Samråd om sigtets anklage | Information\nEnhedslisten kalder nu justitsministeren i åbent samråd og beder ham om at kommentere Informations artikler fra i lørdags om samarbejde mellem danske PET og det hemmelige politi i Syrien - et samarbejde som ifølge personen 'MH' indebærer, at dansk politi modtager oplysninger, der er fremkommet under tortur.\n'MH', der siden er blevet administrativt udvist af Danmark uden at kunne få grunden oplyst, blev fængslet i Damaskus lufthavn, da han i maj 2007 rejste fra København. Ifølge MH's forklaring til Information blev han i månedsvis torteret af det syriske politi, der fortalte, at de havde tilbageholdt ham efter ønske fra PET. Denne anklage skal Brian Mikkelsen nu forsøge at kaste mere lys over bl.a. ved i et åbent samråd at skulle svare på ...\n-Om PET har fortalt de syriske myndigheder at MH ankom til Syrien?\n-Om PET i den pågældende sag har udleveret billeder eller andet materiale til de syriske myndigheder?\n-Om oplysninger fra syriske myndigheder ligger til grund for den senere administrative udvisning af MH?\n-Om PET har modtaget oplysninger fra Udenrigsministeriet om, at MH har været udsat for mishandling?\n-Om PET har bedt de syriske myndigheder om ikke at løslade MH?\nDerudover har Enhedslisten stillet en række skriftlige spørgsmål til Brian Mikkelsen, bl.a. "om Danmark eller danske myndighedspersoner kan gøres strafferetsligt ansvarlige, hvis PET har givet de syriske myndigheder informationer, der har ført til tilbageholdelse af en person, som siden er blevet mishandlet", og om "danske myndigheder må modtage oplysninger fra den syriske efterretningstjeneste, hvis den har grund til at antage at disse informationer er fremskaffet ved hjælp af tortur."\nEndelig skal Brian Mikkelsen forklare, om regeringen mener, at menneskerettighederne i Syrien "er af en sådan karakter, at de tillader samarbejder mellem PET og den syriske efterretningstjeneste."


Healing - Fjernhealing - Selvhealing - Succes med Livet\nHjem » Redskaber » Healing\nHealing er et redskab der er til rådighed for os alle\nNår vi taler om healing i vores kultur så bliver det ofte forbundet med noget mystisk. Der er intet mystisk over healing. Det er helt naturligt og en del af os alle.\nDer praktiseres mange former for healing. Der er forskellige navne og forskellige tilgange, men fælles for alle tilgangene er at der tale om energi. Energi der balanceres for at skabe en positiv forandring.\nI Succes med Livet er healing et af de redskaber vi benytter allermest. Dels gennem meditation, men også gennem fjernhealing og selvhealing.\nPå Succes med Livet har du adgang til bestilling af Fjernhealing sessioner.\nI vores tilgang til Fjernhealing samarbejder vi i en onlinesession, hvor vi arbejder med det du konkret har brug for lige nu.\nPå Succes med Livet har du adgang til et onlinekursus i selvhealing.\nSelvhealing er noget vi er født med og alle har adgang til. Nogle gange er det bare blevet parkeret og skal lige friskes op inden vi kan bruge det i hverdagen.\nLæs mere om Selvhealing her\nDer er intet mystisk i healing. Det er helt naturligt og en del af os alle.\nAlt er energi og alt er forbundet. I vores tradition er vi bare ikke vandt til at tale om os selv og naturen som energi.\nDu har adgang til at balancere din egen energi med energien omkring dig og på den måde, have det godt med dig selv og dine omgivelser.


modeugen 201 : Modebevægelsen\nModeuge 2011 — balloner og smykker på Amagertorv\nPosted by mode22mensch22 on February 2, 2011 · Leave a Comment Hele København summer af shows, messer, champagne og andre gratis godter for pressen, indkøberne og de indbudte. Smykkevirksomheden Susanne Friis-Bjørner addresserer fredag den 4. februar kl. 15 ikke-fagfolkene ved at sende 500 biologisk nedbrydelige balloner til vejrs fra Amagertorv i hjertet af København. I 15 af ballonerne ligger et gavekort på et Susanne Friis Bjørner-smykke. [...]\nCategory copenhagen fashion week 2011, forside-mode, modeuge 2011, modeugen 201, ugen 2011 · Tags copenhagen fashion week 2011, dansk smykkedesign, modeuge 2011, modeugen 2011, s, Susanne Friis-Bjørner


Tillsammans - filmdatabase.dk\nSverige, Danmark 2000\ni biografen 04-10-2000\nI kølvandet på "Det store flip" og "Fede tider", to danske film om de flippede og ideologikritiske halvfjerdsere, kommer svenske Lukas Moodyssons Tillsammans. Filmens titel er også navnet på et kollektiv, hvor en stor del af handlingen udfolder sig. Kollektivet får tre nye beboere, da Elisabeth med sine to børn, Eva og Stefan, flytter hen til sin bror Göran. Nu har hun endelig besluttet sig for at forlade sin voldelige ægtemand Rolf. Børnene er mildest talt ikke særligt begejstrede for at forlade kernefamiliens faste rammer til fordel for politisk korrekthed, seksuelt frisind og fællesskab i lange baner, men efterhånden begynder de at finde sig til rette. Den borgerlige Elisabeth bliver præget af livet i kollektivet, men påvirkningen går begge veje, for hun og børnene er også et frisk pust, der påvirker kollektivet i en mindre radikal og frelst retning.\nFilmen slutter i en optimistisk tone, hvor glæden og fællesskabet får lov at triumfere - i hvert fald for en stund. Desuden tyder alt på, at bruddet mellem Elisabeth og Rolf vil heles, efter at Rolf har taget sig alvorligt sammen.\nTillsammans er en morsom, varm og menneskekærlig film, der ikke skal opfattes som et opgør med perioden, som for eksempel "Det store flip" var det. Lukas Moodyssons personer er hele mennesker i udvikling og ikke karikaturer.\nLisa Lindgren Elisabeth\nMichael Nyqvist Rolf\nEmma Samuelsson Eva\nSam Kessel Stefan\nGustaf Hammarsten Göran\nOla Norell Lasse\nJessica Liedberg Anna\nAnja Lundqvist Lena\nOlle Sari Erik\nShanti Roney Klas


Skrevet den 26. februar 2020 kl 09:02 Af Emil Kjær Jørgensen\nI starten af december blev de første navne til dette års Heartland, som blandt andet talte navne som The National, The Cardigans og Rufus Wainwright.\nI dag har Heartland så tilføjet yderligere 11 navne til årets musikprogram.\nDagens musikpakke føres an af to legender: Grammy-hædrede Beck og The Beach Boys-frontmanden Brian Wilson.\nDe nye navne er udover mesteren af alternativ-rock Beck og legenden Brian Wilson, afrobeat-stjernen Femi Kuti, den amerikanske singer-songwriter og indie-rocker Cat Power, den populære australske duo The Avalanches, diskofestbandet fra Frankrig L’Imperatrice, 00’ernes danske synth-helte Spleen United og Simon Kvamms nye band Hugorm samt José González, Claus Hempler og Annika Aakjær, som alle tre kan opleves til ’Acoustic Evenings’.\nHeartland afholdes ved Egeskov Slot fra den 29. til 31. maj 2020.\nHan fik sit store gennembrud i 1994 med albummet Mellow Gold og ikke mindst singlen Loser, som efterhånden har vundet status som en moderne klassiker.\nDen produktive 49-årige kunstner udgav i november 2019 sit 14. album Hyperspace og er gennem årene blevet for kendt for sin evne til at nedbryde de traditionelle genrekonventioner og derigennem skabe unikke værker. I løbet af karrieren har han derfor beskæftiget sig med alt fra americana, folk og country over hiphop, funk og soul til psykedelisk og alternativ rock.\nDer er derfor lagt op til en uforudsigelig koncert, når han gæster sommerens Heartland, men mon ikke der bliver plads til hits som Where It’s At, E-Pro, Dreams, Up All Night og selvfølgelig Loser.\nPaul McCartney udråbte ham som ”en af de store amerikanske genier”, da The Beach Boys-grundlægger og frontmand Brian Wilson blev optaget i ’Songwriters Hall of Fame’ i 2000.\nDen dobbelte Grammy-modtager er bredt anerkendt som en af det 20. århundredes mest markante sangskrivere og musikere og rangerede som nummer 12 på Rolling Stones liste over historiens største sangskrivere og nummer 52 på deres liste over største sangere nogensinde.\nHans indflydelse kan tydeligt ses i dag, hvor hans produktioner har inspireret en lang række af tidens største bands som Tame Impala, Grizzly Bear og Fleet Foxes.\nMed 11 soloalbum og hele 30 studiealbum med The Beach Boys indtager Brian Wilson slotsparken ved Egeskov Slot med et imponerende bagkatalog, hvor de fleste med garanti kan synge med på Good Vibrations, Barbara Ann, Sloop John B og alle de andre klassikere.


Retningslinje fjerner Search.jangoram.com: Lave Search.jangoram.com On Mozilla nemt - Fjern malware\nSearch.jangoram.com: Bedste måde at slippe af med Search.jangoram.com Permanent.\nSearch.jangoram.com er et skyggefuldt websted, der præsenteres som en førsteklasses søgemaskine. Ifølge sin udvikler har denne søgemaskine evnen til at forbedre browseroplevelsen, fordi den kun giver forbedret og filtreret søgeresultat. Hvis vi kigger på udseendet af denne søgemaskine, ser det ud til ægte søgeudbyder, som har flere muligheder for søgning, såsom web, billede, video, nyheder og shopping. Men efter en dyb undersøgelsesforsker fandt man, at det er en falsk søgemaskine, der tilhører browser hijacker familie. Så brug af denne søgemaskine er ikke sikker, fordi det kan medføre flere slags problemer i systemet.\nDisputable aktiviteter hos Search.jangoram.com\nMaj Search.jangoram.com vises som en ægte søgeudbyder, men der er flere ting, der gør det ubestrideligt. Denne browser hijacker vises tydeligt i det målrettede system, hvilket gør det ligner et potentielt uønsket program. Efter vellykket indtrængning angriber den først browseren af det inficerede system og kaprer det for at ændre standardindstillingerne. Ved at foretage en sådan ændring erstatter den standard søgemaskinen. Hvis dit system er inficeret med denne kaprer, så vil du se Search.jangoram.com som din standard søgemaskine. Der er mange brugere, der kun går med udseende og begynder at bruge denne falske søgemaskine.\nEkspert er ikke til fordel for at bruge denne søgeportal, fordi den aldrig giver sikre søgeresultater. Hvis du søger et søgeord i det, vil det omdirigere dig til Yahoo og bringe resultater, der indeholder kommercielle. Dette betyder, at hvis du bruger det, bliver du omdirigeret til ukendt websted, hvilket kan være usikkert for dit system. Men det hævder at forbedre søgeoplevelsen, men det gør bare modsat. Det vil nedbryde din browseroplevelse ved at vise irriterende annoncer og forringe browserens ydeevne. Det er også rapporteret at afsløre privatlivets fred, fordi det sporer alle online-flytninger. For at holde din pc sikker fra yderligere problemer, fjern Search.jangoram.com nu.\nHvordan du sletter Search.jangoram.com fra computeren\nSearch.jangoram.com er identificeret som meget farlige browser flykaprer, der kan kommer ind til dit system lydløst uden din godkendelse. Når det sætter til din PC, vil det omdirigere dig til andre skadelig malware og sprede sig til hele computeren. Mens du surfer online, vil du se, at der er en ny fane i hver webside. Det kan stjæle dine personlige oplysninger såsom login ID, IP henvende, bankkontooplysninger, cookies, dit telefonnummer, signatur, cookies, dit kreditkortnummer, transaktionsdetaljer og så videre. Senere hijackers kan indsamle dine følsomme oplysninger og sende til tredjemand til ulovlige formål. Det kan vise annoncer på din webbrowser som bannere, Kuponer, tilbud og andre. Search.jangoram.com kan ødelægge din alle type webbrowser som Google Chrome, Mozilla Firefox, Safari, Internet Explorer, Bing, Opera Mini og så videre. Denne virus kan omdirigere dig til de kommercielle sites, som var direkte forbundet med tredjepartsprodukter. Det kan ændre dit system standardindstillingerne herunder DNS-indstillinger, vært fil System, indstillinger, personlige indstillinger, osv. Så vær forsigtig, mens du henter eller installerer alle gratis software fra eventuelle usikre websteder, det er bedre at hente programmet fra deres officielle hjemmesider.\nSearch.jangoram.com er meget ondsindet virus, der forårsager hele systemet skader efter det invaderer din PC. Det kan viser ubehagelige reklamer på tilfældige hjemmesider, som du besøger online. Vær forsigtig fra denne virus, klik ikke uvant program, der vises på skærmen. Mens du prøver at åbne enhver ansøgning installation på dit system, det vil tage lang tid at åbne og endda selv vil ikke åbne. Det kan komme ind i dit system automatisk og masse op din PC dårligt. Du vil få denne infektion installere ind i dit system, når downloade gratis software fra mærkelige hjemmesider, læse Spam vedhæftede filer inficeret links fra sociale medier websted, peer-to-peer-fil deler website, online spil, besøger farlige hjemmesider osv. Det vil også omdirigere dig til nogle farlige websteder og kan give andre PC infektioner som spy-ware, ransomware, adware, trojanske, omdirigere virus osv. Det vil hente uønsket filer og programmer til dit system og inficere systemet dårligt. Denne infektion også vise utallige reklamer og upålidelige anmeldelsen på skærmen på dit system for at skræmme dig eller tvinge dig til at købe en rogue ansøgning.