Arkivernes dag fejres i Tølløse på lørdag - sn.dk - Forsiden - Nordvestsjælland - Holbæk\nLokalhistorisk Forening for Tølløse Egnen præsenterer på lørdag en ny bog om remisen.\nArtiklen: Arkivernes dag fejres i Tølløse på lørdag\nArkivernes dag fejres i Tølløse på lørdag\nHolbæk - 10. november 2011 kl. 14:02\nTølløse: Gennem flere år har Tølløse Lokalarkiv deltaget i den landsdækkende Arkivernes Dag, der i år finder sted lørdag den 12. november. I år markeres dette i Tølløse med »Åbent Hus« mellem klokken 10 - 15 .\nArkivet har netop igen holdt flyttedag, idet man har fået lokaler i den modsatte ende af bibliotekets udlån.\nDer vil være mulighed for at besigtige de nye lokaler, at studere arkivets samlinger og få en snak om, hvad et lokalarkiv er.\nDet vil også være muligt at aflevere billeder og arkivalier til Arkivet,hvis man har noget liggende fra lokalområdet.\nKlokken 11 vil Lokalhistorisk Forening for Tølløse Egnen præsentere deres nyudgivelse »Remisen Tølløse«, der er skrevet af Marina Wijngaard.\nBaggrunden for hæftets tilblivelse er kampen for at redde Høng-Tølløse banens remise fra nedrivning og etablere et medborgerhus eller kulturhus i de renoverede bygninger.\nI forbindelse med at projektet måtte opgives, og Remiseforeningen blev nedlagt, valgte man at overføre foreningens midler til Lokalhistorisk Forening for Tølløse Egnen og øremærke beløbet til et hæfte om Remisen i Tølløse.\nPå Arkivernes Dag vil man markere udgivelsen. ligesom der vil være mulighed for at købe publikationen. Man kan også studere en lille planche-udstilling i Bibliotekets foyer over temaerne »Remisen for enden af sporet« ,«Banen og Byen« samt » Passager og Personale«.\nAlle er hjertelig velkomne til præsentationen af hæftet og til at besøge Tølløse Lokalarkivs nye lokaler. Der vil blive budt på kaffe og kage, og der vil være tid til snak om det arbejde,som Tølløse Lokalarkiv og Lokalhistorisk Forening for Tølløse Egnen står som eksponent for.\nOg der plejer at være stor tilslutning på denne dag, hvor folk hygger sig og kigger i de mange gamle bøger og mapper.\n20:25 Ernst søger fodboldglad dameven\n20:00 Ny frisør i gaden\n17:50 Kørte galt i stjålet bil og stak af\n17:02 Kom til demodag hos Pers VVS\n13:51 Holbæk trak vinder af ballade-kamp\n13:40 Orø beholder brandberedskab - hvis Holbæk Kommune betaler\n13:30 Tattoo-brandattentat: To mænd går fri\n13:18 Fest for åbning af skaterbane\n11:01 Disco-medaljer til Woods-dansere\n10:38 Fra teglværk til Makvärk\n1. Video og billeder: Træk trak folk til fra nær og fjern\n2. Video: Skvulp er en bølge af festligt fællesskab\n3. Gik efter chips og kom med en ring\n4. Et kæmpe skvulp til lokalsamfundet\n5. Skybrud gav svedig turboweekend\n6. Tre kvarter med gang i Jyderup\n7. Chauffør ramte lygtepæl\n8. Lykkegard overtager gammel skole\n9. Familie samlede skrald efter sidste skoledag\n10. Ballade blandt marina-medlemmer\n2. Et kæmpe skvulp til lokalsamfundet\n3. Skybrud gav svedig turboweekend\n4. Tre kvarter med gang i Jyderup\n5. Chauffør ramte lygtepæl\n6. Lykkegard overtager gammel skole\n7. Familie samlede skrald efter sidste skoledag\n1. Kørte galt i stjålet bil og stak af\n2. Familie samlede skrald efter sidste skoledag\n3. Ballade blandt marina-medlemmer\n4. Orøs redningsbåd i spil i spareplan\n5. De flytter i nye og større rammer\n6. Tattoo-brandattentat: To mænd går fri\n7. Cykelryttere modtages godt her\n8. Ny frisør i gaden\n9. Ernst søger fodboldglad dameven\n1. Politiet efterlyste 17-årig pige: Nu er hun fundet\n2. Alvorlig trafikulykke spærrede Ringstedvej\n3. Video og billeder: Træk trak folk til fra nær og fjern\n5. Gik efter chips og kom med en ring\n6. Et rock-eventyr for fuld udblæsning\n7. Video og billeder: Stur, stur klovneløb\n8. Et kæmpe skvulp til lokalsamfundet\n9. Eks-borgmester bliver udviklingsdirektør i sparekasse\n10. Sag om biltyverier: Luksusbil fundet hos 17-årig


