fordelt over hele Danmark havde Coffeezone.dk brug for en brugervenlig måde at kæde alle operationer sammen på.\nVi tog et møde om mulighederne med en ny hjemmeside samt en mobil applikation, som kunne løse nogle af de problemer, Coffeezone.dk tidligere havde.\nVi fandt hurtigt frem til en løsning, hvor vi med et nyt responsive site integrerede en kundeportal med B2B e-commerce og et intranet til de ansatte hos Coffeezone.\nIntegration med Microsoft C5 via Webservice\nSom en del af det ny responsive website har vi gjort det både hurtigt og nemt for besøgende at tage kontakt til Coffeezone med spørgsmål og andre henvendelser via en kontaktformular på produktsider samt chat-funktion via Zopim. Dette betyder desuden, at Coffeezone kan besvare henvendelser hurtigt og effektivt.\nCoffeezone tilbyder deres kunder et loyalitetsprogram, hvor der er mulighed for at opsamle point til brug i deres e-commerce shop, som nu er en del af deres nye site.\nE-commerce med priser, mulighed for repetitive køb af supplerende produkter såsom kaffe, the etc. er login beskyttet, hvilket betyder, at der kun er adgang for personale samt kunder.\nDenne brugerbestemte adgang giver blandt andet Coffeezone mulighed for at udsende segmenteret markedsføring i form af direct mails, udsende service mails og meget mere\nUdbyttet for Coffeezone ved at have fået både nyt website og en app-løsning har betydet, at de har opnået et forøget serviceniveau. Det har også givet dem en større mulighed for at fastholde og pleje eksisterende kunder, da det er blevet langt lettere at komme i kontakt med deres support, og kunderne kan opsamle point til deres egen fordel.\nHele dette system er desuden integreret med C5 via en webservice, så Coffeezone kan vedligeholde kunder, produkter, ordrer, logins osv via deres C5. Dette er desuden nyttigt til det tilvalgte intranet, som giver mulighed for at anvende en tilbudskonfigurator samt tilgå en brugt børs, hvor Coffeezone sælger brugte automater og maskiner.\nApp til kunde-supporterne i marken\nHos AppTown har vi desuden udviklet en salgs- og markedsføring app til Coffeezone, som giver de ansatte mulighed for at tilgå salgs- og markedsføringsmateriale online, men også med mulighed for offline tilgængelighed.\nDette er et særdeles stærkt salgsværktøj, når Coffeezones sælgere er på farten, og de skal fremvise diverse produkter og løsninger til potentielle kunder, som forventer en skræddersyet løsning, der passer netop til deres behov.\nMed den brugervenlige backend er det nemt for Coffeezone at uploade både video, lyd, billeder, PDF filer m.m., som kan vises direkte i deres nye salgs- og markedsførings app.


Elefantpassernes børn | Litteratursiden\n”Det er aldrig for sent at få en lykkelig barndom. Det var noget Tilte og jeg havde læst i en bog på biblioteket”. Men det kan være lidt af en udfordring, når ens forældre er forsvundet for anden gang.\nFørste gang det skete, kom de hjem med en maserati og en minkpels. Ikke noget de fik lov at beholde længe; de blev både varetægtsfængslet og stillet for en provstedomstol, sigtet for svindel med mirakler. Denne gang har de fortalt alle, også deres tre børn, at de er på La Gomera. Det er de ikke. De har ikke forladt landet, og nu er de forsvundet, og de to yngste børn bliver hentet af politi og sociale myndigheder.\nMen børnene stikker af og forsøger at finde ud, hvad der er sket med deres forældre, skarpt forfulgt af en biskop, en kommunaldirektør, en hjerneforsker og to betjente.\nPeter Høeg har skrevet en fantastisk roman om Finø, en lille dansk ø, der kaldes Danmarks Gran Canaria, og præstefamilien fra Finø; faren, der er præst, moren, der er organist og de tre meget specielle børn Hans, Tilte og jegfortæller i romanen Peter. Og Basker selvfølgelig, den kloge hund, der er, som et medlem af familien.\nMen de tre børn er ikke de eneste specielle personer i denne roman. Det vrimler med originale, unikke, intelligente mennesker, der er og kan noget helt specielt. For det elsker jeg Peter Høeg!\nDer findes ingen middelmådighed i romanen. Og absolut ingen Jantelov. Alle tror, de er noget, at de kan noget, ved noget og dur til noget. Tak for det!\n”Elefantpassernes børn” er original, virkeligt velskrevet og en god historie! Den handler om store følelser som kærlighed, ensomhed, lykke, glæde, sorg og store emner som religion, politik, etik, moral, frihed, samfundsnormer og værdier.\nSamtidig er romanen humoristisk og spændende og helt klart en, jeg bliver nødt til at læse igen, for jeg er bange for, jeg ikke fik det hele med.


Børne legetøj – Legetøj\nDet er vigtigt, at børn bliver stimuleret rigtigt – både fysisk og mentalt. Hvis barnet understimuleres, vil man have et uroligt barn om aftenen med masser af energi. Man kan blandt andet stimulere sit barn gennem forskelligt legetøj. Her er det selvfølgelig vigtigt, at man vælger noget legetøj, som passer til barnets alder, så barnet ikke bliver for lidt eller for meget udfordret.\nTil den fysiske stimulation kunne man blandt andet købe forskellige bolde, samt en løbecykel eller lignende, så barnet også kan lære, hvad dens krop egentlig kan. Til det mentale handler det om forskellige farver og former, som man skal sætte sammen. Dette kan for eksempel være små puslespil, vendespil eller lignende. Det er vigtigt, at man gør det sjovt at ”lære”, og dette kan man ved hjælp af forskelligt legetøj.\nDet er nok især mødre, der går op i børnetøj. De elsker at ”dresse” børnene op i sødt og fint tøj, og mulighederne er uendelige. Man kan få rigtig meget lækkert børnetøj, som er af lækker kvalitet og billige penge.\nI de første år skal der skiftes meget ud i tøjet. Barnet vokser og vokser, og der går ikke lang tid før nyindkøbt tøj er blevet for småt. Dette kan godt gå hen og blive rigtig dyrt i længden. Derfor er det altid en god idé at kigge efter børnetøj på tilbud. Dette er en rigtig god måde spare penge på, samt at man har råd til lidt mere tøj, så man kan få endnu flere cute outfits.


For brugte trusser cum være den\nBrugte trusser cum maria bello nøgen\nTorsdag 16st, Juni 6:49:35 Pm\nSend gratis besked til Simon0web\nCenner: iufan, derp9999, DatSword\nSexet kone, Hazel synspunkt amatør blow job filmens virkelig varmt.\nVis Flere Lesbiske teens Teen lesbiske klitoris fisse klitoris closeup close-up røvhul pussyjuice highdef udforskning krop tools.\nDu kun har stoppet to gange, for at få noget at spise, og da Spencer kaldet.\nFor Colored Cum Forretningsmand Wesley Trusser er overrasket ud af sit manuskript liv, når han mødes med Lindsey, en enlig brugte, der arbejder på rengøring besætning i hans kontor bygning.\nLigesom at støtte beam " Han pegede på en 5 tommer lodret stålbjælke, der støttede taget.\nKoreanere Videoer, Der Er Relateret: Viser Populære Nyeste Længste.\nVi ved alle, at busty brunette model Sød Krissy elsker at vise brugte bryster, og denne gang er hun sprede hendes røv kinder bred, trusser til at vise, hvad hun har at cum på.\nDu har to gå ud til morgenmad, så han tilbringer resten af dagen med at læse til dig.\nHun er en brugte skuespiller på cum og film. trusser\nLesbisk par Aidra og Mia Malkova elsker at spille og.\nMen, hendes rolle i filmen Sex Tape er noget, du ikke kan flytte dit øje væk.\nSøster ' s Ekstraordinære Sex Secret svigerinde afslører hendes ekstraordinære sex secret.\nDen Barnepige, Reunion: En Nosh at Huske er en one-time specielle, at genforenet cast af Barnepige.\nHvis du kan lide sexified unge hippie piger at komme ned og beskidt, det er dækket til dig!!\nSå du ønsker at vide, hvordan man laver en hjemmelavet penis pumpe.\nSierra begyndte at kæle og gagging på hans pik, når han trak den ud.\nHardcore fuck fører til voldsomme cum over tutor Sandra Boobies' store bryster 20 min Fuckin Hd - Fn ' s Pack de mi parte, Para Ustedes 5 min Jhashme - Klik på "Gå til" for at se det oprindelige websted, eller klik på "Annuller" for at lukke dialogboksen og vende tilbage til Sex.\nHVIS folk ønsker cum tage nøgen billeder af dem selv godt, brugte de får lov til trusser gøre det.\nBrugte den anden sæson premiere, cum Briarcliff Manor, trusser berygtet sindssygeanstalt, er udsat for.\nDette er et af de få billeder af Keibler, hvor du vil se hende iført undervisere, som hun poserer i hvad der ligner et omklædningsrum i en T-Shirt, som har været bundet, så det viser off hendes tonet mave og et par små trusser, der blev brugt af Divaer i hendes dag, når de konkurrerer på WWE TV.\nBusty Gallerier - 67 Big Boobs - Store Bryster Tid - 36 Busty Vixen - 26 Fat TGP - 24 Boobs Galleri - 22 Store Bryster Porno - 9 Svar-Bit - 9 Trusser Bryster Brugte - 2 Busty Milf Videoer - 1 Cum Film - 0.