\nStørre Symptomer på Search.jangoram.com virus angreb på PC\nSearch.jangoram.com er en yderst farlig trussel, der genererer forskellige uundgåelige kommercielle annoncer, der kan hæmme normale funktion af pc’en og ændrer internetbrowsere indstillinger. Det lægger sig til web-browsere som Chrome, Firefox, Safari, IE og viser flok popup-annoncer, hver gang du åbner den. Det meste af tiden smitsomme filer af denne trussel skjuler sig i systemets baggrund proces for at dække sin identitet fra admin. Severity niveau af denne orm vil endda forårsage systemnedbrud, fordi det hele tiden henter sine understøttende filer. Denne virus desuden installerer uønsket browser add-ons og plug-ins til din browser. I tilstedeværelse af denne trussel, kan ydelsen på din pc nedbrydes til stor udstrækning. Search.jangoram.com kunne sende dig til nogle usikre websteder og reklamer, der ikke synes at være troværdig. Besøger sine omdirigerede steder kunne inficere din pc med skadelige malwares som denne virus i høj grad omdirigerer dig til phishing-websteder. Andre forfærdelige trusler ofte kommer sammen med denne virus. Til at være uset fra sikkerhedsprogrammer, slettes vinduerne elementer i registreringsdatabasen så godt. Desuden vil det registrerer din browserhistorik og overføre de indsamlede data til cyber skurke. Det viser typisk ton upålidelige pop-ups, falske fejlmeddelelser, irriterende annoncer og advarsler. Search.jangoram.com uendeligt spreder skadelig kode i webbrowsere, så de blot kan forstyrre brugere online aktivitet med det eneste formål at få kontanter.\nTop Kilder til Search.jangoram.com virusangreb\nHvis du ikke er forsigtig nok, mens du bruger din computer så Search.jangoram.com kan komme ind og inficere systemet gennem forskellige kilder. Du skal være opmærksom på forskellige indgange virus program, så det kan stoppes og computeren og dens data kan forebygges. Systemet er altid en stor risiko, hvis den er forbundet til internettet, fordi der er mange websteder, der automatisk kan indsætte virus programmet bare på et klik på en knap. Når du downloader nogen ukendt software så det kan indeholde Search.jangoram.com sammen med den. Så du skal gennemse websteder, der anses for at være sikker. Der er en enorm misforståelse, at virussen kun kan spredes i online-mode, men sandheden er, selvom du aldrig har brugt internettet på den computer, det kan stadig blive smittet. Kilderne er allerede inficeret computere, USB-drev, der bærer ondsindede programmer som Search.jangoram.com. Når du indsætter og overføre data til din sunde pc det vil helt sikkert blive inficeret. Det er nogle af de kendte kilder, der kan injicere virus til din computer, så skal du være opmærksom, mens de udfører enhver form for dataoverførsel, der sker enten i online eller offline tilstand.\nScan din pc fjerner Search.jangoram.com\nFjern Search.jangoram.com fra Kontrolpanel\nFølg nedenstående trin omhyggeligt for at afinstallere Search.jangoram.com fra din Windows-computer-system fuldstændigt.\nSkridt til at fjerne Search.jangoram.com fra Windows XP, Vista & 7 Kontrolpanel\nSkridt til at fjerne Search.jangoram.com fra Windows 8\nFjern Search.jangoram.com fra Windows 10 Kontrolpanel\nKlik på Afinstaller mulighed for at fjerne Search.jangoram.com\nManuelt at fjerne Search.jangoram.com, og det er værktøjslinjen, eller udvidelser fra browseren\nHvis Search.jangoram.com også har inficeret din browser så er du også nødt til at fjerne udvidelser og add-ons fra din inficerede browser.\nEasy Step at fjerne Search.jangoram.com fra Google Chrome\nEnkle trin til at fjerne Search.jangoram.com fra Internet Explorer\nNemme trin til at fjerne Search.jangoram.com fra Mozilla Firefox\nNu skal du bare nødt til at vælge add-on poster relateret til Search.jangoram.com\nForebyggelse Tips til Search.jangoram.com Virus\nBrugeren kan fjerne det med hjælp fra Search.jangoram.com Scanner. Det er en ultimativ løsning, som kan gøre den inficerede computer trussel gratis. Denne scanner er designet med forskud teknologi, der gør det i stand til at påvise alle truslen fra computeren meget let. Det tilbyder heuristiske arbejdsmetoder strategier til sine brugere, og derfor er det betragtes som en mest pålidelige værktøj. Du kan downloade og installere dette værktøj nemt i dit system og gøre det bruger til at fjerne skadelige orme. Den bedste del af denne software er dens brugervenligt interface. Den bruger, der ikke har en god teknisk viden kan også køre dette værktøj i deres system. Det tager meget mindre tid til at færdiggøre truslen scanningsprocessen. Den manuelle proces at fjerne Search.jangoram.com fra computer er noget risikabel proces på den anden side er der ingen risiko, hvis du bruger virus scanner værktøj. Det betyder ikke efterlader nogen negativ indvirkning på computerens ydeevne og bruger meget mindre systemet ressource. Denne Search.jangoram.com Scanner vil også give sit prøveversion, som kan bruges til at se virusangreb ved at scanne pc’en, og når brugeren får opfyldt og yderligere gå til sin licenserede version for at fjerne alle registrerede trusler. Heuristisk scanning algoritmer af dette værktøj gør det meget magtfulde og dermed blev det i stand til at beskæftige sig med alle de uønskede spørgsmål som pc’ens ydeevne nedbrydning pop-ups, falske alarmer, browser omdirigering osv Eksperterne anbefaler også denne Search.jangoram.com Scanner.\nNem guide til at bruge Search.jangoram.com Scanner\nDownload og installer Search.jangoram.com Scanner ved at følge nogle sine skridt\nRetningslinjer til at tage sig din pc fra Search.jangoram.com


Metro Cityringen - Dansk Arkitektur Center - DAC\nMetroselskabet / Ditte Valente\nPå 24 minutter kan du komme hele hovedstaden rundt med den nye Metro-cityring.\nStore mængder dagslys bliver trukket ned under jorden i Københavns metro, som i 2019 er udvidet med 17 nye stationer i stærkt moderne design.\nCityringen – også kaldet M3 – lægger sig som en stor ring ned over de nuværende metrolinjer M1 og M2. På metrostationerne Kongens Nytorv og Frederiksberg kan man nu skifte mellem cityringen og den “gamle” metro, og der er kommet nye metrostationer på centrale knudepunkter som Københavns Hovedbanegård, Rådhuspladsen, Nørrebro Runddel og Trianglen på Østerbro.\nKøbenhavns største byggeplads\nKøbenhavnerne er glade for deres metro og cityringen vil utvivlsomt også gøre transporten rundt i København mere bekvem. Cityring-byggeriet har i en række år dog mest betydet en masse nye byggepladser på centrale steder i hovedstaden. Ud over udgravninger ved de kommende metrostationer er der blevet arbejdet mange andre steder i byen med omlægninger af ledninger og rør og etableringer af nødudgange.\nByggeriet af Cityringen har desuden ført den største arkæologiske udgravning i Danmark med sig. Arkæologer fra ind- og udland har fået mulighed for at kortlægge nye kapitler af Københavns historie, og det har bl.a. resulteret i spor efter en havn ved Gl. Strand med en tidsdatering til omkring 700-tallet. Det betyder, at København er blevet ca. 300 år ældre, end man hidtil har troet.\nStations-arkitektur og nye byrum\nDe 17 nye stationer er indrettet efter samme grundlæggende principper, som de gamle metrostationer, hvilket vil sige store åbne rum og nem adgang til perronerne.Til gengæld ser de nye stationer ikke ens ud. Vægbeklædning og belægninger på perronen samt bygningsdele, som rækværk og rulletrapper, bliver udformet så cityringens stationer bliver mere afvekslende af færdes i.\nOgså pladserne foran stationerne har i mange tilfælde deres eget særpræg, som i højere grad er tilpasset de bydele, de ligger i. Det sker bl.a. ved at udforme de karakteristiske ovenlys-kasser på forskellige måder.\nItalienere bygger metroen\nHele det københavnske metrobyggeri er opdelt i fire etaper, hvor cityringen er den tredje. Fjerde og foreløbigt sidste etape kommer til at binde Nordhavn sammen med Sydhavn og er planlagt til at åbne i 2024.\nItalienske Salini har bygget den omkring 25 milliarder kroner dyre cityring. Til at levere metrotog og få dem til at køre planmæssigt har man valgt italienske Ansaldo, som tidligere har løst samme opgave for den ‘gamle’ metro.\nMetroselskabet / Reginaldo Fonseca Sales\nKatedralen ved motorvejen\nInderhavnsbroen: Københavns Kyssebro


Hjemme igen 8 timer, stod den her pakke i carporten\nJeg fik nemlig en mail fra kaffekapslen.dk den anden dag. De spurgte om jeg måske kunne have lyst til at afprøve en kaffemaskine fra tassimo. Og det kunne jeg selvfølgelig.\nDet er ikke ret tit jeg siger ja til at modtage gaver. Mest fordi jeg synes bloggen skal være ærlig. Altså forstå mig ret. Når jeg linker til et firma, en blog eller en butik jeg kan li at handle i. Så er det fordi JEG kan li firmaet, bloggen eller butikken. Ikke fordi jeg er blevet købt til at skrive om et produkt.\nMen lige med denne her kaffemaskine og det at jeg fik frie rammer til at skrive hvad jeg synes om produktet og fordi jeg faktisk godt gad ha den der tassimo maskine, ja så kunne jeg altså bare ikke sige nej. Ikke fordi vi herhjemme ikke har et hav af forskellige kaffemaskiner.. For i køkkenet står fortiden senseo, i bryggerset står dolce-gusto og i skabene står der både en bodum filterkaffe dims og en espresso kande. Og så meget kaffe drikker vi altså ikke herhjemme. Faktisk er det mest manden der drikker kaffe for tiden. Mest fordi jeg ikke rigtig må drikke mælk ifølge min diæt. Og jeg kan bedst li kaffe med mælk. Maskineren bliver flyttet lidt rundt, alt efter hvad vi lige har lyst til. Og Nu kommer smuksakken her altså op på køkkenbordet:-)\nDet er en Tassimo T42\nMed fancy stregkode dims som fortæller hvor meget vand der skal i drikken. Så man altid er sikker på at få den helt rigtige mængde vand i sin kaffe, the og kakao. Noget jeg faktisk altid har været lidt træt af at min Dolce Gusto maskine ikke gjorde. der skal man stå ved siden af og selv stoppe vandet..(tror faktisk de nye modeller ved dolche gusto har sådan en stopknap)\nDa jeg så åbnede pakken, var der sørme også 5 varianter af deres mest solgte kapsler med kaffe, the og chokolade\nEn lækker Earl grey the. Et supervalg, for jeg elsker Earl grey the.\nOg ja ungerne hylede op, da de så den her kakao/chokolade variant. Mon der er en enkelt kop til mig efter 7 september:-)\nDen her latte macchiato som jeg så meget skal smage på lørdag(Jo Kine det skal jeg)\nOg en Plain kaffe som jeg er sikker på manden vil elske.\nSå nu slutter jeg maskinen til og venter spændt på at manden kommer hjem fra cykletur i skoven med vennerne. Og så skal der smages kaffe.\nDet jeg personligt er faldet for ved alle de kaffe kapsle maskiner jeg har er faktisk en meget simpel grund. Jeg drikker som sagt ikke store mængder kaffe. Men hvis der er noget jeg hader er det kaffe, hvor man kan smage at kaffepulveret har stået åben længe. Og det undgår man jo med kaffekapsler:-)\nJeg vender tilbage med smagstest løbende når de er udført. Ungerne regner stærkt med at få varm chokolade i morgen, så mon ikke jeg kommer med update snart.\nOg dyr skal i heller ikke snydes for(for det ved jeg i bare er bange for)\nHusker i jeg snakkede om springedderkopper og viste det her billede?\nDet er jo bare en sort lille dims, ikke?\nMen så lånte jeg en af vores studerens gadget til en samsung S3. Sådan en luplinse som man sætter på tlf.\nOG SE SÅ HVAD DER SKER\nSamme edderkop samme størrelse. Bare taget med dimsen:-)\nIkke lille sort dims længer. Nej en rigtig lille fin springedderkop med meget store øjne. Med stribe på hovedet og pletter på bagkroppen.\nHvor lang tid tror i der gik før jeg selv havde bestilt og købt den lille dims. Alt kommer under lup herhjemme..\nDer er alm. lys og ingen lys og så er der UV lys, det giver et blåligt skær og det er det jeg har brugt til nærbilledet af en af kronegekkoernes hud.\nOg som jeg har nævnt før, får uv lys skorpioner til at blive selvlysende. Så det her er øjnene på en af mine ørken levende skorpioner.\nJeg bestilte som sagt dimsen igår ved DX.com og har derfor ikke modtaget min dims endnu. Men den koster nærmest intet og det samme med fragt. På trods af det bliver sendt fra usa.\nanbefaling dyr kaffe sponsor\nEtiketter: anbefaling dyr kaffe sponsor