Eurosport går backstage hos Randers FC | Discovery Networks Danmark\nTættere på end nogensinde før. Det er målsætningen for Eurosports nye projekt ’Superliga Backstage - Randers FC’, der bliver vist løbende på Canal 9 i løbet af Superliga-sæsonen 2017/18. Det første afsnit forventes at ramme skærmen allerede i løbet af august måned.\n”Fodbold er i høj grad fascination, men også nærhed. I dansk fodbold er vi i større grad nødt til at spille på det sidstnævnte, og derfor vil vi bringe folk endnu tættere på, så de oplever ting, man normalt ellers ikke gør. Det kan skabe fornyet interesse, men samtidig også være med til at give en større forståelse for, hvorfor vi agerer, som vi gør. Det bliver helt uden filter, så vores fans, samarbejdspartnere og andre interessenter får det reelle billede af livet i Randers FC”, fortæller direktør i Randers FC, Michael Gravgaard.\n”Jeg har stor respekt for Randers FC’s mod og klarsyn i forhold til at begive sig ind i et projekt som dette. Vi er også spændt, for heller ikke vi kender jo resultatet, når vi offentliggør løbende. Men jeg er sikker på, at vi kommer til at give seerne et unikt og banebrydende indblik i en professionel fodboldklub, og med Kian Fonoudi og Kasper Marker som reportere, Claus Frederiksen som fotograf og Søren Klæstrup som ansvarlig redaktør markerer vi tydeligt vores ambitioner med dette projekt.”, siger Ledende Redaktionschef hos Eurosport, Christian Thye-Petersen\n”Da vi skulle kvalificere os til EM, havde vi et tv-hold med os hele vejen. Det havde en virkelig positiv effekt på holdet, for det var noget nyt og spændende, der gav et friskt pust. Derfor glæder jeg mig meget til det her projekt og håber, at det giver noget af det samme til Randers FC i forhold til at opnå vores mål om at komme i top-6”, lyder det fra Halldórsson.\nLedende redaktionschef, Eurosport, Christian Thye-Petersen. 30652880\nDirektør Randers FC, Michael Gravgaard. 20181920\nFotokredit: Lars Rønbøg


Da en kimono blev allemandseje - fynsminiflis.dk\nPosted on 21. september 2020 by Anders Lundtang Hansen\nDet kommer måske lidt an på ens alder, men hvis du kun er to årtier gammel eller lignende, så vil du nok synes, at en kimono er noget, som der altid har været der, og måske ser du det endda som noget ret så skandinavisk.\nOg der findes da også dem, der laver kimonoer herhjemme, og selv store brands benytter sig af at komme ind på det marked med kimonoer, som er blomstret op i løbet af de seneste år, hvor mange vil eje en kimono.\nDet er specielt kvinder, der gerne vil det, men også mænd kan benytte sig af den slags, selvom mange foretrækker almindelige morgenkåber eller bådekåber.\nMen tænk lige på vejret herhjemme og resten af Norden: Det er ikke ligefrem fordi, at miljøet er gavnligt for den slags, når de ikke holder så meget på varmen.\nEn kimono kan bruges til meget\nHvis man er lidt ældre, så tænker man nok også mere på en kimono som noget, de har på i Østen eller lignende, hvor vejret er lidt bedre, hvor de er udsmykket med blomster eller lignende.\nFor her var vejret da også til, at man bare lige skille tildække sig, så man ikke blottede sig selv, men ellers måtte det gerne være luftigt.\nSådan har vi ikke ligefrem haft tradition for det her i Danmark.\nMen i løbet af de seneste år er en kimono gået hen og blevet noget, man finder i mange garderober, fordi man netop bare gerne vil have den flotte udsmykning på sig eller bare lige et stykke stof, så man er dækket.\nFor modsat for eksempel en morgenkåbe eller badekåbe, så kan man have en kimono på det meste af dagen.\nEr man hjemmegående eller har weekend, så kan man jo sådan set have den på hele dagen, hvis man er til det.\nPosted in kimono\nEr guldringe med sten virkelig så eftertragtede?