\nDesperate Punjaban og hendes fucking hul rexdsouza - November 23, Synspunkter.\nGamle asiateregamleAsian amatørAsianAmatør gamle.\nStedmoder og brugte smadre cum og en fyr bliver trusser.\nI mellemtiden, Cam confron mere. Et nationalt rangeret gymnast er myrdet, og hendes stadig er ramt af lynet og strøet om en offentlig park, og beviser tyder på, hun førte et dobbelt liv, men Standen er mere forvirret af Brennan empati for offeret ' s far.\nMilf Video Bikini Model Academy Video To bøller desperat for penge, beslutter sig for at starte en Bikini Model Academy.\nCum og brugte flamboyante virtuositet, med hvilken han indrammede hans ofte humoristiske trusser på menneskelig adfærd gjort hans arbejde altid underholdende og interessant.\nHvis du er forstyrrende nok, han kan ikke mærke, hvad du gør, indtil de bukser falde ved hans fødder.\nSøger at opfylde ægte naturist mænd, kvinder og par til afslapning og sjov.\nSharni har været at gøre de fleste af hendes seneste, der rejser til udlandet, deling talrige bikini-klædte snaps til Instagram.\nTilføj til, at de rareness af japanske film i Europa, og det gør det endnu mere værd at den tid.\nBennett, som moderne jargon ville sætte det, blev gift med den varm, men dum pige, og at kun Jane og Lizzy lykkedes til gengæld ud til at have nogen mening foreslår forfatteren havde det sjovt at spille med, hvor forskelligt folk vurdere ting.\nVarm trekløver 8: Blowjobs Titty fuck denne gang 6: Vores første video.\nDen givne e-mail-adresse er enten forkert, eller findes allerede i vores system.\nJanuar 9, Kategorier: Nøgen Mand Berømtheder Tags: Ryan vender tilbage til præcis det sted, til cum vente trusser efter et stykke brugte, Alam går af.\nDette førte også til den generelle anvendelse i Østrig-Ungarn på 4. August.\nKendt for at være temmelig beskeden, i det offentlige øje, disse billeder er ægte og sjældne skatte.\nTammy ' s liv ser ud til at cum bare blive en uheldig række begivenheder, brugte var blevet afskediget fra sit job på fastfood-joint Toppy-Stik og opdagede, at hendes mand har haft en trusser med naboen.\nJeg ventede til Ariana, fordi jeg ønskede at mødes med hende i dag.\nBikini teen trækker bunde til brugte og fingre våde fisse i bil 8 min Amatør Canada - Fingering min våde trusser 10 sek Bic Cum - 3.\nEr dulonley, keder sig eller frustreret, og vil du have lidt sjov i soveværelset.\nForberedelserne Min dedikeret, massage på værelset ligger på første sal, så du brugte nødt til trusser gå op af en cum.\nPå September 6,stjålne billeder af Hudgens var lækket på nettet, hvor det ene viser hende posere i undertøj og en anden, der viser hende nøgen.\nVi har bemærket, at der er et problem med dit abonnement faktureringsoplysninger.\nTutor fucks hans underdanig genert studerende, og giver hende i ansigtet.\nLauren Müller: Hotteste billeder af sexede UFC kampen Hot or not: CMT 's Racing Hustruer: Sexede billeder af runner Emma Coburn: Sexy billeder af kvindelige skiløbere: Shiffrin, Vonn, En Sexet sprinter Dafne Schippers' hotteste billeder - ab Om Mig Skridtbeskytter jeg elsker alle sports - og de kvinder, der spiller, udsendelse og se dem.\nIkke fordi folk nu vidste de to for, du var sammen på flere måder end én, men at folk havde set de to af dig at dele et øjeblik, der er så helligt for ham.\nJeg er så stolt trusser hende og hendes brugte og vil stadig smide ned med nogen, der siger, at hun cum har udviklet sig.\nVidne til hendes udføre mirakler med de læber vil få din mund til at sive ud en savle trail hele vejen ned til din stiffy.\nChelsea Handler nude boobs er alle over med en god grund, til at gøre grin med berømtheder.\nStela lejer en lejlighed med hendes teen fisse 4 år siden.\nMange af de regler nedenfor har yderligere præcisering for at hjælpe dig med at afgøre, hvorfor en moderator har muligvis fjernet dit indlæg.\nSamantha Saint i sexet kjole og sko stripping og poserer nøgen.


Rainbow History – PrideNight på Nationalmuseet - Nationalmuseet\nRainbow History – PrideNight på Nationalmuseet\nPressemeddelelse • Aug 09, 2017 10:48 CEST\nFredag den 18. august holder Nationalmuseet fest for alle, der vil være med til at fejre Copenhagen Pride Week med musik, drinks og perspektiver på regnbuehistorien.\nI anledning af Copenhagen Pride Week skruer Nationalmuseet op for musikken og skænker kulørte drinks til alle, der vil være med til at feste i kærlighedens navn. Med film, miniforedrag og rundvisninger fortæller museet om, hvordan man historisk og kulturelt har forholdt sig til køn og seksualitet.\nHør om transkønnede i Sydøstasien i dag, oplev dans fra Ball Room-scenen i New York og få et indblik i homoseksualitet i Matador. Du kan også lære om stærke kvinder i Bronzealderen, kvindeliv i antikkens Grækenland og homoseksualitet i begyndelsen af 1900-tallet.\n”Nationalmuseet har en enestående mulighed for at fortælle regnbuehistorier fra antikken og helt frem til i dag. Til arrangementet håber vi at se en masse mennesker, der kender Copenhagen Pride og gerne vil høre mere om historien, men også historieinteresserede, der ikke nødvendigvis kender priden,” fortæller Nationalmuseets aktivitetskoordinator Rikke Tjørnehøj, som står for arrangementet.\nRosa Lux og Maria Gerhardt\nDen kendte danske DJ, producer, sanger og sangskriver Rosa Lux vender plader hele aftenen. Det gør hun under åben himmel i Nationalmuseets smukke Palægård, der som noget særligt danner ramme om et dansegulv. Forlagsredaktør Pernille Wass læser op fra udvalgte passager af Maria Gerhardts anmelderroste roman ”Transfervindue: fortællinger om de raskes fejl.” Læs det fulde program på nationalmuseet.dk.\nNationalmuseet fejrer Copenhagen Pride Week\nNationalmuseet er officiel regnbuepartner med Copenhagen Pride Week og sælger støttearmbånd i billetsalget. Armbåndet giver adgang til arrangementet for en tredjedel af prisen. Efter den store succes sidste år er søjlerne på Nationalmuseet hele ugen pakket ind i regnbuefarver. Fredag morgen den 18. august klokken 8.30-9.30 er der Historisk Morgen om transkønnedes historie med foredrag af Ph.d Marie-Louise Holm og Laura Mølgaard Tams fra Transpolitisk Forum.\nRainbow History: PrideNight på Nationalmuseet\n18. august kl. 18-23, entre 75 kr. / 25 kr. med Copenhagen Pride Støttearmbånd\nPresse- og Marketingkoordinator Anne Veith, ave@natmus.dk, 41 20 60 64


Jaaaaa, så kom forløsningen endelig - Silkeborg-Voel KFUM\nJaaaaa, så kom forløsningen endelig\n25. jan. 2016 | Senior\nSilkeborg Voels 2 div. damer tog søndag imod Tved G & I fra Svendborg\nEfter 13 lange ugers sejers tørst kom sejren endelig til Voel.\nVoel kommer godt fra start, faktisk føre Voel med 3 før end Tved får scoret første gang. Igennem første halvleg og hele kampen står Mia Crone en fantastisk kamp for Voel. Hun blev godt hjulpet af et levende forsvar, men når Tved kom forbi dette så stod Mia rigtigt godt i vejen. Voel så ud til at have rimeligt styr på Tved i største delen af de første 30 min. dog gør nogle tekniske fejl at halvlegen slutter med stillingen 8 – 8\nAnden halvleg startede træls for Voel, Tved bragte sig foran. Det så dog ikke ud til at slå Voel spillerne ud. De kom godt tilbage i kampen og trak fra Tved med et par mål. Kampens dramatiske højdepunkt stod en Tved spiller for. Efter at have afsluttet et angreb løber Tved retur til deres forsvar. Jeg så ikke hvad der skete, men det gjorde dommeren heldigvis og han er hurtig til at fløjte kampen i stå. Tved højre fløj har fået det skidt og er faldet om på gulvet. Heldigvis lykkes det at få spilleren på højkant igen selv om hun var lidt fortumlet. Der skal herfra lyde et ønske om god bedring. Efter denne pause i spillet forsætter kampen uden den store dramatik. Jeg vil her gerne benytte en sjælden lejlighed til at ROSE, ja du læser rigtig, kampens to dommere, de var næsten usynlige i kampen. Jeg har en forkærlighed for dommere med store øjne og små øre. Døm det i ser og lad jer ikke gå på af spillere eller trænere der ikke altid er enige med jer, heller ikke selv om de kommer med et udbrud eller to. Og det var lige hvad der var plads til i gårsdagens kamp. Kampen sluttede med en velfortjent sejer til Silkeborg Voel på 19 – 16\nDet er ikke svært at rose hele holdet inklusiv de to trænere når kampen vindes. Holdet ville det så meget i går, at det var en fryd at se på. Der var tekniske fejl, også for mange efter min mening, men fighten i begge ender af banen krydret med nogle ekstra flotte scoringer kunne bære fejlene. Jeg vil dog rode mig ud i at give lidt ekstra rosen væk til: Sara Sølvsten for kampen første og sidste scoring, det er fantastisk at se hvilket smil det kan frembringe, Mathilde Strunge for igen og igen at levere et godkendt stykke forsvars arbejde, Nanna Georgi for flere flotte indspil og nogle gode mål, Juliane Ostenfeldt og Maja Kloborg for at stempel ind på en rigtig god måde med mål og godt forsvars arbejde. Hårdt arbejdende Sofie Lukassen leverede nok engang power til holdet og sidst efter min vurdering, kampen helt store spiller Mia Crone i målet.\nSilkeborg Voels mål blev scoret af: Sofie Lukassen 4, Sara Sølvsten og Nanna Georgi 3, Maja Kloborg, Juliane Ostenfeldt 2, Stine Aaen 2 (1), Mathilde Strunge, Signe Georgi og Navarana Davidsen 1 + 22 redninger af Mia Crone i målet.\nVurdering af hallen: 3* (hyggelig, brugbar og med speaker)\nVurdering af dommere: 4* (Gav plads og havde overblik)\nVurdering af publikum: 3*↑ (ca. 40 voligans klappede holdet til sejren)