Uden kunsten er vi ikke det Danmark, vi gerne vil være – del II • POV\nFeatured·Indland·Kultur | Læsetid 8 min.\nDorte Jelstrup\t 16.08.2016\nI den første del af dette essay skrev jeg om, at kunsten giver os vigtig viden om verden og os selv, ligesom jeg nævnte, hvorfor Danmark ikke har råd til at miste det spejl af samfundet og dets sociale realiteter, som kunsten udgør. Jeg argumenterede for, at vi har brug for at have føling med samfundets sociale virkelighed, og at vi som mennesker har et dybt psykologisk behov for at høre om andres drømme, ønsker, længsler og begærsforestillinger. Gennem sidstnævnte brydes den eksistentielle ensomhed, som man kan opleve i et moderne, højhastighedssamfund med stort pres på den enkelte. Jeg talte for, at kunsten tilbyder os noget, vi har brug for, både som samfund og som mennesker.\nMen kunsten har imidlertid endnu mere at byde på, og det vil jeg gerne udfolde i den anden og sidste del af mit essay: Mange filosoffer mener, at kunsten viser os andre mulige verdener, som er forskellige fra vor egen. Det være sig drømmescenarier, utopiske riger eller en verden, der lidt ligner vor egen, men som alligevel er afgørende anderledes på væsentlige punkter.\nLad os spørge: Er det godt for et samfund i stadig udvikling at stifte bekendtskab med aftegninger af andre, mulige verdener? Er det godt for den enkelte, der måske gerne ville foretage et par velvalgte justeringer i eget liv? Hvis man gerne vil tænke i alternativer både som samfund og som person, så må vi svare ja, det er glimrende at have tilgang til kunstens utopiske drømmeverdener og paradisiske riger. Her kan man finde mål, guidelines og inspiration.\nOg vi kan blive ved lidt endnu. For kunsten tilbyder os også noget andet, noget af det, der virkelig gør livet værd at leve, nemlig skønhed. Meget af samtidskunsten er skøn; simpelthen smuk, en fryd for øjet og øret. Som filosof vil man sige, at vi i mødet med kunstværker kan få æstetiske oplevelser, som giver os en følelse af velbehag. På mere ligefremt dansk kan man sige, at kunstværker giver os oplevelser af skønhed, og sådanne oplevelser af skønhed er mega fede. Det er fantastisk at opleve noget smukt.\nMen filosoffer har også peget på, at den æstetiske oplevelse giver anledning til en følelse af frihed fra alskens trakasserier, problemer og genvordigheder uden for kunsten. Det kan være ting og sager fra dagligdagen eller tunge, politiske problemer på verdens store, globale scene. Kunsten tilbyder os lettelse og øjeblikke af en slags frikvarter midt i alt det svære og vanskelige. Det har vi brug for fra tid til anden både som samfund og som mennesker.\nKunst menneskeliggør verden\nMen kunsten er ikke færdig med at berige os. Den har mere på lager. Filosoffen Monroe C. Beardsley har peget på, at gennem kunsten sætter vi vort menneskelige præg på vor omverden, vi “menneskeliggør verden” og gør den til et sted, hvor netop vi hører hjemme.\nKunst er også fitness for hjernen. Kunsten sætter både vores sanseapparat, vores forstand og vores fantasi i sving; den sætter simpelthen bevidsthed og sanser i gang med at arbejde og finde sammenhænge i den mangfoldighed af egenskaber, som et kunstværk har. Ved at være tæt på kunsten holder vi os skarpe og mentalt top tunede.\nMan kan sige, at gennem kunsten indretter vi verden, lidt ligesom vi indretter vores bolig derhjemme, så lige præcis vi føler os godt tilpas. På den måde er kunsten med til at give os en oplevelse af at høre til og ikke føle os fremmedgjorte. Er det en fordel for et samfund, at borgerne føler sig hjemme og ikke fremmedgjorte og har en følelse af tilhørsforhold, af belonging? Ja, det skaber sikkerhed og tryghed i et samfund, at dets borgere føler, at de hører til i det. Og det er naturligvis også rart for den enkelte at opleve verden som et sted, hvor man hører hjemme.\nMonica Bonvicini. Latent Combustion, 2015.\nKunst er også fitness for hjernen. Kunsten sætter både vores sanseapparat, vores forstand og vores fantasi i sving; den sætter simpelthen bevidsthed og sanser i gang med at arbejde og finde sammenhænge i den mangfoldighed af egenskaber, som et kunstværk har. Ved at være tæt på kunsten holder vi os skarpe og mentalt top tunede. Det er en ganske glimrende ting både for samfundet og det enkelte individ, at folk holder sig vakse ved havelågen og klare og skarpe i hovedet. Mere behøver vi vel ikke sige om den sag.\nKunst er magtkritik\nKunsten har også en anden yderligere og vigtig funktion. Kunsten kan sige magten midt imod, kritisere magten og demaskere den. Kunsten kan klæde magthaverne af og i H.C. Andersensk forstand sige om Kejseren, at jamen, han har jo ikke noget tøj på. Eller måske udøve kritik, lidt ligesom vi ser det inden for den kritiske journalistik. Og dog alligevel helt anderledes. For kunstens kritik af magten foldes ud på kunstens præmisser og banehalvdel. Og netop ved at insistere på sin egen måde at tale på, som er en anden måde at tale på end journalistikkens og den akademiske skrifts måde at udfolde sig på, kan kunsten udfordre magten ved at kaste et helt og ganske andet lys ind på den.\nNedenfor er en video fra 1965 af en af Fluxus bevægelsens mest kendte performance værker: Cut Piece af Yoko Ono, hvor hun inviterer publikum på scenen, så de kan klippe stykker af hendes tøj af. Hvor Ono i pagt med Fluxus bevægelsens formål transformerer en kunstnerisk handling til også at være politisk eller at besidde en politikkens gestik. Som det formuleres i bogen Art and Feminism:\n“Challenging the neutrality of the relationship between viewer and art object, Ono presented a situation in which the viewer was implicated in the potentially aggressive act of unveiling the female body, which served historically as one such ‘neutral’ and anonymous subject for art. Emphasizing the reciprocal way in which viewers and subjects become objects or each other, Cut Piece also demonstrates how viewing without responsibility has the potential to harm or even destroy the object of perception.”\nHvilke samfund har brug for kritik af magten? Det har de åbne, demokratiske samfund. Og sådan et er Danmark. Hvilke samfund ønsker omvendt, at al kritik af magten forstummer? Vi kender godt svaret. De totalitære samfund gør, hvad de kan for at bringe kunstens kritik af den politiske magt til tavshed. Et sådan totalitært samfund ønsker vi ikke, at Danmark skal være. Derfor bør vi i Danmark være særligt glade for og stolte af den frie kunsts flerfacetterede og kritiske stemmer.\nKunsten kan sige magten midt imod, kritisere magten og demaskere den. Kunsten kan klæde magthaverne af og i H.C. Andersensk forstand sige om Kejseren, at jamen, han har jo ikke noget tøj på. Og hvilke samfund har brug for kritik af magten? Det har de åbne, demokratiske samfund.\nOg hvad med det enkelte menneske? Fri debat og refleksion skabes og udfoldes netop af enkeltindivider. Som individer kan vi forholde os til kunstens kritikker af magten; vi kan tage afstand fra disse kritikker, vi kan lade os inspirere af dem, eller vi kan tænke og sige: Dejligt at lige netop denne her kritik blev udtrykt lige præcis sådan her, hvor velgørende.\nAt tænke kunsten på ovennævnte vis er grundlæggende at tænke kunsten som et instrument til opnåelse af forskellige værdifulde størrelser. Kunsten ses simpelthen som et effektivt middel, der kan tilvejebringe goder som f.eks. de oplistede.\nKunst og den æstetiske oplevelse\nEn del filosoffer har imidlertid også forsvaret den opfattelse, at kunsten giver anledning til æstetiske oplevelser, der har værdi i sig selv. Vi tilstræber og værdsætter æstetiske oplevelser af kunstværker for deres egen skyld alene.\nAltså, når vi opsøger kunstværker og har æstetiske oplevelser af dem, så gør vi det bare for oplevelsens skyld. Intet andet, mener de. Man kan sige, at i et samfund med stress, hårdt arbejdspres og en masse forandringer på mange forskellige planer, kan det for den enkelte være rart at foretage sig noget, som ikke tjener et eller andet højere formål, men som bare er godt i sig selv.\nHer melder kunsten sig på banen som noget, vi kan have værdifulde oplevelser af, uden at dét at vi har disse oplevelser, spændes for en eller anden vogn, dagsorden eller en højere sags tjeneste. At opleve kunst er godt og værdifuldt i sig selv og flere begrundelser behøver man ikke at give for kunstens berettigelse, siger disse filosoffer.\nAt påskønne kunst kræver og kultiverer f.eks. dyder som åbenhed overfor nye oplevelser, nysgerrighed, ydmyghed samt det at have en fintfølende fornemmelse, en delikat fantasi og en evne til at se bort fra fordomme\nMan kan også mene, at kunstværker både kan være instrumenter til opnåelse af goder som f.eks. erkendelse og samtidig give anledning til æstetiske oplevelser af skønhed og formegenskaber – oplevelser, der har værdi i sig selv. Her møder vi et standpunkt, der både fremhæver kunstens instrumentelle værdi og kunstoplevelsens indre værdi.\nUdstillingen Proportio, Palazzo Fortuny, Venedig, 2015.\nEt ret interessant bud i den kontemporære diskussion af kunstens værdier og argumenter for, at samfund bør prioritere kunsten, også på de statslige budgetter i nedskæringstider, kommer fra den britiske filosof Matthew Kieran. I artiklen “For the Love of Art: Artistic Values and Appreciative Virtue” fra 2012 peger Kieran på, at det at påskønne kunst involverer færdigheder og karaktertræk hos den enkelte. Færdigheder og karaktertræk, som er dyder. Påskønnelsesmæssige dyder, kan vi kalde dem. Dyder ved det enkelte menneske.\nKunsten er værdifuld og vigtig at have i et samfund, mener Kieran, fordi den kræver og kultiverer disse dyder ved den enkelte og dennes karakter. At påskønne kunst kræver og kultiverer f.eks. dyder som åbenhed overfor nye oplevelser, nysgerrighed, ydmyghed samt det at have en fintfølende fornemmelse, en delikat fantasi og en evne til at se bort fra fordomme. Andre karaktermæssige dyder, som er involveret i påskønnelsen af kunst, er vidensmæssige dyder, f.eks. det at have baggrundsviden om kunst, dyder som empati og det at have moralsk forståelse samt dyder som det at have et godt og veludviklet sanseapparat.\nDanmark har som et frit, åbent demokratisk samfund så absolut brug for den frie og ustækkede kunst. Uden kunsten er vi ikke det samfund, vi gerne vil være. Den enkelte har et uomtvisteligt behov for kunsten for at være og leve som menneske. Uden kunsten er hver enkelt af os ikke det menneske, vi gerne vil være.\nPå dagligdags dansk kan vi sige, at det kræves af os, men vi bliver på en eller anden led også bedre mennesker af at påskønne kunst. Vi stilles over for et krav om, og vi udvikler og forfiner karaktermæssige dyder i det påskønnende møde med kunsten.\nSom det fremgår af ovenstående turné rundt i den filosofiske æstetik, er der altså nok af tungtvejende bud at tage af, når vi grubler over kunstens funktioner og værdier. Der er også nok af standpunkter, der taler for, at vi bliver ved med at prioritere at have kunsten i Danmark, også som en vigtig post på statsbudgettet. Faktisk er der så meget, der taler for kunsten, at vi burde overveje at skrue op for bevillingerne til kunsten i stedet for hujende at svinge os i nedskæringspolitikkens lianer, som en del gør det i denne tid.\nDansk Folkepartis kultursyn\nI forhold til valg af opfattelser er vi ikke tvungne til at vælge eet enkelt bud fra æstetikkens mangefarvede palet. Der er ikke noget logisk modsætningsforhold mellem at fremhæve kunsten som både et instrument til opnåelse af et festfyrværkeri af goder, som noget, der giver oplevelser, som er værdifulde i sig selv, og kunsten som noget, der kræver og kultiverer påskønnelsesmæssige dyder. Jeg slår gerne til lyd for hele molevitten samtidig i en klokkeklar afstandtagen til tidens kunstfjendske programmer.\nNår det kommer til kunst og kultur, advokerer Dansk Folkeparti for totalitarisme.\nDen kulturminister, der lader hånt om kunsten, fordi han er ligeglad med den, eller fordi han gerne vil tækkes et støtteparti, svigter derfor sit ansvar som vort lands kulturminister. Den regering og det flertal i Folketinget, der tillader, at kunsten stækkes, svigter ligeså.\nDet indflydelsesrige støtteparti, Dansk Folkeparti, der konstant taler for nedskæringer af kunststøtten og som ønsker at omdanne kunst og kultur til nationalkonservativ propaganda i en trækken kunsten tættere på den politiske magt, ja det støtteparti skulle tage og bekende kulør og sige dét højt, som vi godt ved i forvejen: Dansk Folkeparti bakker ikke op om det syn på kunsten, som vi har i demokratiske samfund. Når det kommer til kunst og kultur, advokerer Dansk Folkeparti for totalitarisme.\nSidstnævnte vil vi i gerne være fri for i Danmark. Helt fri. For til syvende og sidst er frihed det bedste guld.\nTopfoto: Dorte Jelstrup. Thea Djordjadze. That is the last item on this list: A glass of anger, 2015. Alle andre fotos: Dorte Jelstrup.