Minimum buy-in casino Fantasy\nRegler og vilkår for brug af tjenesteydelser på LeoVegas. Generelt 1. LeoVegas handler under navnet www. LeoVegas drives under den følgende licens, udstedt og reguleret af den Danske Spillemyndighed: licens nr. Den Danske Spillemyndighed er en regulerende myndighed: LeoVegas drives under licens, og er reguleret af den Danske Spillemyndighed, licens nr. Disse supplerende produkter, udbydes af udbydere der ikke drives på Malta. Uanset hvilket produkt det drejer sig om, er alle indskud og udbetalinger udelukkende LeoVegas Gaming plc. Ved at bruge hjemmesiden eller spillene tilkendegiver du, at du er enig i disse regler og vilkår og forpligter dig til at overholde dem på alle tidspunkter, når du bruger LeoVegas webstedet og spillene der hører til. Hvis du ikke er enig i alle regler og vilkår må du ikke bruge, eller fortsætte med at bruge, hjemmesiden.\nDK´s Største Casino Online Guide - Simba Casino\nDet samme gælder for bankoverførsler, PlayTech. Adskillig, Netent. Udover free bets findes der også en række andre bonusser, Forløb Gaming og andre. Disse er aldeles række forskellige ædelstene, får du trygge og morsomme spillopplevelser. Men ikke alle har muligheden for at rejse den lange vej til Vegas, kan man score odds 2. Sedan läser de genom villkoren och inser att kraven är nästan omöjliga att möta, plus kan således hjælpe dig til at få flere eller større gevinster. Avs alle online casino vi har testet synes vi er et av man fineste så her er det absolutt verdt og ta denne kasinobonusen plus teste ut litt, online gold club casino gratis spins som du har lyst til. Hos Kaiser Slots kan du få en masse sjov frem af din velkomstpakke og din tidligste bonus, Sverige og Norge.\nGevinstgivende spilleautomater satser et beløb\nTilbage Cashback vundet en jackpot\nKøbes et antal jetoner spillemaskine Crazy 7\nBetting tips ekstra bonus runden


Download "Risikoredegørelse 2013"\n2 Indholdsfortegnelse Risikoredegørelse Indledning Anvendelsesområde Målsætninger og risikopolitikker Kreditrisici Markedsrisici Operationelle risici Likviditets- og kapitalrisici Forretningsrisici Individuelt solvensbehov og tilstrækkelig basiskapital Beskrivelse af solvensbehovsprocess mm Solvensbehov Basiskapital og solvens Basiskapital Solvens Modpartsrisiko Afledte finansielle instrumenter Kreditrisiko og udvandingsrisiko Markedsrisiko Operationel risiko Eksponeringer i aktier m.v., der ikke indgår i handelsbeholdningen Eksponeringer for renterisiko i positioner uden for handelsbeholdningen Oplysninger vedrørende kreditreducerende metoder Afslutning Middelfart Sparekasse 2\n3 Indledning Risikoredegørelse I henhold til Basel II søjle 3, og Kapitaldækningsbekendtgørelsens bilag 20, skal Middelfart Sparekasse offentliggøre oplysninger om sine finansielle risici og sine målsætninger og politikker for styring af finansielle risici. Nærværende risikorapport har til formål at opfylde disse oplysningskrav. I henhold til Sparekassens eksterne kommunikationspolitik samt kapitaldækningsbekendtgørelsens 63 stk. 2 er det endvidere Sparekassens vurdering, at oplysningerne i indeværende risikorapport er tilstrækkelige til at give markedsdeltagerne et retvisende billede af Sparekassens risikoprofil. Jf. Kapitaldækningsbekendtgørelsens bilag 20 kan oplysningskravene overordnet inddeles i områderne: Risikostyrings- og risikopolitik Basiskapital Individuelt solvensbehov Kreditrisiko Markedsrisiko Operationel risiko Middelfart Sparekasse har vedtaget at offentliggøre oplysningerne som en hybridversion, hvor en del af søjle 3-kravene indarbejdes i den finansielle årsrapport og de resterende oplysninger bliver tilgængelige på Middelfart Sparekasses hjemmeside; Oplysningerne opdateres således minimum én gang årligt. 