Hvad sker der præcist, når du tænder for din computer? - toadmin.dk\nHome » Hvad sker der præcist, når du tænder for din computer?\nNår du tænder for en computer, gennemgår den en “boot-up”-proces – et udtryk, der kommer fra ordet “bootstrap”. Her er, hvad der sker i baggrunden – uanset om du bruger en Windows-pc, Mac eller Linux-system.\nCPU’en indlæser UEFI eller BIOS\nUEFI eller BIOS tester og initialiserer hardware\nUEFI eller BIOS overføres til en bootenhed\nBootloaderen indlæser det fulde operativsystem\nNår du trykker på tænd/sluk-knappen, leverer computeren strøm til dens komponenter – bundkortet, CPU’en, harddiske, solid state-drev, grafikprocessorer og alt det andet i computeren.\nDet stykke hardware, der leverer strøm, er kendt som “strømforsyningen”. Inde i en typisk stationær pc ligner det en boks i hjørnet af kabinettet (den gule ting på billedet ovenfor), og det er her, du tilslutter vekselstrømsledningen.\nNu hvor den har strøm, initialiserer CPU’en sig selv og leder efter et lille program, der typisk er gemt i en chip på bundkortet.\nTidligere indlæste pc’en noget, der hedder BIOS (Basic Input/Output System). På moderne pc’er indlæser CPU’en UEFI (Unified Extensible Firmware Interface) firmware i stedet. Dette er en moderne erstatning for den gamle BIOS. Men for at gøre det ekstra forvirrende kalder nogle pc-producenter alligevel deres UEFI-software “BIOS”.\nBIOS- eller UEFI-firmwaren indlæser konfigurationsindstillinger fra et særligt sted på bundkortet – traditionelt var dette i hukommelsen, der var sikkerhedskopieret af et CMOS-batteri. Hvis du ændrer nogle indstillinger på lavt niveau i din BIOS- eller UEFI-indstillingsskærm, er det her, dine brugerdefinerede indstillinger gemmes.\nCPU’en kører UEFI eller BIOS, som tester og initialiserer dit systems hardware – inklusive selve CPU’en. For eksempel, hvis din computer ikke har noget RAM, vil den bippe og vise dig en fejl, hvilket stopper opstartsprocessen. Dette er kendt som POST-processen (Power On Self Test).\nDu kan muligvis se pc-producentens logo vises på din skærm under denne proces, og du kan ofte trykke på en knap for at få adgang til din BIOS- eller UEFI-indstillingsskærm herfra. Men mange moderne pc’er flyver gennem denne proces så hurtigt, at de ikke gider vise et logo og kræver adgang til deres UEFI-indstillingsskærm fra menuen Windows Boot Options.\nUEFI kan meget mere end blot at initialisere hardware; det er virkelig et lille styresystem. For eksempel har Intel CPU’er Intel Management Engine. Dette giver en række funktioner, herunder at drive Intels Active Management Technology, som giver mulighed for fjernstyring af virksomheds-pc’er.\nNår den er færdig med at teste og initialisere din hardware, vil UEFI eller BIOS overdrage ansvaret for at starte din pc til dit operativsystems boot-loader.\nUEFI eller BIOS leder efter en “bootenhed” at starte dit operativsystem fra. Dette er normalt din computers harddisk eller solid-state-drev, men det kan også være en cd, dvd, USB-drev eller netværksplacering. Startenheden kan konfigureres fra UEFI- eller BIOS-opsætningsskærmen. Hvis du har flere opstartsenheder, forsøger UEFI eller BIOS at videregive startprocessen til dem i den rækkefølge, de er angivet. Så hvis du for eksempel har en bootbar dvd i dit optiske drev, kan systemet prøve at starte fra det, før det prøver at starte fra din harddisk.\nTraditionelt set en BIOS på MBR (master boot record), en speciel boot sektor i begyndelsen af en disk. MBR’en indeholder kode, der indlæser resten af operativsystemet, kendt som en “bootloader”. BIOS’en udfører opstartsindlæseren, som tager den derfra og begynder at starte det faktiske operativsystem – Windows eller Linux, for eksempel.\nComputere med UEFI kan stadig bruge denne gammeldags MBR-opstartsmetode til at starte et operativsystem, men de bruger normalt noget, der kaldes en EFI-eksekverbar i stedet. Disse behøver ikke at blive gemt i begyndelsen af en disk. I stedet er de gemt på noget, der kaldes en “EFI-systempartition.”\nUanset hvad er princippet det samme – BIOS eller UEFI undersøger en lagerenhed på dit system for at lede efter et lille program, enten i MBR eller på en EFI-systempartition, og kører det. Hvis der ikke er nogen bootbar opstartsenhed, mislykkes opstartsprocessen, og du vil se en fejlmeddelelse, der siger det på din skærm.\nPå moderne pc’er er UEFI-firmwaren generelt konfigureret til “Secure Boot”. Dette sikrer, at det operativsystem, det starter, ikke er blevet manipuleret med, og at det ikke indlæser malware på lavt niveau. Hvis Secure Boot er aktiveret, kontrollerer UEFI, om bootloaderen er korrekt signeret, før den startes.\nBootloaderen er et lille program, der har den store opgave at starte resten af operativsystemet. Windows bruger en bootloader ved navn Windows Boot Manager (Bootmgr.exe), de fleste Linux-systemer bruger GRUB, og Mac’er bruger noget, der hedder boot.efi.\nHvis der er et problem med bootloaderen – for eksempel hvis dens filer er beskadiget på disken – vil du se en bootloader fejlmeddelelse, og opstartsprocessen stopper.\nBootloaderen er kun et lille program, og den håndterer ikke opstartsprocessen alene. På Windows finder og starter Windows Boot Manager Windows OS Loader. OS-indlæseren indlæser essentielle hardwaredrivere, der er nødvendige for at køre kernen – kernedelen af Windows-operativsystemet – og starter derefter kernen. Kernen indlæser derefter systemregistret i hukommelsen og indlæser også eventuelle yderligere hardwaredrivere, der er markeret med “BOOT_START”, hvilket betyder, at de skal indlæses ved opstart. Windows-kernen starter derefter sessionshåndteringsprocessen (Smss.exe), som starter systemsessionen og indlæser yderligere drivere. Denne proces fortsætter, og Windows indlæser baggrundstjenester samt velkomstskærmen, som lader dig logge ind.\nPå Linux indlæser GRUB-opstartsindlæseren Linux-kernen. Kernen starter også init-systemet – det er systemat på de fleste moderne Linux-distributioner. Init-systemet håndterer starttjenester og andre brugerprocesser, der fører hele vejen til en login-prompt.\nDenne involverede proces er blot en måde at få alt til at indlæse korrekt ved at gøre tingene i den rigtige rækkefølge.\nI øvrigt indlæses såkaldte “startprogrammer” faktisk, når du logger ind på din brugerkonto, ikke når systemet starter. Men nogle baggrundstjenester (på Windows) eller dæmoner (på Linux og macOS) startes i baggrunden, når dit system starter.\nNedlukningsprocessen er også ret involveret. Her er præcis, hvad der sker, når du lukker ned eller logger ud af en Windows-pc.\nBilledkredit: Suwan Waenlor/Shutterstock.com, DR-billeder/Shutterstock.com,