1 Elevtrivselsundersøgelsen 21 Svarprocent: % (9343/118) Benchmarking rapport - ESB Netværket Anonymiseret Fortroligt\n2 Indhold Del I: Del II: Del II (fortsat): Sammenfatning af undersøgelsens resultater Resultater og anbefalinger til det videre arbejde Resultater og anbefalinger til det videre arbejde - Tilvalgsmoduler i spørgeskemaet - Appendiks Generel information om undersøgelsen og læsevejledning Baggrund I forlængelse af styringsanalysen, som Undervisningsministeriet gennemførte forud for de amtskommunale uddannelsesinstitutioners overgang til statslig selveje, blev det af folketinget besluttet, at uddannelsesinstitutionerne skal udarbejde et årligt ressourceregnskab, der skal give et overblik over den enkelte institutions ressourceallokering og de heraf opnåede resultater. Én af de 18 indikatorer som ressourceregnskabet skal omfatte er brugertilfredshed. Brugertilfredshed er en resultatindikator i forhold til den uddannelsespolitiske målsætning om at have uddannelser af høj kvalitet. Indikatorens formål er i Manualen for institutionernes udarbejdelse af ressourceregnskab forklaret således: Brugertilfredshed er en central indikator for den kvalitet, den enkelte institution møder brugerne med. Den er en grundlæggende forudsætning for et godt læringsmiljø og for fastholdelse af brugerne i uddannelsen. På grund af tilfredshedsmålingers subjektive karakter kan de ikke stå alene som resultatindikator. Tilfredshed vurderes dog i samspil med andre indikatorer at være et godt input for institutionen, som kan sammenlignes fra år til år. Termen Brugertilfredshed bruges ofte, når der er et decideret kundeforhold. Uddannelse er mere end et kundeforhold. Det er et samspil mellem skole og elev/kursist, hvor der skabes rammer for læring, og derfor har vi valgt at kalde målingens hovedindikator for Elevtrivsel. Elever/Kursister der trives, er alt andet lige bedre disponeret for læring, og dermed drejes fokus i målingen væk fra kun at handle om tilfredshed, til også at handle om trivsel og læring. Det er håbet, at denne rapport - udover at være input til Ressourceregnskabet - også kan være et brugbart dialogværktøj til lokalt på uddannelsesstedet at arbejde med trivslen. Rapporten er udarbejdet af: Ennova A/S Ennova A/S. Alle rettigheder til metoder, tal og grafisk formidling forbeholdes. \n3 Datagrundlag LevelNumb UnitName er V47 V48 V49 Antal mulige svar Antal svar Svarprocent Langkær Gymnasium og HF,22382,331941, % 1. årgang 6 Landsgennemsnit % Skole % Skole % Skole % Skole % Skole % Skole 6 Ikke oplyst 3 Skole % Skole % Skole % Skole % Skole % Skole % Skole % Skole % Skole % Skole % Skole % Skole % Skole % Skole % Skole % \n4 Sammenfatning af undersøgelsens resultater Svarprocent på ESB - HHX/HTX Svarprocenten på er på % Hvor høj er den overordnede trivsel? Landsgennemsnit Bedste ESB skole resultat I figuren ser du hovedresultatet af Elevtrivselsundersøgelsen 21 på. Her kan du desuden se hvordan I ligger i forhold til det samlede resultat og den bedste skole indenfor sektoren. 2 Elevtrivsel Sådan kan der skabes større trivsel på ESB - HHX/HTX. Analysen af undersøgelsens svar på viser, at nogle områder er vigtigere at forbedre end andre, for at trivslen bliver så høj som mulig. PRIORITER jeres indsatsområder Følgende områder bør prioriteres. De vurderes lavt samtidig med, at de har stor betydning for trivslen: Organisering Undervisning VEDLIGEHOLD jeres styrker Følgende områder bør vedligeholdes. De vurderes højt samtidig med, at de har stor betydning for trivslen. Gør mere af de, I er gode til: Undervisere Analysen er et input til dialog For at gøre ovenstående analytiske databearbejdning så pædagogisk som muligt, benyttes der igennem rapporten de såkaldte Prioriteringskort. Kortene viser, hvordan fokusområderne og spørgsmålene fra spørgerammen kan bestemmes som hhv. Indsatsområder, Styrker, Muligheder eller Svagheder i forhold til at forbedre den overordnede trivsel på. Prioriteringskortene er med andre ord et dialogredskab og ikke en facitliste over, hvor der skal sættes ind. Målet med den analytiske databearbejdning er således, at stille de sammenhænge, der kan findes i data til rådighed for den efterfølgende lokale dialog om hvor indsatsen fremadrettet skal lægges. Rapportens opbygning Rapporten behandler først de overordnede resultater, derefter uddybes de enkelte emner. Rapporten viser vurderingerne af de enkelte emner og spørgsmål vha. indeks, som går fra -. Betydningen af de enkelte emner og spørgsmål angives vha. såkaldte prioriteringskort. Du kan læse mere i læsevejledningen bagerst i rapporten. \n6 Elevtrivsel Grafen viser det samlede resultat for samt for skolerne. Elevtrivsel 2 ESB - HHX/HTX Skole 1 Skole 2 Skole 3 Skole 4 Skole 5 Skole 6 Skole 7 Elevtrivsel 2 ESB - HHX/HTX Skole 8 Skole 9 Skole 1 Skole 11 Skole 12 Skole 13 Skole 14 Elevtrivsel 2 ESB - HHX/HTX Skole 15 Skole 16 Skole 17 Skole 18 Skole 19 Skole 2 Skole 21 \n7 Elevtrivsel Tabellen viser vurderingen af de underliggende spørgsmål og resultater på tværs af Elevtrivsel som helhed? Lever op til forventning Anbefale ESB - HHX/HTX til andre? Skole 1 * * * 85* Skole 2 Skole 3 Skole 4 Skole 5 Skole 6 Skole 7 Skole 8 Skole 9 Skole 1 Skole 11 Skole 12 Skole 13 Skole 14 Skole 15 Skole 16 Skole 17 Skole 18 Skole 19 Skole 2 Skole 21 >: Særdeles god vurdering -: God vurdering -: Middel til god vurdering 5-: Dårlig til middel vurdering -49: Dårlig vurdering <: Meget dårlig vurdering * Best Practice (denne skole/uddannelse har opnået det bedste resultat indenfor de viste skoler/uddannelser/hold/klasse \n8 Elevtrivsel og Egen Motivation blandt de deltagende skoler i undersøgelsen. Ekstern benchmarking - Skoleniveau I grafen til højre kan du se hvor som helhed er placeret mht. trivsel og motivation i forhold til skolerne. EGEN MOTIVATION Landsgennemsnit Skole 1 Skole 2 Skole 3 Skole 4 Skole 5 Skole 6 Skole 7 Skole 8 Skole 9 Skole 1 Skole 11 Skole 12 Skole 13 Skole 14 Skole 15 Skole 16 Skole 17 Skole 18 Skole 19 Skole 2 Skole ELEVTRIVSEL \n9 Trivsel og Risiko for frafald Segmentering Figuren viser, hvordan eleverne kan inddeles i typer ud fra samspillet mellem deres trivsel og overvejelser om at droppe ud. Du kan læse mere om de fire typers karakteristika under figuren. Lav ELEVTRIVSEL Høj 3% 12% % 2% Ja HAR DU SERIØST OVERVEJET AT DROPPE UD? Nej AMBASSADØR Ambassadører kendetegnes ved høj tilfredshed og høj loyalitet. Deres yderst positive holdning bevirker, at de bidrager positivt til skolens virke, og at de formentlig anbefaler skole og uddannelse til venner og bekendte. PÅ-VEJ-VÆK På-vej-væk elever er generelt kendetegnet ved at være utilfredse, og de er i tvivl om deres valg af uddannelse og/eller uddannelsessted. TROFAST De Trofaste udtrykker lav trivsel, men høj loyalitet. Når de - trods den lavere trivsel - ikke ønsker eller overvejer at forlade uddannelsen/skolen, vil det typisk være begrundet i de betragtelige personlige omkostninger, der kan være ved at skifte uddannelse og/eller skole. TROLØS De Troløse er meget kritiske og ikke afskrækkede ved tanken om at skifte uddannelse/skole, såfremt et markant bedre alternativ tilbyder sig. Ambassadør Trofast Troløs På-vej-væk % 2% 3% 12% Landsgennemsnit % 17% 3% 11% \n10 af overordnede fokusområder Ennova har på baggrund af spørgeskemaet udviklet en undersøgelsesmodel (se figur), hvilket garanterer for den bedst mulige beskrivelse af, hvordan trivslen skabes på de skoler, der er med i målingen. Nedenfor kan du se hvordan eleverne bedømmer de 7 fokusområder. Grafen viser resultaterne for de overordnede fokusområder. Fokusområderne er de "håndtag", der kan drejes på for at skabe højere trivsel. Landsgennemsnit Bedste ESB skole resultat Organisering Undervisere Undervisning Socialt miljø Fysisk miljø Egen motivation Udstyr & materialer \n11 Hvor skal der sættes ind for at forbedre trivslen? Prioriteringskortene viser vejen Det overordnede prioriteringskort viser vurdering af fokusområderne i kombination med den effekt, en forbedring vil have på trivslen. Når I skal udvælge indsatsområder, kan prioriteringskortene inspirere jer i debatten om, hvor der skal ske forbedringer hos jer. Prioriteringskortet er med andre ord et hjælperedskab og ikke en facitliste over, hvor der skal sættes ind. VURDERING TILPAS VEDLIGEHOLD Egen motivation Socialt miljø Undervisere Undervisning Fysisk miljø Organisering Udstyr & materialer OBSERVER PRIORITER 5 Lav EFFEKT AF EN FORBEDRING Høj PRIORITER Organisering Undervisning VEDLIGEHOLD Undervisere TILPAS Socialt miljø Egen motivation OBSERVER Fysisk miljø Udstyr & materialer Sådan tolker du Prioriteringskortet Rapporten har indtil nu vist niveauet i trivslen. Prioriteringskortene på de følgende sider kan hjælpe med at udpege de områder, hvor en forbedring vil have den største EFFEKT på trivslen. Det er nemlig ikke nok kun at kigge på vurderingen af fokusområderne. Det er også nødvendigt, at sammenholde vurderingen med, hvor stor en betydning fokusområderne har for trivslen: PRIORITER Indsatsområder Høj betydning + Lav vurdering: De områder, hvor vurderingen er relativ lav, samtidig med at området er af stor betydning for trivlsen bør prioriteres i det omfang det er muligt. Ethvert forbedringsarbejde bør tage afsæt i indsatsområderne, da en indsats her vil give det største afkast og dermed stø rre trivsel. VEDLIGEHOLD Styrker Høj betydning + Høj vurdering: Dette område kan betragtes som en styrke. Det har stor betydning for trivslen, samtidig med at vurderingen på området er relativ høj. Hvis den høje vurdering fastholdes eller forbedres vil man vedligeholde eller endda forbedre den nuværende trivsel. Området bør - trods den gode vurdering - derfor ikke nedprioriteres, da dette vil få stor negativ effekt på trivslen. Find de ting I gør rigtigt og gør mere af det. TILPAS Muligheder Lav betydning + Høj vurdering: I dette område er vurderingen relativt høj, og en yderligere forbedring vil ikke have den store effekt på den overordnede trivsel. Her kan det være relevant enten at nedjustere ressourceforbruget eller i højere grad kommunikere den høje vurdering, så området får større betydning og dermed i højere grad vil påvirke deres opfattelsen af den overordnede trivsel. OBSERVER Svagheder Lav betydning + Lav vurdering: Områder med begrænset betydning for trivslen og lav vurdering skal kun prioriteres, hvis der er en forventning om, at området i fremtiden vil få større betydning for trivslen eller at det er et strategisk vigtigt område. Følg udviklingen på området. \n12 af overordnede fokusområder Tabellen viser vurderingen af de underliggende spørgsmål og LevelNum UnitName V47 ber resultater på tværs af V48 V49 Langkær Gymnasium og HF Organisering,22382 Undervisere, Undervisning, Socialt miljø Fysisk miljø Egen motivation Udstyr & materialer 6 1. årgang Landsgennemsnit Skole 1 * Skole 2 51 Skole 3 Skole 4 Skole 5 Skole 6 Skole 7 * Skole 8 49 Skole 9 Skole 1 Skole Skole 12 * 82 86* Skole 13 Skole Skole 15 Skole 16 82* Skole 17 * 82* Skole 18 Skole Skole 2 49 Skole 21 >: Særdeles god vurdering -: God vurdering -: Middel til god vurdering 5-: Dårlig til middel vurdering -49: Dårlig vurdering <: Meget dårlig vurdering * Best Practice (denne skole/uddannelse har opnået det bedste resultat indenfor de viste skoler/uddannelser/hold/klasse \n13 Organisering Gennemgang af de syv fokusområder De syv fokusområder er dem du aktivt kan arbejde med for at forbedre den samlede trivsel. Derfor gennemgår vi på de følgende sider fokusområder hver for sig. Vi viser en vurdering af hvert spørgsmål, der er stillet for at vurdere forholdet. Prioriteringskortene på de følgende sider er kun gældende for det enkelte fokusområde. For at du kan vide, hvilken placering forholdet har i det overordnede prioriteringskort kan du kigge øverst til højre på siden. Der har vi angivet, hvor du er i kortet og hvad du derfor bør gøre. Organisering Her ser du vurderingen af de specifikke spørgsmål under Organisering på ESB - HHX/HTX. Spørgsmålene i den øverste graf danner det samlede resultat for området Organisering. Landsgennemsnit Bedste ESB skole resultat 2 Organisering Uddannelsens administration/kontor Uddannelsens ledelse Skolens skemaplanlægning De resterende spørgsmål er uddybende i forhold til at forstå opfattelsen af Organisering på ESB - HHX/HTX. Landsgennemsnit Bedste ESB skole resultat 51 2 Jeg kan selv finde de informationer om