1. Anvendelsesområde Sparekassen aflægger regnskab i henhold til Bekendtgørelse om finansielle rapporter for kreditinstitutter og fondsmæglerselskaber m.fl. og følger Lov om finansiel virksomhed ved udfærdigelse af solvensopgørelsen. Følgende selskaber er fuldt konsoliderede efter begge regelsæt: Middelfart Sparekasse, Trekantens Ejendomsselskab A/S, Leasing Fyn Middelfart A/S, Et godt HJEM A/S og Kulturøen A/S. Følgende selskab er pro rata konsolideret efter begge regelsæt: Leasing Fyn Bank A/S. Til solvensmæssige formål konsolideres NEM Forsikring A/S ikke fuldt ud, da kapitalkravet skal fradrages i den samlede basiskapital, hvilket sker i henhold til bekendtgørelse om opgørelse af basiskapital 31, stk.10. Middelfart Sparekasse 3\n4 Derudover fradrages kapitalandele i kredit- og finansieringsinstitutter, hvori Middelfart Sparekasse ejer mere end 10 % af det pågældende selskabs aktiekapital jævnfør bekendtgørelse om opgørelse af basiskapital 31, stk. 12. Fradraget foretages med 50 % i henholdsvis kerne- og basiskapital. Endelig fradrages summen af øvrige kapitalandele i kredit- og finansieringsinstitutter, der tilsammen udgør mere end 10 % af basiskapitalen jf. bekendtgørelse om opgørelse af basiskapital 31, stk Målsætninge ålsætninger og risikopolitikker Middelfart Sparekasse er eksponeret overfor forskellige typer risici, der alle styres og overvåges på forskellige niveauer i organisationen. Risikotyperne er i det følgende inddelt i følgende områder: Kreditrisici Markedsrisici Operationelle risici Likviditetsrisici Forretningsrisici 2.1 Kreditrisici Målsætning Sparekassen ønsker aktivt at medvirke ved finansiering af markedsområdets gode privat- og erhvervskunder i overensstemmelse med Sparekassens forretningsmodel; herunder Sparekassens værdigrundlag og det anførte markedsområde. Kreditpolitik Middelfart Sparekasse har et forretningskoncept med komplet rådgivning inden for alle væsentlige finansielle områder. Sparekassen ønsker som udgangspunkt helkunde-forhold, og indgår ikke i rene spekulationsforretninger. Et helkunde-forhold er karakteriseret ved at være en kunde, der overvejende får opfyldt behovet for finansielle ydelser hos Middelfart Sparekasse. Sparekassen ønsker principielt ikke erhvervskunder med bopæl uden for markedsområdet, da Sparekassen vurderer at manglende lokalkendskab gør kreditvurdering mindre kontrolleret og dermed mere risikobetonet. En kunde er kreditværdig, når denne over en flerårig tidsperiode vurderes at tilbagebetale det lånte beløb inklusiv omkostninger hertil. Dvs. at kundens evne og vilje til at opfylde indgåede betalingsforpligtelser ved forfald vurderes positivt. Det er Sparekassens vurdering, at risikoprofilen hører til i den konservative del af sammenlignelige pengeinstitutter i Danmark. Middelfart Sparekasse har fastlagt en kontrolleret kreditpolitik, som fast- Middelfart Sparekasse 4\n5 sætter de overordnede retningslinjer for kreditgivning og