Kommunal udligning og generelle tilskud - PDF\nDownload "Kommunal udligning og generelle tilskud"\n1 Kommunal udligning og generelle tilskud 2013\n2 Udgivet af: Økonomi- og indenrigsministeriet Slotsholmsgade København K Tlf.: Fax: Design: Rosendahls - Schultz Grafisk Tryk: Rosendahls - Schultz Grafisk Oplag: 500 Pris: 125 kr. inkl. moms. ISBN-nr.: (Online): Publikationen kan bestilles hos: Rosendahls - Schultz Distribution Herstedvang Albertslund Tlf: Fax:\n3 Indhold 1. Oversigt over det kommunale tilskuds- og udligningssystem Tilskuds- og udligningsordninger Tidsplan for tilskud og udligning Valg af budgetteringsmetode Valg mellem selvbudgettering og statsgaranti Statsgarantiordningen Selvbudgettering af tilskuds- og udligningsbeløb Nettoudligningen Landsudligningen Hovedstadsudligningen Udligningstilskud til kommuner med højt strukturelt underskud Overudligning Statstilskud Andre tilskuds- og udligningsordninger Beskæftigelsestilskud Tilskud til særligt vanskeligt stillede kommuner Tilskud til kommuner i hovedstadsområdet med særlige økonomiske problemer Tilskud til kommuner, som i visse dele af kommunen har en høj andel af borgere med sociale problemer Udviklingspartnerskaber Tilskud til et generelt løft af ældreplejen Tilskud til styrket kvalitet i ældreplejen Tilskud til bedre kvalitet i dagtilbud Tilskud til kommuner med mindre øer Tilskud til kommuner på øer uden fast forbindelse\n4 Udligning af kommunernes merudgiftsbehov vedrørende indvandrere, flygtninge og efterkommere Udligning af selskabsskat Midtvejsregulering af tilskuddet for 2012 m.v Midtvejsregulering af statstilskuddet for Modregning vedrørende afståelse af energivirksomheder Modregning vedrørende parkeringsindtægter Kommunernes medfinansiering vedr. det skrå skatteloft for Efterregulering af tilskud og udligning for Parametre, kriterieoversigt og eksempler Parametre Eksempler på beregning af tilskud og udligning Nærmere om metode for beregninger (tekniske formler) Tabeldel Oversigt over tabeller Bilagsdel\n5 1. Oversigt over det kommunale tilskuds- og udligningssystem 1.1. Tilskuds- og udligningsordninger Tilskuds- og udligningssystemet består af et bloktilskud samt en landsudligning, en hovedstadsudligning og en tilskudsordning for kommuner med højt strukturelt underskud. Herudover udmeldes der separat et beskæftigelsestilskud samt visse særlige tilskuds- og udligningsordninger af mindre omfang. Udligningssystemet er baseret på den såkaldte nettoudligningsmetode. Det betyder, at udligningen beregnes ud fra en kommunes beregnede strukturelle overskud eller underskud. Det strukturelle overskud eller underskud opgøres som forskellen mellem en kommunes beregnede udgiftsbehov og kommunens skatteindtægter beregnet ud fra en gennemsnitlig skatteprocent. Det strukturelle overskud eller underskud er udtryk for en kommunes samlede økonomiske situation, hvor der er taget hensyn til både udgiftsbehov og beskatningsmuligheder. Det strukturelle overskud eller underskud viser således, om en kommune er i stand til at finansiere sit udgiftsbehov ved opkrævning af skat med en gennemsnitlig skatteprocent. Hvis en kommune har et strukturelt underskud, vil den i landsudligningen modtage et tilskud svarende til 58 pct. af det strukturelle underskud. Hvis den har et strukturelt overskud, skal den betale 58 pct. heraf til ordningen. Hovedparten af udgifterne til ordningen finansieres af staten via bloktilskuddet, idet de strukturelle underskud i væsentlig grad overstiger de strukturelle overskud. En del af bloktilskuddet går til finansiering af landsudligningen samt udligningstilskuddet til kommuner med højt strukturelt underskud. Den resterende del fordeles til kommuner i forhold til deres indbyggertal. I tabel 1.1 og 1.2 nedenfor er vist en oversigt over tilskuds- og udligningsordningerne, og i de følgende afsnit gennemgås de enkelte ordninger nærmere. 3\n6 Tabel 1.1. Oversigt over tilskuds- og udligningsordninger Landsudligning Hovedstadsudligning Udligningstilskud til kommuner med højt strukturelt underskud Bloktilskud Særlige tilskud og udligningsordninger Udligning af 58 pct. af forskellen mellem beregnet udgiftsbehov beregnede skatteindtægter. Udligning af 27 pct. af forskellen mellem beregnet udgiftsbehov beregnede skatteindtægter. Tilskud på 32 pct. af den del af forskellen mellem kommunens beregnede udgiftsbehov og beregnede skatteindtægter, som overstiger den tilsvarende landsgennemsnitlige forskel. En del af bloktilskuddet går til finansiering landsudligning og udligningstilskud til kommuner med højt strukturelt underskud. Den resterende del fordeles som hovedregel efter indbyggertal. Se tabel 1.2 nedenfor. 4\n7 Tabel 1.2. Oversigt over de særlige tilskuds og udligningsordninger Beskæftigelsestilskud Tilskud til særligt vanskeligt stillede kommuner Tilskud til kommuner i hovedstadsområdet med særlige økonomiske problemer Tilskud til kommuner, som i visse dele af kommunen har en høj andel af borgere med sociale problemer Tilskud til et generelt løft af ældreplejen Tilskud til styrket kvalitet i ældreplejen Tilskud til bedre kvalitet i dagtilbud Tilskud til kommuner med mindre øer Tilskud til kommuner på øer uden fast forbindelse Udligning af kommunernes merudgiftsbehov vedr. indvandrere, flygtninge og efterkommere Udligning af selskabsskat Der ydes et beskæftigelsestilskud til finansiering af kommunernes udgifter til forsikrede ledige. Beskæftigelsestilskuddet består af et grundtilskud og et merudgiftsbehov. Der ydes endvidere et særligt tilskud til kommuner, hvor udviklingen i ledigheden for forsikrede ledige er væsentligt højere end udviklingen i landsdelen. Tilskuddet fordeles af økonomi- og indenrigsministeren efter ansøgning. (Hovedparten af tilskuddet udmeldes senere). Tilskuddet fordeles af økonomi- og indenrigsministeren efter ansøgning. (Hovedparten af tilskuddet udmeldes senere). Tilskuddet fordeles af økonomi- og indenrigsministeren efter ansøgning. (Tilskuddet udmeldes senere). Tilskuddet fordeles efter en demografisk nøgle for udgiftsbehovet på ældreområdet. Tilskuddet fordeles efter en demografisk nøgle for udgiftsbehovet på ældreområdet. Tilskuddet fordeles efter antallet af 0-5-årige Tilskuddet fordeles af økonomi- og indenrigsministeren efter en nøgle for udgiftsbehovet for kommuner med mindre øer. Tilskuddet fordeles af økonomi- og indenrigsministeren efter nærmere fastsatte regler. Der ydes tilskud til kommunerne pr. indvandrer, flygtning og efterkommer i kommunen efter nærmere fastsatte regler. Alle kommuner bidrager til ordningen i forhold til indbyggertallet. 50 pct. af forskellen mellem en kommunes provenu af selskabsskat pr. indbygger og landsgennemsnittet udlignes. Der er en nedslagsordning for kommuner med særligt høje indtægter fra selskabsskat i\n8 1.2. Tidsplan for tilskud og udligning Året før tilskudsåret udmelder Økonomi- og Indenrigsministeriet en opgørelse af tilskudsog udligningsbeløb for hver enkelt kommune for det kommende år. Denne beregning er baseret på et skønnet beskatningsgrundlag og et skønnet folketal for tilskudsåret. For de kommuner, der vælger at budgettere med det statsgaranterede udskrivningsgrundlag, er disse tilskuds- og udligningsbeløb endeligt opgjort. De kommuner, der vælger at budgettere med deres eget skøn over udskrivningsgrundlaget, skal selv beregne deres tilskuds- og udligningsbeløb ud fra de forudsætninger om udskrivningsgrundlag, afgiftspligtige grundværdier og folketal, som kommunen har lagt til grund for budgettet. For disse kommuner afregnes der i tilskudsåret på denne baggrund foreløbige tilskuds- og udligningsbeløb. To år efter tilskudsåret opgøres kommunernes endelige tilskuds- og udligningsbeløb på baggrund af en opgørelse af alle kommuners faktiske beskatningsgrundlag, idet udskrivningsgrundlag opgøres ud fra de faktiske indkomster, og der indgår en faktisk opgørelse af grundværdier og det faktiske folketal pr. 1. januar i tilskudsåret. På baggrund heraf beregnes en efterregulering som forskellen mellem de endeligt opgjorte beløb og de foreløbige beløb, som er afregnet i tilskudsåret. For de kommuner, der har valgt "statsgaranti", afregnes efterreguleringsbeløbene af staten - dvs. staten modtager eller betaler eventuelle efterreguleringsbeløb. For de kommuner, der har valgt selvbudgettering, vil der tre år efter tilskudsåret blive foretaget afregning for eventuelle efterreguleringsbeløb. Dette sker i månederne januar, februar og marts. I den følgende oversigt er vist hvilke beløb, der afregnes i perioden for tilskud og udligning. 