uddannelsen, jeg har brug for Jeg får god information om aflysninger og ændringer af undervisningen Ledelsen på uddannelsen tager forslag fra eleverne/kursisterne seriøst Skolen er konsekvent overfor useriøse elever/kursister \n14 Organisering Prioriteringskort for Organisering TILPAS VEDLIGEHOLD Prioriteringskortet viser vurderingen af de specifikke forhold under Organisering, og den effekt en forbedring vil have på den samlede vurdering af Organisering på. VURDERING OBSERVER Lav 125 EFFEKT AF EN FORBEDRING PRIORITER Høj PRIORITER 121. Skolens skemaplanlægning VEDLIGEHOLD 119. Uddannelsens administration/kontor 12. Uddannelsens ledelse 124. Ledelsen på uddannelsen tager forslag fra eleverne/kursisterne seriøst TILPAS 122. Jeg kan selv finde de informationer om uddannelsen, jeg har brug for OBSERVER 123. Jeg får god information om aflysninger og ændringer af undervisningen 125. Skolen er konsekvent overfor useriøse elever/kursister \n15 Organisering Grafen viser det samlede resultat for samt for skolerne. Organisering 2 ESB - HHX/HTX Skole 1 Skole 2 Skole 3 Skole 4 Skole 5 Skole 6 Skole 7 Organisering 2 ESB - HHX/HTX Skole 8 Skole 9 Skole 1 Skole 11 Skole 12 Skole 13 Skole 14 Organisering 51 2 ESB - HHX/HTX Skole 15 Skole 16 Skole 17 Skole 18 Skole 19 Skole 2 Skole 21 \n16 Organisering Tabellen viser vurderingen af de underliggende spørgsmål og LevelNum UnitName V47 V48 ber resultater på tværs af V49 Langkær Gymnasium og HF Organisering,22382 Uddannelsens administration/ko ntor, Uddannelsens ledelse, Skolens skemaplanlægnin g Jeg kan selv finde de informationer om uddannelsen, jeg har brug for Jeg får god information om aflysninger og ændringer af undervisninge n Ledelsen på uddannelsen tager forslag fra eleverne/kursi sterne seriøst Skolen er konsekvent overfor useriøse elever/kursiste r årgang Skole 1 * * * Skole 2 * * Skole 3 47 Skole 4 44 Skole 5 Skole 6 * 51 Skole 7 * Skole 8 * 47 Skole 9 5 Skole 1 49 Skole Skole 12 Skole Skole 14 Skole Skole Skole 17 Skole 18 Skole Skole Skole >: Særdeles god vurdering -: God vurdering -: Middel til god vurdering 5-: Dårlig til middel vurdering -49: Dårlig vurdering <: Meget dårlig vurdering * Best Practice (denne skole/uddannelse har opnået det bedste resultat indenfor de viste skoler/uddannelser/hold/klasse \n17 Undervisere Undervisere Her ser du vurderingen af de specifikke spørgsmål under Undervisere på ESB - HHX/HTX. Spørgsmålene i den øverste graf danner det samlede resultat for området Undervisere. Landsgennemsnit Bedste ESB skole resultat 2 Undervisere Lærernes/undervisernes faglige dygtighed Lærernes/undervisernes engagement i undervisningen Lærernes/undervisernes evne til at formidle stoffet De resterende spørgsmål er uddybende i forhold til at forstå opfattelsen af Undervisere på ESB - HHX/HTX. 84 Landsgennemsnit Bedste ESB skole resultat 2 Lærerne/underviserne er godt forberedte Lærerne/underviserne anvender opdateret viden og materialer Lærerne/underviserne motiverer mig Lærerne/underviserne giver ofte tilbagemeldinger på mine præsentationer og min arbejdsindsats Landsgennemsnit Bedste ESB skole resultat 82 2 Lærerne/underviserne overholder aftaler Lærerne/underviserne kommer til tiden Lærerne/underviserne giver plads til humor i undervisningen \n18 Undervisere Prioriteringskort for Undervisere Prioriteringskortet viser vurderingen af de specifikke forhold under Undervisere, og den effekt en forbedring vil have på den samlede vurdering af Undervisere på. VURDERING TILPAS VEDLIGEHOLD 5 OBSERVER Lav EFFEKT AF EN FORBEDRING PRIORITER Høj PRIORITER. Lærernes/undervisernes evne til at formidle stoffet. Lærerne/underviserne motiverer mig VEDLIGEHOLD. Lærernes/undervisernes engagement i undervisningen. Lærerne/underviserne er godt forberedte. Lærerne/underviserne overholder aftaler TILPAS. Lærernes/undervisernes faglige dygtighed. Lærerne/underviserne anvender opdateret viden og materialer. Lærerne/underviserne giver plads til humor i undervisningen OBSERVER. Lærerne/underviserne giver ofte tilbagemeldinger på mine præsentationer og min arbejdsindsats. Lærerne/underviserne kommer til tiden \n19 Undervisere Grafen viser det samlede resultat for samt for skolerne. Undervisere 2 ESB - HHX/HTX Skole 1 Skole 2 Skole 3 Skole 4 Skole 5 Skole 6 Skole 7 Undervisere 2 ESB - HHX/HTX Skole 8 Skole 9 Skole 1 Skole 11 Skole 12 Skole 13 Skole 14 Undervisere 2 ESB - HHX/HTX Skole 15 Skole 16 Skole 17 Skole 18 Skole 19 Skole 2 Skole 21 \n20 Undervisere Tabellen viser vurderingen af de underliggende spørgsmål og LevelNum UnitName V47 V48 V49 ber resultater på tværs af 6 Text Langkær Gymnasium og HF Skole 1. årgang Skole 1 Skole 2 Skole 3 Skole 4 Skole 5 Skole 6 Skole 7 Skole 8 Skole 9 Skole 1 Skole 11 Skole 12 Skole 13 Skole 14 Skole 15 Skole 16 Skole 17 Skole 18 Skole 19 Skole 2 Skole 21,224 * Lærernes/u ndervisernes Lærernes/u Lærernes/u engagement ndervisernes i evne til at undervisnin formidle gen stoffet ndervisernes faglige Undervisere dygtighed, *,9489 * * Lærerne/un derviserne er godt forberedte 82 84* Lærerne/un derviserne anvender opdateret viden og materialer * Lærerne/un derviserne motiverer mig * 49 Lærerne/un derviserne giver ofte tilbagemeldi nger på mine præsentatio ner og min arbejdsindsa ts * Lærerne/un derviserne overholder aftaler 82 82* Lærerne/un derviserne kommer til tiden * Lærerne/un derviserne giver plads til humor i undervisnin gen * >: Særdeles god vurdering -: God vurdering -: Middel til god vurdering 5-: Dårlig til middel vurdering -49: Dårlig vurdering <: Meget dårlig vurdering * Best Practice (denne skole/uddannelse har opnået det bedste resultat indenfor de viste skoler/uddannelser/hold/klasse \n21 Undervisning Undervisning Her ser du vurderingen af de specifikke spørgsmål under Undervisning på ESB - HHX/HTX. Spørgsmålene i den øverste graf danner det samlede resultat for området Undervisning. Landsgennemsnit Bedste ESB skole resultat 2 Undervisning Den undervisning du modtager Variationen i de undervisningsformer du modtager Jeg oplever sammenhæng mellem fagene i min uddannelse Vi har indflydelse på undervisningen Jeg lærer noget nyt hver dag på min uddannelse De resterende spørgsmål er uddybende i forhold til at forstå opfattelsen af Undervisning på ESB - HHX/HTX. NB: I spørgsmålet "Jeg bliver forstyrret, når andre elever/kursister bruger bærbar pc i timerne" indikerer en lav score, at det IKKE er et problem Landsgennemsnit Bedste ESB skole resultat Der er arbejdsro i undervisningen Undervisningen forbereder mig til at læse videre Lærerne/undervisere koordinerer tidspunkter for opgaveafleveringer Vi drøfter resultaterne af undervisningsevalueringer i klassen/på holdet Vi bruger skolens læringsplatform i forbindelse med undervisningen Jeg bliver forstyrret, når andre elever/kursister bruger bærbar pc i timerne \n22 Undervisning Prioriteringskort for Undervisning Prioriteringskortet viser vurderingen af de specifikke forhold under Undervisning, og den effekt en forbedring vil have på den samlede vurdering af Undervisning på. VURDERING TILPAS VEDLIGEHOLD OBSERVER Lav EFFEKT AF EN FORBEDRING PRIORITER Høj PRIORITER. Variationen i de undervisningsformer du modtager 85. Vi har indflydelse på undervisningen VEDLIGEHOLD 82. Den undervisning du modtager 84. Jeg oplever sammenhæng mellem fagene i min uddannelse 86. Jeg lærer noget nyt hver dag på min uddannelse 88. Undervisningen forbereder mig til at læse videre TILPAS 91. Vi bruger skolens læringsplatform i forbindelse med undervisningen OBSERVER 87. Der er arbejdsro i undervisningen 89. Lærerne/undervisere koordinerer tidspunkter for opgaveafleveringer 9. Vi drøfter resultaterne af undervisningsevalueringer i klassen/på holdet \n23 Undervisning Grafen viser det samlede resultat for samt for skolerne. Undervisning 2 ESB - HHX/HTX Skole 1 Skole 2 Skole 3 Skole 4 Skole 5 Skole 6 Skole 7 Undervisning 2 ESB - HHX/HTX Skole 8 Skole 9 Skole 1 Skole 11 Skole 12 Skole 13 Skole 14 Undervisning 2 ESB - HHX/HTX Skole 15 Skole 16 Skole 17 Skole 18 Skole 19 Skole 2 Skole 21 \n24 Undervisning Tabellen viser vurderingen af de underliggende spørgsmål og LevelNum UnitName V47 ber resultater på tværs af NB: I spørgsmålet "Jeg bliver forstyrret, når andre elever/kursister bruger bærbar pc i timerne" indikerer en lav score, at det IKKE er et problem. Variationen Jeg oplever i de sammenhæ Den undervisnin ng mellem undervisnin gsformer fagene i Undervisnin gdu du min g modtager modtager uddannelse Langkær Gymnasium og HF,224,331947, årgang Skole 1 Skole 2 Skole 3 Skole 4 Skole 5 Skole 6 Skole 7 Skole 8 Skole 9 Skole 1 Skole 11 Skole 12 Skole 13 Skole 14 Skole 15 Skole 16 Skole 17 Skole 18 Skole 19 Skole 2 Skole 21 * V48 * V49 * 5 * Vi har indflydelse på undervisnin gen * Jeg lærer noget nyt hver dag på min uddannelse * 48 Der er arbejdsro i undervisnin gen 5 * Lærerne/u ndervisere Undervisninkoordinerer gen tidspunkter for forbereder mig til at læse videre * opgaveafle veringer * Vi drøfter resultatern eaf undervisnin gsevaluerin ger i klassen/på holdet * 45 5 Vi bruger skolens læringsplat form i * Jeg bliver forstyrret, når andre elever/kursi forbindelse med ster bruger undervisninbærbar pc i gen timerne * >: Særdeles god vurdering -: God vurdering -: Middel til god vurdering 5-: Dårlig til middel vurdering -49: Dårlig vurdering <: Meget dårlig vurdering * Best Practice (denne skole/uddannelse har opnået det bedste resultat indenfor de viste skoler/uddannelser/hold/klasse \n25 Socialt miljø Socialt miljø Her ser du vurderingen af de specifikke spørgsmål under Socialt miljø på ESB - HHX/HTX. Spørgsmålene i den øverste graf danner det samlede resultat for området Socialt miljø Landsgennemsnit Bedste ESB skole resultat 86 2 Socialt miljø Det sociale sammenhold i klassen/på holdet Jeg føler mig tryg i min klasse/på mit hold Stemningen i min klasse/på mit hold er præget af tolerance og respekt for hinanden Jeg kan få hjælp og støtte fra mine klassekammerater/medkursister De resterende spørgsmål er uddybende i forhold til at forstå opfattelsen af Socialt miljø på Landsgennemsnit Bedste ESB skole resultat 2 Skolens sociale miljø Skolen er et rart sted at være Skolen gjorde meget for at vi skulle føle os godt tilpas, da vi startede på uddannelsen Skolen laver gode arrangementer fx fester, café, frivillig idræt eller andet uden for skoletiden Jeg har god kontakt med elever/kurister fra andre klasser/hold \n26 Socialt miljø Prioriteringskort for Socialt miljø Prioriteringskortet viser vurderingen af de specifikke forhold under Socialt miljø, og den effekt en forbedring vil have på den samlede vurdering af Socialt miljø på. VURDERING 85 TILPAS VEDLIGEHOLD OBSERVER Lav EFFEKT AF EN FORBEDRING PRIORITER Høj PRIORITER 16. Skolens sociale miljø 115. Stemningen i min klasse/på mit hold er præget af tolerance og respekt for hinanden VEDLIGEHOLD 18. Det sociale sammenhold i klassen/på holdet 111. Skolen er et rart sted at være 114. Jeg føler mig tryg i min klasse/på mit hold 116. Jeg kan få hjælp og støtte fra mine klassekammerater/medkursister TILPAS [Ingen punkter] OBSERVER 112. Skolen gjorde meget for at vi skulle føle os godt tilpas, da vi startede på uddannelsen 117. Skolen laver gode arrangementer fx fester, café, frivillig idræt eller andet uden for skoletiden 118. Jeg har god kontakt med elever/kurister fra andre klasser/hold \n27 Socialt miljø Grafen viser det samlede resultat for samt for skolerne. Socialt miljø ESB - HHX/HTX Skole 1 Skole 2 Skole 3 Skole 4 Skole 5 Skole 6 Skole 7 Socialt miljø 2 ESB - HHX/HTX Skole 8 Skole 9 Skole 1 Skole 11 Skole 12 Skole 13 Skole 14 Socialt miljø 2 ESB - HHX/HTX Skole 15 Skole 16 Skole 17 Skole 18 Skole 19 Skole 2 Skole 21 \n28 Socialt miljø Tabellen viser vurderingen af de underliggende spørgsmål og LevelNum UnitName ber resultater på tværs af V47 V48 V49 6 Langkær Gymnasium og HF 1. årgang Skole 1 Skole 2 Skole 3 Skole 4 Skole 5 Skole 6 Skole 7 Skole 8 Skole 9 Skole 1 Skole 11 Skole 12 Skole 13 Skole 14 Skole 15 Skole 16 Skole 17 Skole 18 Skole 19 Skole 2 Skole 21 Skolen gjorde meget for at vi skulle føle Jeg føler Det sociale os godt migtrygi sammenhold Skolen er et tilpas, da vi min Skolens i klassen/på rart sted at startede på klasse/på Socialt miljø sociale miljø holdet være uddannelsen mit hold,224,331947, * 82 82* * 86* * * Stemningen i min klasse/på mit hold er præget af tolerance og respekt for hinanden * Jeg kan få