håndtering af engagementer. Kreditpolitikken vurderes mindst én gang årligt. Politik og forretningsgang for kreditområdet indeholder bl.a. retningslinjer for kundeprofil, risikoprofil, engagementsstørrelse, brancher, produkter, investeringsprodukter, sikkerhedsstillelse, priser og nødlidende engagementer. Risikovurdering Det enkelte kundeengagement skal stå i rimeligt forhold til kundens samlede økonomi, herunder formueforhold, gældsfaktor og rådighedsbeløb. Sparekassen anvender en segmenteringsmodel til klassifikation og kreditvurdering af det enkelte kundeforhold. Der opereres med 10 kategorier for erhvervskunder og 9 kategorier for privatkunder. Modellen følger Finanstilsynets retningslinjer og er styret af Sparekassens kreditfunktion, og den enkelte kunderådgiver fastsætter kundekategorien på baggrund af faktuelle oplysninger, eksempelvis formue, rådighedsbeløb og gældsfaktor. En svag kundevurdering medfører øget opmærksomhed og agtpågivenhed hos såvel kunderådgiver som kreditfunktion. Sikkerheder For at reducere kreditrisikoen på den enkelte forretning etableres altid mest mulig pant i kundens aktiver under hensyntagen til det enkelte kundeforhold. De mest almindelige risikoreducerende elementer er pantsætning, kaution og garanti. De hyppigst forekommende former for pantsætning er pant i fast ejendom, pant i finansielle aktiver i form af aktier og obligationer samt pant i motorkøretøjer. Der sker en løbende ajourføring af den værdi sikkerhederne tillægges, f.eks. markedsmæssige værdiændringer og forringelse som følge af ibrugtagning mv. Kreditorganisation Sparekassens Kreditfunktion overvåger at retningslinjer og forretningsgange overholdes, bl.a. ved løbende tilsyn af udbetalte lån og gennemgang af låneengagementer i den enkelte afdeling. Kreditfunktionen orienterer løbende Sparekassens bestyrelse om Sparekassens store engagementer. Der foretages årligt en systematisk gennemgang af alle Sparekassens væsentligste kundeengagementer. 2.2 Markedsrisici Målsætning Formålet med at påtage sig markedsrisiko er at opnå et fornuftigt afkast af Sparekassens egenbeholdning. Bestyrelsen har i sin instruks til den administrerende direktør fastsat rammerne for Sparekassens markedsrisici. Middelfart Sparekasse 5\n6 Definitioner Markedsrisikoen er risikoen for at lide tab på grund af ændringer i markedsforholdene og dermed ændringer i markedsværdien af Sparekassens aktiver og passiver samt øvrige finansielle kontrakter og off balance-forretninger. Under markedsrisiko hører rente, valuta- og aktierisiko. Renterisiko Renterisiko er risikoen for tab, som følge af at renten stiger eller falder. Renterisikoen måles som det forventede kurstab på rentepositioner, der vil følge af en umiddelbar ændring i alle renter på 1 procentpoint i enten op- eller nedadgående retning. Valutarisiko Valutarisikoen er risikoen for tab på Sparekassens positioner i fremmed valuta, når valutakurserne ændrer sig. Risikoen beregnes overordnet som den største sum af henholdsvis positioner i valutaer, hvor Sparekassen har et nettotilgodehavende, og sum af positioner i valutaer, hvor Sparekassen har nettogæld. Aktierisiko Aktierisiko er risikoen for tab som følge af ændringer i aktiekurser. Aktierisikoen kan opgøres som nettosummen af korte og lange positioner i aktier og aktierelaterede instrumenter. Handelsbeholdningen Sparekassens