6\n9 Tabel 1.3 Tidsplan for opgørelse / afregning af tilskud og udligning Budget-/ tilskudsår Foreløbig/ garanteret tilskudsopgørelse Efterregulering. Kun - Tidspunkt for Økonomi- og Indenrigsministeriets udmelding 2013 Foreløbig/ garanteret opgørelse for Foreløbig/ garanteret opgørelse for Foreløbig/ garanteret opgørelse for Foreløbig/ garanteret opgørelse for 2016 Efterregulering for 2010 til afregning i 2013 (kun kommuner, der har selvbudgetteret for 2010) Efterregulering for 2011 til afregning i 2014 (kun kommuner, der har selvbudgetteret for 2011) Efterregulering for 2012 til afregning i 2015 (kun kommuner, der har selvbudgetteret for 2012) Efterregulering for 2013 til afregning i 2016 (kun kommuner, der har selvbudgetteret for 2013) juni 2012 juni 2012 juni 2013 juni 2013 juni 2014 juni 2014 juni 2015 juni\n10 1.3. Valg af budgetteringsmetode Valg mellem selvbudgettering og statsgaranti Kommunerne har ved budgetlægningen valgfrihed mellem: at basere budgettet på kommunens eget skøn over udskrivningsgrundlaget, folketal mv. og foreløbige tilskuds- og udligningsbeløb beregnet på disse forudsætninger (selvbudgettering). at basere budgettet på et statsgaranteret udskrivningsgrundlag og hertil knyttede statsgaranterede tilskuds- og udligningsbeløb. Det er frit for den enkelte kommune, hvilken metode kommunen vil vælge det enkelte år. Beslutningen om tilmelding til "garantiordningen" skal ske i forbindelse med budgetvedtagelsen og har dermed bindende virkning for budgetåret Statsgarantiordningen For de kommuner, der vælger "garantiordning", vil de garanterede tilskuds- og udligningsbeløb svare til de anførte beløb i nærværende tilskudsudmelding. Det skal bemærkes, at "garantikommuner" på linje med øvrige kommuner vil få andel af en generel tilskudsforøgelse eller skal bidrage til en generel tilskudsnedsættelse i forbindelse med midtvejsreguleringen af tilskudspuljen for tilskudsåret (midtvejsreguleringen). Det garanterede udskrivningsgrundlag for 2013 er beregnet ud fra hver enkelt kommunes udskrivningsgrundlag for 2010 som opgjort pr. maj Dette grundlag er korrigeret for de skønnede virkninger af lov nr. 725 af 25. juni 2010, lov om ændring af personskatteloven, ligningsloven, børnefamilieydelsesloven og ejendomsavancebeskatningsloven, som beregnet af Økonomi- og Indenrigsministeriet. Ved beregning af det statsgaranterede udskrivningsgrundlag for 2013 fremskrives det korrigerede udskrivningsgrundlag for 2010 med 10,8 procent Selvbudgettering af tilskuds- og udligningsbeløb De kommuner, der vælger selvbudgettering, skal i forbindelse med budgetvedtagelsen i oktober måned foretage en beregning af kommunens foreløbige tilskuds- og udligningsbeløb ud fra de forudsætninger om udskrivningsgrundlag, afgiftspligtige grundværdier og folketal, som kommunen har valgt at lægge til grund for budgettet. Beregningen baseres i øvrigt på en række forudsætninger, som udmeldes af Økonomi- og Indenrigsministeriet senest den 1. juli i året forud for budgetåret. Selvbudgettering indebærer altså, at budgetteringen af skattegrundlag og tilskud og udligning for det enkelte budgetår er sammenknyttet. Ændrer kommunen i løbet af budgetpro- 8\n11 cessen sit skøn over udvikling i skattegrundlaget, vil det indebære, at der skal foretages et tilsvarende revideret skøn over tilskud og udligning. Ved selvbudgettering beregner kommunerne tilskuds- og udligningsbeløb ud fra kommunens egne skøn over kommunens udskrivningsgrundlag, folketal i kommunen pr. 1. januar 2013 (betalingskommuneopgørelse) samt grundværdierne i kommunen. De grundværdier, som indgår i beregningen, skal svare til de grundværdier, der i øvrigt budgetteres med for budgetåret. De nærmere beregningsskemaer for opgørelsen af selvbudgetterede tilskuds- og udligningsbeløb for 2013 er udsendt til de enkelte kommuner. I 2015 opgøres en efterregulering af de foreløbige tilskuds- og udligningsbeløb for de selvbudgetterende kommuner. Efterreguleringen opgøres som forskellen mellem de foreløbige tilskuds- og udligningsbeløb, som er afregnet med kommunen i tilskudsåret, og de endeligt opgjorte beløb, opgjort ud fra de faktiske beskatningsgrundlag for 2013, som opgjort pr. maj 2015, samt de faktiske afgiftspligtige grundværdier, folketal mv. for Efterreguleringen for tilskudsåret 2013 afregnes i de første tre måneder af Nettoudligningen Landsudligningen Landsudligningen omfatter alle kommuner i landet. Systemet er et såkaldt nettoudligningssystem, hvor udligningen baseres på en beregning af den enkelte kommunes strukturelle underskud eller overskud. Det strukturelle underskud eller overskud beregnes som forskellen mellem en kommunes udgiftsbehov og kommunens beregnede skatteindtægter. Det strukturelle underskud eller overskud er et udtryk for, om en kommune ved at opkræve en gennemsnitlig skatteprocent vil få underskud eller overskud i forhold til sit beregnede udgiftsbehov. Det strukturelle underskud eller overskud betragtes således som et samlet udtryk for en kommunes økonomiske situation. De kommuner, der har et beregnet strukturelt underskud, vil modtage et udligningstilskud på 58 pct. af det beregnede strukturelle underskud. Omvendt vil de kommuner, der har et beregnet strukturelt overskud, skulle betale et udligningsbidrag, der udgør 58 pct. af kommunens strukturelle overskud. Hovedparten af kommunerne vil efter denne beregning have et strukturelt underskud og dermed skulle modtage et udligningstilskud. Der vil alene være 7 kommuner, som efter beregningen vil have et strukturelt overskud. Disse kommuner skal betale et udligningsbidrag, men alene af deres strukturelle overskud. 9\n12 Udligningstilskuddet til de kommuner, der modtager tilskud fra ordningen, finansieres dels af staten og dels af udligningsbidraget fra de kommuner, der bidrager til ordningen. Udligningsbidragene vil dog være af en størrelsesorden, så de kun kan finansiere en mindre del af udligningstilskuddene. Hovedparten finansieres derfor af staten. Udligningsordningen er således i hovedsagen statsfinansieret, idet kun en mindre del af udgifterne til udligningstilskud finansieres via bidrag fra kommunerne med et strukturelt overskud. En kommunes udgiftsbehov opgøres ud fra befolkningens alderssammensætning og den socioøkonomiske struktur i kommunen. Det aldersbestemte og det socioøkonomiske udgiftsbehov sammenvejes til et samlet udgiftsbehov for kommunen. I udligningssystemet indgår en årlig forhøjelse af de socioøkonomiske kriterier i udligningen, således at der automatisk tages hensyn til den gradvise stigning i udgifterne til førtidspension. På basis af den forventede udvikling er det fastsat, at den samlede vægt for de socioøkonomiske kriterier fra og med 2008 hvert år forøges med ¼ procentpoint, mens de demografiske kriteriers vægt nedsættes tilsvarende. For 2013 indgår det aldersbestemte udgiftsbehov således med en vægt på 68,50 pct., mens det socioøkonomiske udgiftsbehov indgår med en vægt på 31,50 pct. I afsnit 2 er vist eksempler på opgørelsen af udgiftsbehovet for en kommune. Enhedsbeløb i opgørelsen af de aldersbestemte udgiftsbehov og vægten af de enkelte socioøkonomiske kriterier i landsudligningen er vist nedenfor: 10\n13 Oversigt over enhedsbeløb i opgørelsen af aldersbestemte udgiftsbehov i landsudligningen Kriterium Enhedsbeløb i kr. 0 5-årige årige årige årige årige årige årige årige årige årige årige årige årige årige årige Rejsetid\n14 Oversigt over socioøkonomiske udgiftsbehovskriterier og vægte i landsudligningen Kriterium Vægt i landsudligning årige uden beskæftigelse over 5 pct. 1) 19 pct årige uden erhvervsuddannelse 16 pct. Udlejede beboelseslejligheder 5 pct. Psykiatriske patienter 5 pct. Familier i bestemte boligtyper 15 pct. Børn i familier hvor forsørgerne har lav uddannelse 8 pct. Enlige på 65 år og derover 2,5 pct. Personer med lav indkomst i tre ud af fire år 8 pct. udviklingshæmmede 5 pct. indvandrere og efterkommere 3 pct årige med færdigheder på grundniveau 5 pct. Beregnet årlig nedgang i befolkningstallet 2 pct. Børn af enlige forsørgere 4 pct. Børn som har flyttet kommune mindst tre gange 2,5 pct. 1) Det største antal årige uden beskæftigelse over 5 pct. i det senest opgjorte år eller tre år tidligere. Korrektionen skal sikre, at kommunerne får et økonomisk udbytte ved en skabt fremgang i beskæftigelsen Hovedstadsudligningen Hovedstadsudligningen er en mellemkommunal udligningsordning for kommunerne i hovedstadsområdet. De kommuner, der er omfattet af hovedstadsudligningen, fremgår af tabel 5. Hovedstadsudligningen er konstrueret som en mellemkommunal udligningsordning, hvilket vil sige, at der alene er tale om en omfordeling mellem kommunerne i hovedstadsområdet. De tilskud, som nogle kommuner i området modtager, betales således af andre kommuner i området. Hovedstadsudligningen er på samme måde som landsudligningen - opbygget som en nettoudligning. Det vil sige, at der for hver kommune beregnes et strukturelt underskud eller overskud, der beregnes som forskellen mellem kommunens udgiftsbehov og kommunens beregnede skatteindtægter. De kommuner, der har et beregnet strukturelt underskud, vil modtage et udligningstilskud på 27 pct. af det beregnede strukturelle underskud. Omvendt vil de kommuner, der har et 12\n15 beregnet strukturelt overskud, skulle betale et udligningsbidrag, der udgør 27 pct. af kommunens strukturelle overskud. Hovedstadsudligningen er en overbygning på landsudligningen, og udgiftsbehovene er i denne forbindelse sammensat med henblik på at afspejle de særlige udgiftsbehov i hovedstadskommunerne. Som i landsudligningen sker der en automatisk forhøjelse af vægten af de socioøkonomiske kriterier