hjælp og støtte fra mine 86* 84 Skolen laver gode arrangemen ter fx fester, café, frivillig Jeg har god idræt eller kontakt med klassekamm andet uden elever/kurist erater/medk ursister for skoletiden er fra andre klasser/hold 46 * * >: Særdeles god vurdering -: God vurdering -: Middel til god vurdering 5-: Dårlig til middel vurdering -49: Dårlig vurdering <: Meget dårlig vurdering * Best Practice (denne skole/uddannelse har opnået det bedste resultat indenfor de viste skoler/uddannelser/hold/klasse \n29 Fysisk miljø Fysisk miljø Her ser du vurderingen af de specifikke spørgsmål under Fysisk miljø på ESB - HHX/HTX. 82 Landsgennemsnit Bedste ESB skole resultat 2 Fysisk miljø Skolens fysiske undervisningsforhold (bord, stole, klasselokaler, laboratorier, værksteder) Skolens vedligeholdelse og rengøring Skolens indretning og udseende Prioriteringskort for Fysisk miljø Prioriteringskortet viser vurderingen af de specifikke forhold under Fysisk miljø, og den effekt en forbedring vil have på den samlede vurdering af Fysisk miljø på. VURDERING TILPAS VEDLIGEHOLD 129 PRIORITER 13. Skolens indretning og udseende VEDLIGEHOLD [Ingen punkter] TILPAS 129. Skolens vedligeholdelse og rengøring OBSERVER Lav EFFEKT AF EN FORBEDRING PRIORITER Høj OBSERVER 128. Skolens fysiske undervisningsforhold (bord, stole, klasselokaler, laboratorier, værksteder) \n30 Fysisk miljø Grafen viser det samlede resultat for samt for skolerne. Fysisk miljø 82 2 ESB - HHX/HTX Skole 1 Skole 2 Skole 3 Skole 4 Skole 5 Skole 6 Skole 7 Fysisk miljø 2 ESB - HHX/HTX Skole 8 Skole 9 Skole 1 Skole 11 Skole 12 Skole 13 Skole 14 Fysisk miljø ESB - HHX/HTX Skole 15 Skole 16 Skole 17 Skole 18 Skole 19 Skole 2 Skole 21 \n31 Fysisk miljø Tabellen viser vurderingen af de underliggende spørgsmål og LevelNumb UnitName er resultater på tværs af V47 V48 V49 6 Langkær Gymnasium og HF 1. årgang Skole 1 Skole 2 Skole 3 Skole 4 Skole 5 Skole 6 Skole 7 Skole 8 Skole 9 Skole 1 Skole 11 Skole 12 Skole 13 Skole 14 Skole 15 Skole 16 Skole 17 Skole 18 Skole 19 Skole 2 Skole 21,224 82* Skolens fysiske undervisning sforhold (bord, stole, Skolens klasselokaler, vedligeholdel se og rengøring laboratorier, Fysisk miljø værksteder), * ,9489 * 47 Skolens indretning og udseende * >: Særdeles god vurdering -: God vurdering -: Middel til god vurdering 5-: Dårlig til middel vurdering -49: Dårlig vurdering <: Meget dårlig vurdering * Best Practice (denne skole/uddannelse har opnået det bedste resultat indenfor de viste skoler/uddannelser/hold/klasse \n32 Egen motivation Egen motivation Her ser du vurderingen af de specifikke spørgsmål under Egen motivation på. Spørgsmålene i den øverste graf danner det samlede resultat for området Egen motivation Landsgennemsnit Bedste ESB skole resultat Egen motivation Din egen indsats i undervisningen Jeg har relevant undervisningsmateriale fx bøger og notater med til timerne Jeg kommer til tiden Jeg afleverer mine opgaver til tiden Jeg overholder aftaler med lærerne/underviserne De resterende spørgsmål er uddybende i forhold til at forstå opfattelsen af Egen motivation på ESB - HHX/HTX. Landsgennemsnit Bedste ESB skole resultat 2 Din motivation til at lære nyt Jeg er med til at skabe arbejdsro \n33 Egen motivation Prioriteringskort for Egen motivation Prioriteringskortet viser vurderingen af de specifikke forhold under Egen motivation, og den effekt en forbedring vil have på den samlede vurdering af Egen motivation på ESB - HHX/HTX. VURDERING 9 TILPAS VEDLIGEHOLD 85 OBSERVER Lav EFFEKT AF EN FORBEDRING PRIORITER Høj PRIORITER [Ingen punkter] VEDLIGEHOLD. Jeg har relevant undervisningsmateriale fx bøger og notater med til timerne. Jeg afleverer mine opgaver til tiden. Jeg overholder aftaler med lærerne/underviserne TILPAS. Jeg kommer til tiden OBSERVER. Din egen indsats i undervisningen. Din motivation til at lære nyt. Jeg er med til at skabe arbejdsro \n34 Egen motivation Grafen viser det samlede resultat for samt for skolerne. Egen motivation 86 2 ESB - HHX/HTX Skole 1 Skole 2 Skole 3 Skole 4 Skole 5 Skole 6 Skole 7 Egen motivation 2 ESB - HHX/HTX Skole 8 Skole 9 Skole 1 Skole 11 Skole 12 Skole 13 Skole 14 Egen motivation 2 ESB - HHX/HTX Skole 15 Skole 16 Skole 17 Skole 18 Skole 19 Skole 2 Skole 21 \n35 Egen motivation Tabellen viser vurderingen af de underliggende spørgsmål og LevelNum UnitName V47 ber resultater på tværs af V48 V49 6 Langkær Gymnasium og HF 1. årgang Skole 1 Skole 2 Skole 3 Skole 4 Skole 5 Skole 6 Skole 7 Skole 8 Skole 9 Skole 1 Skole 11 Skole 12 Skole 13 Skole 14 Skole 15 Skole 16 Skole 17 Skole 18 Skole 19 Skole 2 Skole 21 Egen motivation,224 86* Din egen indsats i undervisning en, * Din motivation til at lære nyt,9489 * Jeg har relevant undervisning smateriale fx bøger og notater med til timerne 84* Jeg kommer til tiden 86 9* Jeg afleverer mine opgaver til tiden 92* Jeg overholder aftaler med lærerne/und erviserne 86 93* Jeg er med til at skabe arbejdsro * >: Særdeles god vurdering -: God vurdering -: Middel til god vurdering 5-: Dårlig til middel vurdering -49: Dårlig vurdering <: Meget dårlig vurdering * Best Practice (denne skole/uddannelse har opnået det bedste resultat indenfor de viste skoler/uddannelser/hold/klasse \n36 Udstyr & materialer Udstyr & materialer Her ser du vurderingen af de specifikke spørgsmål under Udstyr & materialer på. Landsgennemsnit Bedste ESB skole resultat Udstyr & materialer Jeg har adgang til det nødvendige itudstyr, når jeg har brug for det Skolens it-udstyr fungerer godt NB: Der er ikke noget prioriteringskort for Udstyr & materialer, da der kun er 2 spørgsmål under fokusområdet. \n37 Udstyr & materialer Grafen viser det samlede resultat for samt for skolerne. Udstyr & materialer 2 ESB - HHX/HTX Skole 1 Skole 2 Skole 3 Skole 4 Skole 5 Skole 6 Skole 7 Udstyr & materialer 2 ESB - HHX/HTX Skole 8 Skole 9 Skole 1 Skole 11 Skole 12 Skole 13 Skole 14 Udstyr & materialer ESB - HHX/HTX Skole 15 Skole 16 Skole 17 Skole 18 Skole 19 Skole 2 Skole 21 \n38 Udstyr & materialer Tabellen viser vurderingen af de underliggende spørgsmål og LevelNumb UnitName er resultater på tværs af V47 V48 V49 6 Langkær Gymnasium og HF 1. årgang Skole 1 Skole 2 Skole 3 Skole 4 Skole 5 Skole 6 Skole 7 Skole 8 Skole 9 Skole 1 Skole 11 Skole 12 Skole 13 Skole 14 Skole 15 Skole 16 Skole 17 Skole 18 Skole 19 Skole 2 Skole 21 Udstyr & materialer,224 * Jeg har adgang til det nødvendige it-udstyr, når jeg har brug for det, * 51 Skolens itudstyr fungerer godt, * >: Særdeles god vurdering -: God vurdering -: Middel til god vurdering 5-: Dårlig til middel vurdering -49: Dårlig vurdering <: Meget dårlig vurdering * Best Practice (denne skole/uddannelse har opnået det bedste resultat indenfor de viste skoler/uddannelser/hold/klasse \n40 Tema: Frafald Har du "pjækket" fra undervisningen inden for den seneste måned? Nej, slet ikke Ja, nogle få timer Ja, 1-3 dage Ja, 4 dage eller mere % 32% 7% 2% Landsgennemsnit % 35% 7% 2% Skole 1 48% 41% 9% 2% Skole 2 % 38% Skole 3 % 26% 6% 2% Skole 4 % 25% 8% 3% Skole 5 % 35% 6% 2% Skole 6 % 36% 6% 2% Skole 7 % 3% 3% Skole 8 % 27% 6% Skole 9 % 38% 8% 3% Skole 1 % 29% 1% Skole 11 % 34% 6% 2% Skole 12 % 19% Skole 13 % 28% 5% 2% Skole 14 % 23% Skole 15 % 28% 5% Skole 16 % 3% 6% 3% Skole 17 % 26% 8% 3% Skole 18 % 24% 5% Skole 19 % 31% 5% 3% Skole 2 % 36% 7% Skole 21 % 3% 8% 3% \n41 Tema: Frafald Har du i dette skoleår seriøst overvejet at droppe ud af skolen Ja Nej Landsgennemsnit Skole 1 Skole 2 Skole 3 Skole 4 Skole 5 Skole 6 Skole 7 Skole 8 Skole 9 Skole 1 Skole 11 Skole 12 Skole 13 Skole 14 Skole 15 Skole 16 Skole 17 Skole 18 Skole 19 Skole 2 Skole 21 15% 14% 14% 15% 17% 17% 16% 15% 12% 22% 17% 23% 14% 9% 15% 1% 12% 14% 18% 14% 18% 13% 15% 85% 86% 86% 85% % % 84% 85% 88% % % % 86% 91% 85% 9% 88% 86% 82% 86% 82% 87% 85% \n42 Udvidet IT Hvor tit bruger du computeren til Altid Landsgennemsnit Bedste ESB skole resultat Aldrig At tage noter i undervisningen Underholdning i timerne, fx chat, Facebook, film, mv. Informationssøgning Individuelt arbejde Gruppearbejde Landsgennemsnit Bedste ESB skole resultat Brug af computere og Internettet i undervisningen forbedrer mig fagligt Lærere/undervisere er gode til at bruge computere og teknologi i undervisningen Lærere/undervisere er gode til at afgøre, hvornår vi skal bruge computere og Internettet i undervisningen Det er vigtigt for mig at kunne chatte, maile m.m. med mine venner/skolekammerater/ medkursister, når jeg er i skole Der er hurtig hjælp ved problemer med skolens it-udstyr \n43 Udvidet IT LevelNumb Tabellen viser vurderingen af de underliggende spørgsmål og UnitName er resultater på tværs af V47 V48 V49 Hvor tit bruger du computeren til Langkær Gymnasium og HF At tage noter i undervisningen,22382 Underholdning i timerne, fx chat, Facebook, film, mv., Informationssøg ning, Individuelt arbejde Gruppearbejde årgang Landsgennemsnit 5 Skole 1 * Skole 2 39 Skole Skole 4 85* 88* 85 Skole 5 49 Skole 6 46 Skole Skole 8 Skole 9 Skole 1 Skole 11 * Skole * Skole 13 Skole Skole 15 Skole 16 Skole Skole Skole 19 Skole Skole 21 \n44 Udvidet IT LevelNumb Tabellen viser vurderingen af de underliggende spørgsmål og UnitName er resultater på tværs af Hvor tit bruger du computeren til Langkær Gymnasium og HF 1. årgang 6 Landsgennemsnit Skole 1 Skole 2 Skole 3 Skole 4 Skole 5 Skole 6 Skole 7 Skole 8 Skole 9 Skole 1 Skole 11 Skole 12 Skole 13 Skole 14 Skole 15 Skole 16 Skole 17 Skole 18 Skole 19 Skole 2 Skole 21 V47 Brug af computere og Internettet i undervisningen forbedrer mig fagligt, * V48 Lærere/undervis ere er gode til at bruge computere og teknologi i undervisningen, * V49 Lærere/undervis ere er gode til at afgøre, hvornår vi skal bruge computere og Internettet i undervisningen, * Det er vigtigt for mig at kunne chatte, maile m.m. med mine venner/skoleka mmerater/medk ursister, når jeg er i skole * Dererhurtig hjælp ved problemer med skolens it-udstyr * \n45 Æstetisk Miljø Æstetisk Miljø Landsgennemsnit Bedste ESB skole resultat Undervisningslokalerne er indrettet så de virker inspirerende Fællesarealerne er spændende at opholde sig i Der er mange hyggekroge på skolen Skolen er flot udsmykket Elever/kursister har indflydelse på skolens indretning og udseende LevelNumb UnitName er V47 V48 V49 Tabellen viser vurderingen af de underliggende spørgsmål og resultater på tværs af Langkær Gymnasium og HF Undervisningslo kalerne er indrettet så de virker inspirerende,22382 Fællesarealerne er spændende at opholde sig i, Der er mange hyggekroge på skolen, Skolen er flot udsmykket Elever/kursister har indflydelse på skolens indretning og udseende årgang Landsgennemsnit Skole Skole Skole Skole 4 46 * * 51 * Skole 5 Skole Skole Skole 8 Skole Skole 1 Skole Skole Skole 13 Skole 14 Skole Skole 16 Skole 17 Skole 18 Skole 19 * * 32 Skole Skole 21 >: Særdeles god vurdering -: God vurdering -: Middel til god vurdering 5-: Dårlig til middel vurdering -49: Dårlig vurdering <: Meget dårlig vurdering * Best Practice (denne skole/uddannelse har opnået det bedste resultat indenfor de viste skoler/uddannelser/hold/klasse \n46 Baggrundsanalyse - Køn Fordeling af undersøgelsens deltagere efter Køn 3% Kvinde % Mand fordelt på Køn Kvinde Mand 2 Elevtrivsel Kvinde Mand 2 Organisering Undervisere Undervisning Socialt miljø Fysisk miljø Egen motivation Udstyr & materialer \n47 Baggrundsanalyse - Eget faglige niveau Fordeling af undersøgelsens deltagere efter Eget faglige niveau 14% Jeg er en af de bedste % Der er nogle få, der er bedre end mig 27% Der er mange, der er bedre end mig fordelt på Eget faglige niveau Jeg er en af de bedste Der er nogle få, der er bedre end mig Der er mange, der er bedre end mig 2 Elevtrivsel Jeg er en af de bedste Der er nogle få, der er bedre end mig Der er mange, der er bedre end mig 85 2 Organisering Undervisere Undervisning Socialt miljø Fysisk miljø Egen motivation Udstyr & materialer \n49 Rapportens indhold Rapportens fokus Denne rapport belyser trivslen på og viser, hvor man mest effektivt kan sætte ind med udviklingsarbejdet for at fastholde eller øge trivslen. Rapporten giver ESB - HHX/HTX input til: At få et overordnet billede af trivslen At identificere styrkerne dvs. hvad skal vi gøre mere af At identificere udfordringerne dvs. har vi et problem? At identificere de faktorer, der BETYDER noget for trivslen dvs. gør vi det rigtige? At evaluere forbedringsinitiativer dvs. Har vi rykket os? Herudover