handelsbeholdning indgår som en del af egenbeholdningen. Positionerne i handelsbeholdningen besiddes med handelshensigt, idet handelsbeholdningen dog søges begrænset. Positionerne i handelsbeholdningen opstår på følgende måde: Flow fra låneoptagelse og låneindfrielse i forbindelse med boligfinansiering Beholdning af og flow fra køb/salg af de værdipapirer, som fremgår af Sparekassens anbefalingsark, som er udarbejdet efter kundernes risikoprofiler. Flow fra kunders køb/salg af øvrige værdipapirer. Restbeholdning fra afholdte salgskampagner på udvalgte værdipapirer. For de 2 sidstnævnte positionsgrupper gælder i øvrigt at alle aktiepositioner som udgangspunkt videresælges straks, således at der ingen position opstår. I situationer med aktiestørrelse lavere end mindste salgsstørrelse tillades akkumulering til mindste salgsstørrelse af hensyn til handelsomkostningerne. Middelfart Sparekasse 6\n7 Struktur/politikker for risikostyringen Bestyrelsen har i sin instruks til den administrerende direktør udarbejdet en klar risikoramme for markedsrisici. Risikorapportering og måling: Ved hver måneds ultimo udregnes Sparekassens markedsrisiko. Markedsrisikoopgørelsen opdateres af økonomiafdelingen og forelægges på de månedlige bestyrelsesmøder. Samme dag, som der indgås finansielle kontrakter, meddeles dette til økonomiafdelingen. Den aktuelle kursregulering forelægges på de månedlige bestyrelsesmøder. Økonomiafdelingen opdaterer dagligt en oversigt over den aktuelle likviditet samt over den kendte likviditet for den kommende måned. Den administrerende direktør drøfter i samarbejde med økonomiafdelingen om likviditetsoversigten giver anledning til køb eller salg af obligationer. 2.3 Operationelle risici I henhold til Kapitaldækningsbekendtgørelsen skal pengeinstitutterne kapitalmæssigt afdække operationelle risici. Kapitalkravet til de operationelle risici skal dække: Risiko for tab som følge af uhensigtsmæssige eller mangelfulde interne procedurer, menneskelige fejl og systemmæssige fejl eller som følge af eksterne begivenheder, inklusive retslige risici. Middelfart Sparekasse anvender basisindikatormetoden, jf. Kapitaldækningsbekendtgørelsens bilag 18, til opgørelse af kapitalkravet til de operationelle risici. Det betyder, at kapitalkravet til de operationelle risici opgøres til 15 % af de gennemsnitlige basisindtægter de seneste 3 år. Basisindtægterne er summen af nettorenteindtægter og ikke renterelaterede nettoindtægter. Middelfart Sparekasse gennemfører imidlertid løbende en vurdering af kapitalkravet til de operationelle risici. Såfremt kapitalkravet vurderes at være højere end nævnt ovenfor vil der blive taget højde herfor under Sparekassens opgørelse af solvensbehovet. Det er Middelfart Sparekasses politik at afdække disse risici i videst muligt omfang, blandt andet gennem forsikringer, og ved løbende vurdering af hensigtsmæssigheden af interne procedurer, systemmæssige fejl og risikoen for eksterne begivenheder samt retlige risici. Der påregnes dog en selvrisiko af en vis størrelse. Behovet for forsikringer overvåges ved anvendelse af en forsikringsmægler. Der tilstræbes adskillelse af udførende og kontrollerende funktioner, ligesom der er etableret en juridisk funktion bl.a. til overvågning af den juridiske risiko. På It-området er Sparekassen tilsluttet SDC, som har dobbeltsikring af systemer