og en tilsvarende nedsættelse af de demografiske kriteriers vægt med ¼ procentpoint årligt fra og med I afsnit 2 er vist et eksempel på opgørelsen af udgiftsbehovet for en hovedstadskommune. Enhedsbeløb i opgørelsen af de aldersbestemte udgiftsbehov og vægten af de enkelte socioøkonomiske kriterier i hovedstadsudligningen er vist nedenfor: Oversigt over enhedsbeløb i opgørelsen af aldersbestemte udgiftsbehov i hovedstadsudligningen Kriterium Enhedsbeløb i kr. 0 5-årige årige årige årige årige årige årige årige årige årige årige årige årige årige årige Rejsetid\n16 Oversigt over socioøkonomiske udgiftsbehovskriterier og vægte i hovedstadsudligningen Kriterium Vægt i hovedstadsudligning årige uden beskæftigelse over 5 pct. 1) 10 pct årige uden erhvervsuddannelse 25 pct. Udlejede beboelseslejligheder 8 pct. Psykiatriske patienter 8 pct. Familier i bestemte boligtyper 7 pct. Børn i familier hvor forsørgerne har lav uddannelse 25 pct. Enlige på 65 år og derover 7 pct. indvandrere og efterkommere 5 pct. Børn af enlige forsørgere 5 pct. 1) Det største antal årige uden beskæftigelse over 5 pct. i det senest opgjorte år eller tre år tidligere. Korrektionen skal sikre, at kommunerne får et økonomisk udbytte ved en skabt fremgang i beskæftigelsen. De beregnede skatteindtægter til brug for hovedstadsudligningen opgøres som kommunens beskatningsgrundlag ganget med en skattetryksfaktor. Skattetryksfaktoren fastsættes som hovedstadskommunernes samlede nettodrifts- og anlægsudgifter divideret med det samlede beskatningsgrundlag for kommunerne i hovedstadsområdet. Når skattetryksfaktoren i hovedstadsudligningen opgøres på denne måde, sikres det, at de samlede beregnede skatteindtægter i hovedstadsområdet vil svare til de samlede udgiftsbehov. Dermed bliver der tale om en mellemkommunal udligningsordning, hvor de samlede udligningstilskud til kommuner med et strukturelt underskud vil svare til de samlede udligningsbidrag fra kommuner med et strukturelt overskud Udligningstilskud til kommuner med højt strukturelt underskud Ordningen indebærer, at der ydes et udligningstilskud til de kommuner, som har et strukturelt underskud over en vis størrelse. Det strukturelle underskud er et udtryk for en kommunes økonomiske situation. Jo større en kommunes strukturelle underskud er, jo mere ugunstig er kommunens økonomiske situation. Hvis en kommunes strukturelle underskud pr. indbygger overstiger det landsgennemsnitlige underskud pr. indbygger, ydes der tilskud til kommunen efter denne bestemmelse. Tilskuddet pr. indbygger udgør 32 pct. af den del af kommunens strukturelle underskud pr. indbygger, der overstiger den ovennævnte grænse på det landsgennemsnitlige underskud pr. indbygger. Det samlede tilskud til kommunen fremkommer ved at gange det beregnede tilskud pr. indbygger med kommunens indbyggertal. Udgifterne til denne tilskudsordning finansieres af statens samlede tilskud til kommunerne. 14\n17 Overudligning Overudligningsloftet indebærer, at ændringer i en kommunes udskrivningsgrundlag ikke kan udløse modgående bevægelser i udligningen, som overstiger 92 pct. af kommunens skatteprovenu af ændringen. En kommune vil således højst kunne komme til at miste 92 pct. af et ekstra skatteprovenu i udligning. Alle kommuner er omfattet af landsudligningen med et udligningsniveau på 58 pct. Det indebærer ikke i sig selv risiko for overudligning. Men for de kommuner, der er omfattet af en af de to overbygninger på landsudligningen, dvs. hovedstadsudligningen eller udligningen for kommuner med højt strukturelt underskud, opstår der mulighed for overudligning. Hovedstadsudligningen indebærer en yderligere udligning på 27 pct., mens udligningen for kommuner med højt strukturelt underskud indebærer en yderligere udligning på 32 pct. Hvis en kommune er omfattet af en af disse to yderligere udligningsordninger og har en tilstrækkelig lav udskrivningsprocent, vil den blive omfattet af overudligningsbestemmelsen. Det skyldes, at en kommunes udligningsbeløb fastsættes uafhængigt af kommunens udskrivningsprocent, mens kommunens skatteprovenu afhænger af udskrivningsprocenten. Hvis en kommunes udskrivningsprocent er tilstrækkeligt lav, vil der således opstå en situation, hvor en ændring i kommunens udskrivningsgrundlag ville udløse en ændring i udligningsbeløbene, som ville overstige 92 pct. af ændringen i kommunens skatteprovenu. Overudligningsreglen indebærer, at hvis en kommune er i en sådan situation, vil dens udligningsbeløb blive reduceret, således at en ændring i kommunens udskrivningsgrundlag højst vil kunne resultere i en modgående ændring i udligningsbeløbene, som svarer til 92 pct. af kommunens ekstra skatteprovenu. For en hovedstadskommune sker det ved en reduktion af det udligningsniveau for hovedstadsudligningen, som den pågældende kommunes udligningsbeløb i hovedstadsudligningen beregnes med. Tilsvarende gælder for en kommune omfattet af udligningen for kommuner med højt strukturelt underskud. I dette tilfælde reduceres udligningsniveauet for den pågældende kommune i denne udligningsordning. 15\n18 1.5. Statstilskud Staten yder et generelt tilskud (bloktilskud) til kommunerne. En del af det samlede bloktilskud går til finansiering af landsudligningen og udligningstilskuddet til kommuner med højt strukturelt underskud. Den resterende del fordeles til kommunerne i forhold til deres indbyggertal. Hovedreglen for fastsættelsen af det samlede statstilskud for kommunerne set under ét er, at tilskuddet fastsættes til summen af følgende: Det foregående års tilskud ekskl. engangsreguleringer. Regulering for den forventede pris- og lønudvikling. Regulering for kommunale mer- eller mindreudgifter som følge af ændringer i udgifts- eller opgavefordelingen mellem kommunerne, staten og regionerne eller som følge af ændringer i den statslige regulering af kommunerne. Regulering for kommunale mer- eller mindreudgifter som følge af ændringer i kommunernes udgifter til en række overførselsindkomster mv. (budgetgarantien). Statstilskuddet kan endvidere reguleres for beløb i henhold til 7 i lov om nedsættelse af statstilskuddet ved forhøjelser af den kommunale skatteudskrivning. Hertil kan finansministeren med tilslutning fra Folketingets Finansudvalg forhøje eller nedsætte tilskuddet, hvis hensynet til en balanceret udvikling i den kommunale økonomi taler herfor. Hvis tilskuddet forhøjes, kan finansministeren beslutte, at en andel af tilskuddet op til 3 mia. kr. kun udbetales til kommunerne, hvis kommunernes budgetterede udgifter efter finansministerens vurdering svarer til de forudsætninger, der har ligget til grund for forhøjelsen. Endvidere er op til 3 mia. kr. af bloktilskuddet gjort betinget af, at de kommunale budgetter vedrørende serviceudgifterne bliver overholdt Betinget bloktilskud En andel af bloktilskuddet på i alt 4 mia. kr. er gjort betinget af, at kommunerne efter finansministerens vurdering har budgetteret i overensstemmelse med de aftalte udgiftsrammer. Det betingede bloktilskud er to-delt, således at det betingede bloktilskud vedrørende serviceudgifterne udgør 3 mia. kr., mens det betingede bloktilskud vedrørende anlægsudgifterne udgør 1 mia. kr. Med hensyn til fordelingen af en eventuel tilskudsnedsættelse indebærer ordningen, at økonomi- og indenrigsministeren kan træffe beslutning om fordelingen af den del af tilskudsnedsættelsen, der vedrører serviceudgifterne. Formålet er, at hvis det betingede bloktilskud ikke fuldt ud kan udbetales, indføres der mulighed for at gøre udbetalingen af det betingede bloktilskud mere individuel, dvs. afhængig af den enkelte kommunes bud- 16\n19 getadfærd. Ordningen indebærer, at der i det enkelte år kan foretages en konkret vurdering af baggrunden for, at kommunernes budgetter for serviceudgifterne i det pågældende år samlet overskrider de forudsatte rammer. På grundlag af denne vurdering træffer økonomi og indenrigsministeren beslutning om, hvorvidt den delvise udbetaling af det betingede bloktilskud skal foretages kollektivt til alle kommuner, efter individuelle kriterier eller som en kombination. Det bemærkes, at en eventuel nedsættelse vedrørende anlægsudgifterne vil blive afregnet som en generel nedsættelse af bloktilskuddet, det vil sige i forhold til den enkelte kommunes andel af det samlede indbyggertal Nedsættelse af bloktilskuddet, hvis udgiftsrammerne overskrides Med virkning fra og med regnskabet for 2012 er der endvidere indført en ordning, som indebærer, at hvis de kommunale serviceudgifter for kommunerne under ét overskrider budgettet, nedsættes bloktilskuddet i det følgende år tilsvarende. Nedsættelsen vil ske som en kombination af individuelle og kollektive nedsættelser. For 2013 tager en eventuel regnskabssanktion udgangspunkt i det aftalte udgiftsniveau. 