er rapportens resultater input til Ressourceregnskabet. Spørgsmål og emner, som afdækkes i rapporten Der er blevet stillet en række grundspørgsmål. Herudover har der været mulighed for at vælge uddybende spørgsmålspakker. Grundspørgsmålene, som er blevet vurderet, dækker: Trivsel, tilfredshed, motivation, egen indsats, lærerne, undervisningen, socialt miljø, fysisk miljø, organiseringen og ledelsen. I undersøgelsen har de enkelte skoler haft mulighed for at inkludere en række spørgsmålspakker: Mobning, Screening af skolens fysiske miljø, Screening af skolens æstetiske miljø, Anvendelse af pc og it i undervisningen, Fremtidsplaner, Skolevalg kun 1. årgang, Erhvervsarbejde og Kostafdelingen. Bagerst i rapporten kan du se de spørgsmål, der er blevet stillet inden for de enkelte emner. Rapportens opbygning Rapporten behandler først de overordnede resultater, derefter uddybes de enkelte emner. Rapporten viser vurderinger af de enkelte emner og spørgsmål vha. indeks, som går fra -. I rapporten finder du følgende resultater: Årets samlede resultat. Hvad er status? Årets resultat for ESB netværket samt de enkelte skoler. Er der lokale udfordringer/gode historier? Sammenligning med højeste resultat for en skole. Hvad er Best Practice? Sammenligning med relevante gennemsnit af andre skolers vurdering. Hvad er middelniveauet blandt de deltagende skoler? NB: ved fremtidige målinger viser vi selvfølgelig udviklingen fra måling til måling! Tabeller med frekvenser på alle spørgsmål, der viser hvor mange der har sat kryds i de forskellige kategorier. Spredningstal: et mål for hvor enige eller uenige man har været i vurderingen af spørgsmålene Den samlede spørgeramme Skabelon til udarbejdelse af handlingsplaner Uddybende metodeforklaring \n50 Et fælles sprog Målingens ramme En måling skal ikke kun vise hvor tilfreds man er, men også hvor det bedst kan betale sig at gøre en indsats i forhold til at vedligeholde eller højne trivslen. Ennova har på baggrund af spørgeskemaet udviklet en undersøgelsesmodel (se figur), hvilket garanterer for den bedst mulige beskrivelse af, hvordan trivslen skabes på de skoler, der er med i målingen. Modellen er skabt på baggrund af anerkendt teori indenfor kvalitetsmålinger, og en lignende model er testet på et grundigt empirisk datagrundlag over de sidste 5 år (+. besvarelser)*. * Er du interesseret i yderligere information om modelarbejdet eller det empiriske grundlag kan du kontakte Afdelingschef Anders Filtenborg, Ennova. At arbejde med modellen har flere fordele: Spørgsmålene fra spørgerammen samles i 8 faktorer og sætter dermed en konceptuel ramme for den dialog der vil være om resultaterne og når handlingsplaner skal udarbejdes. Der tales således samme sprog på tværs af skoler, årgange, hold og klasser. Den viser, at de 7 fokusområder påvirker trivsel på skolen. Elevtrivslen er resultatet, mens fokusområderne er de værktøjer, som skolen kan bruge til at fastholde eller højne trivslen. 7 af de 8 faktorer skal indrapporteres til Ressourceregnskabet, som overordnede indikatorer ( Udstyr og materialer er undtagelsen). \n51 Metode og tolkning af resultater Fra input til output om resultaterne i rapporten Spørgeskemaet som er brugt i undersøgelsen indeholder flere forskellige skaler, fx både 1-punkts og 4-punktsskalaer. For at kunne sammenligne vurderingerne af de forskellige forhold er størstedelen af resultaterne omregnet til en - skala. Det gør det muligt for dig: at sammenligne spørgsmål, der i spørgerammen blev stillet på forskellige skalaer at få et entydigt mål for, hvordan vurderingen af et spørgsmål er sammenlignet med vurderingen af et andet spørgsmål at bruge én skala i dialogen om, hvorvidt et givent niveau er godt eller blot godt nok. Hvis du har brug for data afrapporteret efter de skalaer, der blev brugt i spørgerammen, er disse vedlagt i appendiks. Som en tommelfingerregel er et resultat over særdeles godt, et resultat mellem og gennemsnitligt, mens et resultat under 5 er meget dårligt. Man bør dog være opmærksom på, at nogle spørgsmål traditionelt er sværere/nemmere at score højt på end andre, og man bør derfor altid skele til det eksterne sammenligningsgrundlag, som præsenteres i stolpediagrammerne. Meget dårligt Dårligt t il middel Middel til godt Godt Særdeles godt 5 Anonymitetsregler beskytter den enkelte Anonymiteten er sikret ved, at der på intet tidspunkt bliver udleveret enkeltpersoners besvarelser. Der rapporteres kun resultater på baggrund af minimum 5 besvarelser. Databearbejdning et input til arbejdet med resultaterne på skolen Elevtrivselsundersøgelsen 21 måler som tidligere nævnt ikke blot trivslen, men også hvor vigtige de enkelte områder er i forhold til deres trivsel. Ennova har vha. statistiske beregninger undersøgt sammenhængen mellem de 7 fokusområder og den overordnede trivsel. Hvis der er tydelig sammenhæng mellem et fokusområde og trivslen, kan man udlede, at fokusområdet er af stor betydning for trivslen. Graden af sammenhæng afgør, hvilke områder man mest effektivt kan arbejde med for at forbedre trivslen: Hvis der er stor sammenhæng mellem et område og trivslen, vil en forbedring af fokusområdet også medføre øget trivsel. Og omvendt: Er der lav grad af sammenhæng, vil en forbedring af fokusområdet ikke have særlig stor betydning for den overordnede trivsel. Rapporten viser hvilke områder, som er vigtigst for trivslen. Det vil typisk være på disse områder, at forbedringsarbejdet sættes ind. Analysen er et input til dialog For at gøre ovenstående analytiske databearbejdning så pædagogisk som muligt, benyttes der igennem rapporten de såkaldte Prioriteringskort. Kortene viser, hvordan fokusområderne og spørgsmålene fra spørgerammen kan bestemmes som hhv. Indsatsområder, Styrker, Muligheder eller Svagheder i forhold til at forbedre den overordnede trivsel på. Når I skal udvælge indsatsområder, kan undersøgelsen og Prioriteringskortene inspirere jer i debatten om, hvor der skal ske forbedringer hos jer. Der er sjældent tid og ressourcer til at prioritere alt. Prioriteringskortene er med andre ord et dialogredskab og ikke en facitliste over, hvor der skal sættes ind. Målet med den analytiske databearbejdning er således, at stille de sammenhænge, der kan findes i data til rådighed for den efterfølgende lokale dialog om hvor indsatsen fremadrettet skal lægges. \n52 Appendiks - Undersøgelsens spørgsmål (1/2) Blå: Spørgsmål, som indgår i modellen. Elevtrivsel (Faktor indgår i modellen) Organisering (Faktor indgår i modellen) Hvordan vurderer du skolen som helhed? I hvilken grad lever uddannelsen/kurset op til dine forventninger? I hvilken grad anbefaler du skolen til andre? Uddannelsens administration/kontor Uddannelsens ledelse Skolens skemaplanlægning Jeg kan selv finde de informationer om uddannelsen, jeg har brug for Jeg får god information om aflysninger og ændringer af undervisningen Ledelsen på uddannelsen tager forslag fra eleverne/kursisterne seriøst Skolen er konsekvent overfor useriøse elever/kursister Undervisere (Faktor indgår i modellen) Undervisning (Faktor indgår i modellen) Socialt miljø (Faktor indgår i modellen) Fysisk miljø (Faktor indgår i modellen) Egen Motivation (Faktor indgår i modellen) Udstyr & Materialer (Faktor indgår i modellen) Frafald Lærernes/undervisernes faglige dygtighed Lærernes/undervisernes engagement i undervisningen Lærernes/undervisernes evne til at formidle stoffet Lærerne/underviserne er godt forberedte Lærerne/underviserne anvender opdateret viden og materialer Lærerne/underviserne motiverer mig Lærerne/underviserne giver ofte tilbagemeldinger på mine præsentationer og min arbejdsindsats Lærerne/underviserne overholder aftaler Lærerne/underviserne kommer til tiden Lærerne/underviserne giver plads til humor i undervisningen Den undervisning du modtager Variationen i de undervisningsformer du modtager Jeg oplever sammenhæng mellem fagene i min uddannelse Vi har indflydelse på undervisningen Jeg lærer noget nyt hver dag på min uddannelse Der er arbejdsro i undervisningen Undervisningen forbereder mig til at læse videre Lærerne/undervisere koordinerer tidspunkter for opgaveafleveringer Vi drøfter resultaterne af undervisningsevalueringer i klassen/på holdet Vi bruger skolens læringsplatform i forbindelse med undervisningen Jeg bliver forstyrret, når andre elever/kursister bruger bærbar pc i timerne Det sociale sammenhold i klassen/på holdet Jegfølermigtrygi min klasse/påmithold Stemningen i min klasse/på mit hold er præget af tolerance og respekt for hinanden Jegkanfåhjælpogstøtteframine klassekammerater/medkursister Skolens sociale miljø Skolen er et rart sted at være Skolen gjorde meget for at vi skulle føle os godt tilpas, da vi startede på uddannelsen Skolen laver gode arrangementer fx fester, café, frivillig idræt eller andet uden for skoletiden Jeg har god kontakt med elever/kurister fra andre klasser/hold Skolens fysiske undervisningsforhold (bord, stole, klasselokaler, laboratorier, værksteder) Skolens vedligeholdelse og rengøring Skolens indretning og udseende Din egen indsats i undervisningen Jeg har relevant undervisningsmateriale fx bøger og notater med til timerne Jeg kommer til tiden Jeg afleverer mine opgaver til tiden Jeg overholder aftaler med lærerne/underviserne Din motivation til at lære nyt Jeg er med til at skabe arbejdsro Jeg har adgang til det nødvendige it-udstyr, når jeg har brug for det Skolens it-udstyr fungerer godt Har du "pjækket" fra undervisningen inden for den seneste måned? Har du undladt at aflevere obligatoriske opgaver indenfor den seneste måned? Har du i dette skoleår seriøst overvejet at droppe ud af skolen? Hvordan oplever du sværhedsgraden i din uddannelse? \n53 Appendiks - Undersøgelsens spørgsmål (2/2) Udvidet IT Mobning Udvidet fysisk miljø Udvidet æstetisk miljø Fremtidsplaner Skolevalg At tage noter i undervisningen Underholdning i timerne, fx chat, Facebook, film, mv. Informationssøgning Individuelt arbejde Gruppearbejde Brug af computere og Internettet i undervisningen forbedrer mig fagligt Lærere/undervisere er gode til at bruge computere og teknologi i undervisningen Lærere/undervisere er gode til at afgøre, hvornår vi skal bruge computere og Internettet i undervisningen Det er vigtigt for mig at kunne chatte, maile m.m. med mine venner/skolekammerater/medkursister, når jeg er i skole Der er hurtig hjælp ved problemer med skolens it-udstyr Er du blevet mobbet af en eller flere af dine skolekammerater/medkursister Har du været med til at mobbe andre elever/kursister Har du været med til at holde en anden elev/kursist udenfor Er du blevet mobbet af en eller flere lærere/undervisere Har du været med til at mobbe en eller flere af dine lærere/undervisere Pladsforhold (er der god nok plads i klasselokalerne, passer det til antallet af elever/kursister) Stole og borde (er der nok i klasselokalerne, kan de indstilles, sidder man godt) Udstyr (tavle, OH, projekter, m.m. er de til rådighed, virker de) Lysforhold (dagslys, kunstig belysning, bliver du blændet af solen) Indeklima generelt (udluftning, luftgener, trækgener) Støj (i lokalerne, på skolen generelt, udefra) It-arbejdspladser (stole og skærm kan justeres, afstanden til skærmen kan tilpasses) Laboratorier, fx fysik- og kemilokaler (indretning, sikkerhed m.m.) Områder til gruppearbejde (er der gode steder, er der tilstrækkeligt) Bibliotek/studiecenter (lokaler, arbejdspladsindretning m.m.) Oprydning (tasker, ledninger, madaffald m.m.) Rengøring (i klasselokalerne, gangene, toiletterne m.m.) Undervisningslokalerne er indrettet så de virker inspirerende Fællesarealerne er spændende at opholde sig i Der er mange hyggekroge på skolen Skolen er flot udsmykket Elever/kursister har indflydelse på skolens indretning og udseende Hvad er dine planer efter afslutningen af dit nuværende uddannelsesforløb på skolen? Hvilket af disse uddannelsesforløb har du overvejet at vælge Nævn de punkter, der har haft størst betydning for dit valg af skole Erhvervsarbejde Kostafdeling Baggrund/Demografi I hvor høj grad er dit erhvervsarbejde studierelevant? I hvor høj grad er dit erhvervsarbejde fleksibelt i forhold til skolen? I hvor høj grad er dit erhvervsarbejde med til at strukturere din tid bedre? I hvor høj grad er dit erhvervsarbejde positivt for din samarbejdsevne? I hvor høj grad er dit erhvervsarbejde med til at øge dit fravær på skolen? I hvor høj grad er dit erhvervsarbejde med til at påvirke dine karakterer negativt? Hvordan indvirker dit erhvervsarbejde på din uddannelse? Bor du på kostafdeling? Jeg befinder mig godt på kostskolen Jeg har gode kammerater på kostskolen Der er ro i lektielæsningstiden kl Der er ro efter kl på dage før skoledage Jeg henvender mig gerne til kostlærerne, når jeg har et problem Jeg kan få fat på en kostlærer, når jeg har brug for det Jeg får god og varieret mad på kostskolen Køn Selvoplevet dygtighed