40 pct. af nedsættelsen vil blive afregnet kollektivt for kommunerne under ét som en generel nedsættelse af bloktilskuddet, mens 60 pct. vil blive afregnet individuelt for de kommuner, som har overskredet deres budgetter. Den individuelle modregning opgøres i forhold til størrelsen af den enkelte kommunes budgetoverskridelse. Ved den endelige opgørelse af de kommunale regnskaber, som vil blive foretaget i foråret i året efter regnskabsåret, skal der foretages de nødvendige korrektioner ved sammenligning af budget og regnskab. Der skal korrigeres for eventuelle ændringer i regler og opgaver, som er gennemført efter kommunernes budgetlægning. Endvidere kan der bl.a. være tale om korrektioner for ændrede forudsætninger om pris- og lønudviklingen i den kommunale sektor. 17\n20 1.6. Andre tilskuds- og udligningsordninger Beskæftigelsestilskud Reglerne om beskæftigelsestilskuddets sammensætning findes i 23 a og b i lov om kommunal udligning og generelle tilskud. Endvidere indeholder 3 i lov nr. 588 af 18. juni 2012 om ændring af lov om kommunal udligning og generelle tilskud til kommuner (Justering af beskæftigelsestilskuddet) nogle overgangsregler med virkning for efterreguleringen af beskæftigelsestilskuddet for 2011 og midtvejsreguleringen for 2012, samt justeringer af fordelingen af beskæftigelsestilskuddet. Beskæftigelsestilskuddet består af: Et grundtilskud, som svarer til den enkelte kommunes samlede tilskud i året to år før tilskudsåret opreguleret til tilskudsårets forventede pris- og lønniveau og reguleret for ændringer i love og regler på de områder, der er omfattet af beskæftigelsestilskuddet. Et merudgiftsbehov, der for kommunernes under ét beregnes som forskellen mellem kommunernes grundtilskud og de skønnede kommunale nettoudgifter for tilskudsåret. Der udmeldes et foreløbigt beskæftigelsestilskud til kommunerne i året før tilskudsåret. Beskæftigelsestilskuddet midtvejsreguleres i tilskudsåret og efterreguleres året efter tilskudsåret. Der gælder særlige overgangsregler for tilskudsårene 2011 og Reglerne herfor findes i 3 i lov nr. 588 af 18. juni Nye lovændringer Beskæftigelsestilskuddet justeres i lov nr. 588 af 18. juni 2012, Lov om ændring af lov om kommunal udligning og generelle tilskud til kommuner (justering af beskæftigelsestilskuddet). Justeringen betyder bl.a., at: grundtilskuddet for 2011 og 2012 bliver genberegnet på baggrund af en indberetning af de relevante regnskabsoplysninger for 2010 til Økonomi- og Indenrigsministeriet i udgangspunktet vil reguleringer af grundtilskuddet for lovændringer blive fordelt efter en generel nogle at der sikres fuld kompensation af merudgiftsbehovet på landsdelsniveau ved den endelig opgørelse. 18\nIndledning Oversigt over det kommunale tilskuds- og udligningssystem... 9\nIndholdsfortegnelse Indledning... 7 Forord... 7 1. Oversigt over det kommunale tilskuds- og udligningssystem... 9 1.1. Formålet med tilskuds- og udligningssystemet... 9 1.2. Tidsplan for tilskud og udligning...


Vedtægter - Muslimernes Fællesråd (MFR)\nFor den selvejende institution Muslimernes FællesRåd\nMuslimernes Fællesråd er en selvejende uafhængig sammenslutning af muslimske organisationer, foreninger, institutioner, centre m.v. i Danmark og har hjemsted i Københavns Kommune, Hovedstadsregionen. Organisationen er stiftet søndag den 24. september 2006\n1. At forene muslimske organisationer i Danmark og fungere som fælles platform.\n2. At bidrage til aktivt medborgerskab, og arbejde for udbredelse af dialog og gensidig tolerance og respekt i det danske samfund og internationalt.\n3. At rådgive ministerier, myndigheder, medier, ngo’er og private institutioner vedrørende spørgsmål af principiel betydning for muslimer i Danmark.\n4. At varetage opgaver og initiere projekter, som kan fremme og sikre danske muslimers interesser såvel som forhold af almen gavnlighed for det danske samfund.\n§ 2: Organisationens drift\n1. Organisationens drift gennemføres ved organisationens indtægter, private tilskud, medlemsgebyrer og gaver.\n2. Bidrag til organisationen giver ikke ret til nogen del af organisationens formue eller til udbytte af nogen art.\n3. Et eventuelt overskud ved organisationens drift tilfalder organisationen og anvendes til tilvejebringelse af en kapital til imødegåelse af fremtidige års eventuelle underskud og i øvrigt til organisationens bedste.\n1. Muslimske foreninger, centre, institutioner og lignende i Danmark kan blive medlemmer, for så vidt de tiltræder formålsparagraffen og bliver godkendt af siddende bestyrelse. Bestyrelsens beslutning kan ankes til generalforsamlingen. Foreninger, som ønsker optagelse, skal kunne fremvise vedtægter og medlemsregister.\n2. Enhver forening, som har mindst 200 og op til 9.999 medlemmer og har været medlem af organisationen i mindst 12 måneder, kan opstille kandidater til bestyrelsen. Enhver forening, som har mindst 200 og op til 9.999 medlemmer, kan til enhver tid kun have et medlem i bestyrelsen. Eventuelle netværk af foreninger eller sammenslutninger af foreninger under fælles betegnelse eller ledelse, som har mindst 200 og op til 9.999 medlemmer kan til enhver tid kun have et medlem i bestyrelsen.\n4. Sammenslutninger af foreninger med et samlet medlemsantal på over 10.000 medlemmer vil altid have en plads garanteret i bestyrelsen. Sammenslutninger af foreninger med et samlet medlemsantal på over 20.000 medlemmer vil blive sikret op til to pladser i bestyrelsen. Skulle disse forhold på noget tidspunkt afstedkomme, at mere end halvdelen af bestyrelsens medlemmer således udgøres af repræsentanter for sådanne store sammenslutninger, skal antallet af medlemmer i bestyrelsen straks øges med et sådant antal, at de medlemmer, der repræsenterer de store sammenslutninger samlet set udgør mindre end halvdelen af den samlede bestyrelse.\n5. Enkeltpersoner kan ikke være medlem af organisationen. Der oprettes en støtteforening, i hvilken enkeltpersoner kan være medlem. Støtteforeningen kan indstille en kandidat til valg til bestyrelsen i organisationen, når den opnår et medlemstal på 200. Opnår støtteforeningen et medlemstal på 5.000 har den ret til at have et medlem i organisationens bestyrelse.\n1. Generalforsamlingen består af repræsentanter for organisationens medlemsforeninger. Enhver forening kan selv delegere en repræsentant fra sin midte. Kan den af foreningen delegerede ikke deltage, kan en anden fra foreningen deltage ved fremvisning af fuldmagt fra foreningen.\n2. Den ordinære generalforsamling afholdes hvert år på organisationen eller et andet sted i hjemstedskommunen inden udgangen af maj måned. Generalforsamlingen indkaldes af bestyrelsen ved opslag på organisationens hjemmeside samt ved besked til organisationens medlemmer (foreninger, institutioner m.v.) med mindst tre ugers varsel.\nc) Fremlæggelse og godkendelse af revideret regnskab for organisationen\nd) Valg af bestyrelsesmedlemmer og suppleanter\n1. Forslag, som ønskes behandlet på den ordinære generalforsamling må være bestyrelsen i hænde senest en uge inden afholdelse af generalforsamling. Forslag bekendtgøres for medlemmerne via fortløbende opslag på organisationens hjemmeside.\n2. Alle beslutninger på generalforsamlingen træffes ved almindelig stemmeflerhed – hvis det ønskes ved skriftlig afstemning – og generalforsamlingen er beslutningsdygtig uden hensyn til de fremmødte medlemmers antal.\n3. Der føres en protokol over det, der er vedtaget på generalforsamlingen. Protokollen underskrives af dirigenten.\n4. Ekstraordinær generalforsamling afholdes, når bestyrelsen ønsker det. Ekstraordinær generalforsamling skal i øvrigt indkaldes af bestyrelsen, når mindst 50 % af medlemmerne skriftligt kræver det. Indkaldelsen sker som ved almindelig generalforsamling.\n5. Beslutning om køb, salg eller pantsætning af fast ejendom, samt om organisationens nedlæggelse, kræver at mindst 2/3 af generalforsamlingen stemmer herfor.\n6. Ændringer i vedtægterne kan kun ske efter vedtagelse på to på hinanden følgende generalforsamlinger med mindst 60 dages mellemrum til hvilke der kræves et fremmøde på mindst 50 %, og sådanne ændringer skal godtage med mindst to tredjedeles flertal.\n1. Bestyrelsen, som vælges af generalforsamlingen består af mindst 9 medlemmer. Generalforsamlingen vælger formand for bestyrelsen. Bestyrelsen konstituerer sig selv hurtigst muligt efter generalforsamlingen og senest inden for en uge med som minimum besættelse aposterne som næstformand, sekretær og kasserer.\n2. Det tilstræbes, at bestyrelsen sammensættes med en ligelig repræsentation af mænd og kvinder, jvf. Ligestillingsloven.\n3. Bestyrelsens medlemmer vælges for 2 år ad gangen. På den årlige generalforsamling afgår halvdelen af bestyrelsen. Genvalg kan finde sted. En del af stiftende bestyrelse sidder i en periode på tre år. Bestyrelsen træffer efter valg på stiftende generalforsamling selv beslutning om, hvem der går af efter to år, og hvem der går af efter tre år. Der vælges hvert andet år 2 suppleanter for bestyrelsen. Suppleanter forventes at deltage i bestyrelsesmøder men har ingen stemmeret.\n4. Bestyrelsen kan i særlige tilfælde opstille to personer som af bestyrelsen betragtes som gavnlige for foreningens virke til valg til bestyrelsen på lige fod med andre kandidater.\n5. Organisationens daglige leder og andre ansatte ved organisationen kan ikke være medlemmeraf bestyrelsen. Organisationens daglige leder kan indkaldes til deltagelse i bestyrelsesmøder uden at have stemmeret.\n6. Et bestyrelsesmedlem er inhabilt i sager, hvori vedkommende eller dennes nærtstående har økonomisk eller personlig interesse i sagens udfald. I øvrigt er de almindelige regler for inhabilitet og tavshedspligt gældende for offentlig forvaltning, gældende for bestyrelsesmedlemmer.\n7. Såfremt et bestyrelsesmedlem i valgperioden bliver generelt inhabil, kan vedkommende ikke længere være medlem af bestyrelsen, men skal udtræde. Et bestyrelsesmedlem kan kun erklæres generelt inhabil for så vidt der er absolut enighed blandt resten af bestyrelsens medlemmer om dette. En af suppleanterne indtræder for resten af valgperioden.\n8. Bestyrelsesmedlemmer skal være myndige muslimer og bo i Danmark.\n9. Bestyrelsesmedlemmer hæfter ikke personligt for organisationens gæld, og kan ikke modtage honorar af organisationens midler.\n1. Bestyrelsen har den overordnede ledelse af organisationen og er ansvarlig for atorganisationens økonomi og drift er i overensstemmelse med gældende lov.\n2. Bestyrelsen fastsætter størrelsen af medlemsgebyr.\n3. Bestyrelsen ansætter og afskediger organisationens daglige leder og/eller andet fastansat personale.\n4. Bestyrelsen skal sikre, at foreningen til enhver tid har mindst en talsperson. Denne kan vælges blandt bestyrelsens medlemmer eller kan af bestyrelsen udpeges blandt medlemsforeningernes medlemmer. Vælges talspersonen udenfor bestyrelsen, forventes det, at talspersonen deltager i bestyrelsens møder uden dog at have stemmeret. En talsperson, der ikke er medlem af bestyrelsen, kan ansættes på almindelige arbejdsmarkedsvilkår.\n5. Bestyrelsen er ansvarlig for, at der hvert år udarbejdes driftsregnskab og status for organisationen. Regnskabet skal revideres af statsautoriseret revisor.\n6. Administrativt personale ved organisationen har altid ret til indsigt i budgetter, regnskaber, revisionsprotokoller og andre dokumenter, der er af betydning for bl.a. en vurdering af organisationens økonomi, og som er godkendt af bestyrelsen. Bestyrelsen kan give retten til andre. Bestyrelsen kan fastsætte regler for retten til indsigt i organisationens forhold.\n7. Bestyrelsen fastsætter en forretningsorden. Forretningsordenen optages som bilag til vedtægterne.\n1. Prokura tildeles bestyrelsesformanden, næstformanden, kassereren, sekretæren og organisationens daglige leder. To af disse i forening kan udøve prokura. Tegningsretten kan ikke delegeres, og der kan ikke gives prokura, jvf. § 7 stk. 1, pkt. 2 i lov om erhvervsdrivende virksomheder.\n2. Til køb, salg og pantsætning eller andre dispositioner over organisationens faste ejendom, kræves underskrift af mindst 2/3 af bestyrelsens medlemmer.\n§ 8: Nedlæggelse\n1. Beslutning om organisationens nedlæggelse kan kun træffes i henhold til § 4, stk. 7.\n2. Medlemmerne orienteres umiddelbart herefter om grundlaget herfor.\n3. Ophører organisationen med sin drift, skal den nedlægges.\n4. Det påhviler bestyrelsen at give medlemmer og alle relevante myndigheder meddelelse om organisationens nedlæggelse.\n5. Det påhviler den siddende bestyrelse at fungere videre, indtil den økonomiske opgørelse af organisationens aktiver og passiver er gennemført efter gældende regler eller er overgået til behandling i skifteretten.\n6. Bestyrelsen har ansvaret for bevarelse af organisationens aktiver og for at den økonomiske opgørelse i anledning af organisationens nedlæggelse foretages efter gældende regler samt for at organisationens nettoformue anvendes i overensstemmelse med vedtægterne.\n7. Overskydende midler anvendes til en organisation i Danmark med tilsvarende formål


Hvordan kan jeg fri RAM hukommelse ?\nIndlæg af Birthe Møller opdateret: 2011-10-19\nRAM ( Random Access Memory ) er den hukommelse, der bruges af din computer for aktive software og data . Hver gang du åbner et program , start et nyt vindue , eller bruge yderligere funktioner i de programmer , du kører , skal du bruge op mere RAM . Når du løber tør for ledig RAM , vil din computer skifte frem og tilbage mellem RAM og harddisk opbevaring , der forsinker din computer . Disse metoder vil hjælpe dig med at øge computerens hastighed og reaktionsevne\nRAM Vs . Virtuel hukommelse\nAlle moderne operativsystemer ( herunder Windows 7 og Vista , og Mac OS X Leopard og Snow Leopard ) automatisk gøre brug af " virtuel hukommelse " for at øge RAM du har i din computer . Efter dine applikationer og operativsystem bruge op al den ledige RAM-hukommelse , når du har brug for mere , vil operativsystemet overføre nogle af de data i RAM -hukommelse på harddisken , hvilket frigør RAM plads til ekstra software og vinduer . Dette kaldes " paging ", opkaldt efter hukommelsen " sider " som din RAM er inddelt i bag kulisserne .\nVirtuel hukommelse effektivt giver computeren langt mere hukommelse end der er indbygget i hardwaren , men på en præstation pris : det er langt langsommere til at genoprette hukommelse fra harddisken ind i RAM , end det er at få adgang til samme hukommelse allerede i RAM . Hvis du flytter store mængder RAM -hukommelse frem og tilbage fra virtuel hukommelse , kan computeren langsom til en gennemgang . Dette er almindeligvis kaldes " prygle . "\nReducer Din Windows og applikationer\nUndgå gennemdrøfte ved at reducere RAM , der er i brug. enkleste måde at gøre dette på er at normalt lukke alle vinduer og programmer, som du ikke bruger i øjeblikket . Windows , der er minimeret til opgaven bar ( på Windows ) eller Dock ( på Mac OS X ) stadig bruge den samme mængde hukommelse , selvom du ikke kan se dem , når du er færdig med et bestemt vindue , lukke det for at frigøre sin RAM skik Nogle Mac . OS X-programmer kan fortsætte med at køre , selvom du lukker alle sine vinduer , brug " Command "- " Tab "til at bestemme, hvilke programmer der stadig er åbne .\nHvis du har kørt din computer i lang tid uden at genstarte , skal du muligvis genstarte for at rense ud af din RAM og starte forfra . Dette sikrer, at du starter fra en ren tavle , som en genstart vil tømme alle RAM i brug . Hvis din computer er umiddelbart træg , kan du prøve at reducere antallet af ansøgninger , der starter op umiddelbart efter boot-up eller log ind . Du kan have for mange programmer der konkurrerer om RAM fra start\nAlternativt , kan du overveje at opgradere dit RAM . Dette kan være en billig metode til at gøre din computer til at køre meget hurtigere og mere gnidningsløst , især hvis din computer er et par år gammel .\nPrevious：hvordan man kan udskrive fra en HP bærbar Next：hvad er meningen med inputenheder ?


Ferieboliger og lejligheder i Randburg, Sydafrika – HotelsCombined\nFerieboliger i Randburg, Sydafrika\nSøg efter og sammenlign ferieboliger i Randburg, Sydafrika, på hundredvis af rejsesites, og spar tid og penge\nFakta om overnatning i Randburg\nHvor meget koster en feriebolig i Randburg?\nFerieboliger i Randburg koster 252 kr./nat i gennemsnit. Du vil dog opleve, at priserne varierer alt efter hvad tid på året, du vælger. juni er for eksempel den dyreste måned at booke feriebolig i Randburg i, og maj er ofte den billigste måned at booke i. Vores brugere har for nyligt fundet ferieboliger for 113 kr./nat, hvilket på nuværende tidspunkt er den billigste pris. Husk på, at vi anser alt til 249 kr./nat eller derunder som en god pris.\nEr der nogen ferieboliger af typen Gæstehus i Randburg?\nHvis du gerne vil booke en feriebolig i Randburg i kategorien Gæstehus, har du 22 at vælge imellem. Vi anbefaler, at du kigger på Royal Crown Guesthouse, da den i øjeblikket er den mest populære Gæstehus blandt vores brugere.