My name is Bond … – HAVEHUSET\nSkrevet den 7. december 2008 af Helle Kjær\nDet var en rigtig julefrokost med mine kolleger i fredags. Julefrokosten bliver arrangeret på skift af kollegerne, og i år var der et tema for festen – nemlig James Bond.\nDer var pyntet borde med temaer fra de forskellige film – f.eks. “From Russia with love”, “Gold Finger” og “Casino Royal”. Der var arrangeret konkurrence om de forskellige film og MI6 have en “assignment” til deltagerne. Der skulle findes 5 bomber i kælderen under biblioteket.\nDet var rigtig sjovt og ikke “for meget” som sådan noget, også en gang imellem kan være.\nPrevious Article Tunge dage\nNext Article Julegaveindkøbsdag\nEn mening om “My name is Bond …”\n12. december 2008 kl. 11:49\nLyder som en sjov og anderledes julefrokost Helle 🙂


Dagens kunstværk – Ditte Ejlerskov: Bebudelsen af Fra Angelico\nFra Angelico: Bebudelsen, ca 1440-45. Foto: Creative Commons.\nDagens kunstværk er en ny serie på Kunsten.nu, hvor vi beder kunstnere og kunstfaglige om at fremhæve et kunstværk, der har gjort særligt indtryk. For 10 år siden var billedkunstner Ditte Ejlerskov i San Marco klosteret i Firenze. Her så hun for første gang billedet Bebudelsen.\n”Det har hængt i en printet udgave på min ateliervæg i fire år og ventet på, at jeg skulle forstå, hvad det var, det ville mig”, lyder det fra Ditte Ejlerskov, da vi taler om det værk, hun har valgt til Dagens kunstværk.\nDitte Ejlerskov. Foto: Johan Furåker.\nVærket er et tidligt renæssancefresko (1440-1450), lavet direkte på væggen i San Marco klosteret i Firenze. Det er et stedsspecifikt værk, der er skabt til klosteret, og man ser det, når man går op ad en trappe i klosteret. Derfor er perspektivet i maleriet lidt mærkeligt, når man ser det lige på, fordi det er skabt til at blive oplevet nedefra.\nPå billedet ser man Jomfru Maria og ærkeenglen Gabriel, der kommer og fortæller, at hun skal føde Jesus.\n”De to figurer ser ret ens ud, uden karaktertræk og er på en måde ligeværdige. Der er ikke mere i værket, end at de kigger på hinanden, men det er som om, det er tilstrækkeligt. Der er en stilhed i ’scenen’”, fortæller Ejlerskov.\nDe to personer i billedet er malet i størrelsesforholdet 1:1, men fremstår unaturligt store i forhold til de arkitektoniske elementer i billedet. Og det er disse forhold, der har udmærket sig for Ejlerskov:\n”Det er maleriets mærkelige rumlighed, jeg er interesseret i og dets figurrelation, som jeg bruger som ramme eller dynamik i de skitser, jeg arbejde med for tiden. Jeg arbejder kun sjældent med store figurative malerier, men har altid malet de repræsentative billeder i små formater, der relaterer lidt distanceret til skærm, magasin, reproduktion. At arbejde med en helt opbyggelig scene på samme måde som Fra Angelico er noget, jeg længe har forsøgt at nærme mig”.\nBebudelsen som fundament\nDitte Ejlerskov har i mange år arbejdet med billeder, der relaterer sig til internettet; mails, som hun laver billeder ud af, mainstreamkultur og popdivaer. Hun har også lavet store, abstrakte malerier, der er en del af det, hun selv kalder en ‘cleansing-periode’:\n”Jeg har været interesseret i stilhed, farvehealing og nærmest meditation i maleriet efter en hektisk periode med det repræsentative maleri”.\n“Jeg troede repræsentations-maleriet helt havde selvdestrueret i min praksis, hvor nogle malerier helt blev til flimmer af opskårne og vævede lærreder, og hvor andre malerier nærmest smeltede, mens jeg malede dem. Jeg indser nu, at det ikke var værktøjet (det figurative), men mine valgte tematikker og motiver, der imploderede mellem hænderne på mig og tog mig dybt ind i et abstrakte maleris logik”.\nOm man kommer til at se Ejlerskovs inspiration af Bebudelsen i hendes kommende værker, må tiden vise. Men hun fortæller afslutningsvist, at hun har to figurer på skrivebordet sit atelier, der befinder sig i et renæssanceagtigt 3D rum. De to figurer har en relation til hinanden og er placeret med samme afholdenhed og tomhed som Fra Angelicos figurer i klosteret.\n'Dagens kunstværk – Ditte Ejlerskov: Bebudelsen af Fra Angelico'


Rødvinen Sovana Sangiovese Superiore DOC » Italiensk Vinguide\nSovana Sangiovese Superiore DOC\nSovana Sangiovese Superiore er en rødvin produceret på druen af samme navn (85-100%). Dertil må der tilsættes yderligere lokale røde druer (0-15%).\nSangiovese giver her en rubinrød vin med tendens til granatrød med alderen. Duften er vinøs og til tider med udtalte noter af kirsebær og violer. Smagen er tør, yderst fyldig og harmonisk.\nGodt at spise til Sovana Sangiovese Superiore DOC


Manglende lyst til sex? Savner en pille med lyst? gtag('config', 'AW-804813261', );\n11/11 kl. 19.30: Workshop Kend dit kærlighedssprog – og din partners. Undgå misforståelser og svigtende lyst\nAf Parterapeut & sexolog Christiane Meulengracht | 18. april 2015\nNår lyst til sex er et problem.\nSeksuel intimitet er nemlig meget mere end bare sex. Og dén tror jeg er vigtig. Vi kan være intime på mange måder – jeg er fx utrolig intim med mine bedste veninder – ikke på den seksuelle måde, men ved at de kender alle sider af mig – også de skamfulde. Jeg føler mig tryg nok til, at jeg kan blotte mig. Jeg har tillid til at de ser mig som jeg er og accepterer det. Samtidig nærer vi en stor kærlighed og emapti for hinanden.\nDen seksuelle intimitet derimod, er når vi ikke kun indgår noget seksuelt , men også blottende. Den seksuelle intimitet er også kærlighed, tillid, accept, at se hinanden og dyb samhørighed eller connection. Det er forståelse, empati og omsorg. Det er at være tilstede. Det er lyst, nærhed og et samspil. Det bliver en elskovs dans. Det er for mange os forbeholdt vores partner.\nNå, tilbage til den manglende lyst. Jeg oplever, at mange mænd tror at det alene er kvindes problem – manden bliver selvfølgelig påvirket, når han ikke oplever den seksuelle tilfredsstillelse som han ønsker, men ofte regner manden med at kvinden selv klarer det. Ja, altså ikke sexen, men problemet med den manglende lyst.\nEt parforhold er en tango og uanset hvem der ikke har lyst, er vi to om det her. I hvert fald hvis det er noget vi skal bygge videre på. Det er også en del af den seksuelle intimitet.\nTro mig, hvis jeg kunne give mine klienter en pille, der vupti gav dem sexlysten tilbage med permanent varighed, samtidig med at pillen fjernede alle de barrierer og gammelt shit, der blokerede for at hun virkelig kan give slip og nyde sin krop og den energi, der opstår i den seksuelle hede, så gjorde jeg det med stor glæde.\nI virkeligheden kan manglende lyst i længere periode have mange forskellige årsager – eller måske flere i samspil. Årsagerne stammer måske fra et mønster som er opstået i barndommen eller i vores opvækst. Eller den måde vi har oplevet vores forældre være i parforhold på. For de er reelt set de eneste, der viser os hvordan vi gør det. Vi lærer ikke om parforhold i skolen. Vi lærer en del via trial and error gennem vores ungdomskærester og alle dem, vi ikke blev gift med eller fik børn med.\nMen den længerevarende indflydelse på os om, hvordan vi agerer i et parforhold når det bliver svært, kan sagtens stamme fra det, vi har lært hjemmefra. Manglende lyst kan også stamme fra at vi er overbebyrdede. Max pressede med familie, logistik, job og alt det andet, der skal håndteres i hverdagen. Manglende lyst kan stamme fra at vi føler os drænet for kærlighed og energi. Manglende lyst kan stamme fra at vi har glemt at tillade os selv at være feminine og nyde livet. Jeg kunne blive ved.\nJeg hjælper mine klienter med at se, hvordan gamle mønstre kan skiftes med nye, mere hensigtsmæssige handlinger, tanker og oplevelser. Det giver fx kvinder, der oplever et svigt i lysten mulighed for at mærke deres krop igen og opleve kærligheden og nærværet igen.\nNår mine klienter ved at der hjemme venter en mand, med store forventninger at ”nu har du jo været til sexolog med speciale i kvinders lyst” – så kan det faktisk gøre lige det modsatte af, hvad han forventer. Forventningen om, at nu har kvinden jo været afsted og blevet fixet, så er det ordnet, kan lukke ned for den glæde, den gnist og den optimisme mine klienter ofte oplever når de finder ud af at deres manglende sexlyst hverken er usædvanlig, syg eller noget der bør give anledning til skyldfølelse.\nFor den manglende lyst er sjældent opstået overnight. Og at genoprette lysten, samhørigheden, intimiteten, tilliden tager tid. Det er en proces. Måske på 2-3 sessioner, måske flere. Det vigtigste er, at du er parat til at se på de områder i dit liv, der spænder ben for det du ønsker. Sammen finder vi det rigtige for dig. Det gælder i øvrigt både for mænd og kvinder.\nDet er også vigtigt at understrege at særligt vi kvinder kan opleve perioder hvor vi bare ikke føler os særligt seksuelt gearet. I tider med stresset program, i overgansalderen, i den perifære overgangsalder (fra 35-års alderen til ca. 50-års alderen), i livet med små børn og vores cyklus er blot nogle af de ”lystdræbere” vi møder. De behøver ikke skabe varig krise.\nMange kan vi gøre noget ved. Arbejde med. Eller skabe fred med frem for at bekæmpe. Men jeg har desværre ikke en pille eller en 30 minutters quick-fix session. Det lover jeg dig, at du også bliver glad for, hvis du er en af de mange kvinder, der vælger at kontakte mig. For jeg tror på varige løsninger og på at give dig redskaber med på vejen, til evig arv og eje – og seksuel glæde 😉\nSpecialist i selvværd, kvinders behov og lyst.\nChristiane M. har 10 års erfaring i at hjælpe andre videre i deres liv. Med speciale i kvinders sexlyst og de-stress.\nChristiane Meulengracht er uddannet Coach & Sexolog, Shadow Facilitator og er Parterapeut. Med speciale i kvinder, lyst og de-stress.\nJeg hjælper dig med at få mere kærlighed i dit liv. Mere glæde, passion og lyst. Christiane holder foredrag, skriver artikler og arbejder som terapeut for både par og enkeltpersoner, der føler at de er gået i stå og som ønsker mere kærlighed og dybde i deres liv. Desuden er Christiane livsglad mor, kvinde og kæreste.\nSkriver om sex, lyst og parforhold på www.christiane.nu\n[Klik her] Få min guide til de tre vigtigste spørgsmål i dit (kærligheds-)liv. Helt Gratis. Bliv samtidig automatisk tilmeldt nyhedsbrevet.\nPS: Hurra for Skype og telefon. Spar tid og transport. Jeg holder til i Fredensborg, Nordsjælland. Hvis du er langt væk herfra, kan vi mødes på Skype eller via telefon. Se mere om priser og kontakt her\nRing på tlf. 61 700 777 eller mail til: hello@christiane.nu.\nAdresse: Danstruplund, Danstrupvej 27G, 1. 3480 Fredensborg.\nPostet i Parforhold og kærlighed, Personlig udvikling, Sex og lyst\nKonsultation: Marievej 2, 1. tv, 2900 Hellerup\n← Det indrømmer jeg. Mit paradoks i kærlighed.Pas på. Dig selv! →


Uriasposten » Blog Archive » Ni ud af ti amerikanske journalister der støtter politiske kandidater – støtter demokraterne\nFør i tiden lavede man jokes om de pengeliderlige advokater, nu om stunder har journalister overtaget pladsen…jeg prøver.\nHvad kalder man 1000 advokater på bunden af havet?\n– jo en god start!\nha ha he he…lidt sjov er den da..\nHvad kalder man 1000 journalister på bunden af havet?\nMUHAHAHAHAHAHAHAHAHAHA…….VRÆÆÆL…..HE HE…..MUHAHAHAHAHAHAHAHAHAHAHAAA…..ah ja så er jeg fær… MUHAHAHAHAHAHA -sorry! -nu er jeg færdig med at grine.\nDen er faktisk sjovere og mere relevant\nKommentar by Onion — 23. juni 2007 @ 15:49\nDemokratiet vandt. Menneskeheden tabte.\nKommentar by Børge — 23. juni 2007 @ 16:23\nSå er det jo ligesom i Danmark, 9 ud af 10 støtter ventrefløjen.\nKommentar by mike — 23. juni 2007 @ 20:41\nIronisk at folk der råber på frihed, støtter den fløj, der vil bekæmpe friheden.\nKommentar by Dansk Realist — 24. juni 2007 @ 00:00\nSom Møllers sag mod Briz beviser, er de kun for trykke-, presse-, gengivelses- og citatfrihed, når selvsamme frihed tilfalder dem selv.\nKommentar by DaLi — 24. juni 2007 @ 15:44