og drift på alle kritiske områder. Middelfart Sparekasse 7\n8 2.4 Likviditets- og kapitalrisici Kapitalplan Risikoredegørelse Ifølge Middelfart Sparekasses overordnede målsætning skal Sparekassen have en solvensprocent, der ligger så højt, at solvensoverdækningen er på minimum 4 procentpoint. I tilfælde af væsentlig nedgang i kapitalen vil der ske tiltag til optagelse af ny efterstillet kapital. Den administrerende direktør er ansvarlig for at styre Sparekassens kapitalrisici samt at fremskaffe den nødvendige kapital for at overholde målsætningen. Ved udgangen af december er Sparekassens solvens på 14,3 % mod et individuelt solvensbehov på 8,6 %. Opgørelse af solvensprocenten rapporteres til bestyrelse og den administrerende direktør hvert kvartal eller ved ændringer i forudsætninger. Udlån/indlån opdateres dagligt, herunder udviklingen af garantkapitalen. Disse opgørelser udfærdiges af økonomiafdelingen. Likviditetsoverdækning Overdækningen i forhold til likviditetskravet i FIL opgøres månedligt og rapporteres af økonomiafdelingen til bestyrelse og den administrerende direktør. Selve styringen foretages af den administrerende direktør når situationen tilsiger det. Det tilstræbes at fordele gælden til andre pengeinstitutter på kort (< 1 år), mellemlang (1 < 5 år) og lang løbetid (> 5 år). Pr har vi et indlånsoverskud på mere end 500 mio. kr. I planlægningen af likviditets- fremskaffelse på såvel kort som lang sigt tages der hensyn til sammensætningen af balancen og egenkapitalen. Den administrerende direktør er ansvarlig for fremskaffelse af likviditet samt at likviditetskravet overholdes. Nødplan for fremskaffelse af kapital / likviditet I tilfælde af at solvensoverdækningen kommer ned under 4 procentpoint og eller overdækningen af likviditet kommer under 75 % skal der ske tiltag for at forbedre disse nøgletal. Denne nødplan indeholder følgende initiativer: Sælge ud af obligationsbeholdningen for at forbedre solvensen. Forbedringen i solvensen sker pga. en mindre markedsrisiko. Optage yderligere funding /kapital i markedet. Opsige lån til kunder, eksempelvis Leasing Fyn Bank. Sælge ud af øvrige aktiver eksempelvis aktier og ejendomme. Iværksætte kampagner for at øge garantkapitalen Omdanne til aktieselskab og få kapital udefra. 1 Likviditeten: Kassebeholdning + Tilgodehavende i Nationalbank og andre PI + værdipapirer i forhold til: Likviditetskravet: Det største beløb af gæld < 1 måned x 15 % og reducerede gældsforpligtelser x 10 % (De reducerede gældsforpligtelser = Balancesum + garantier Egenkapital efterstillede kapitalindskud der kan medregnes i basiskapitalen.) Middelfart Sparekasse 8\n9 I yderste konsekvens at fusionere med et andet pengeinstitut. 2.5 Forretningsrisici Ved forretningsrisici forstås risikoen for tab eller faldende indtjening som følge af ændringer i vilkårene for at drive forretning, det være sig f.eks. ændringer i konkurrencesituationen, konjunkturudsving, lovændringer eller skade på Sparekassens omdømme. Disse risici overvåges til stadighed, om end der alene for omdømmerisiko anvendes specifikke værktøjer til at måle risiciene. I forhold til omdømmerisiko har Sparekassen igennem mange år indhentet løbende indikatorer på, om vi lever op til egne og omverdenens forventninger til omdømme. Indtil 2007 anvendte vi det socialetiske regnskab, og siden 2009 er der blevet udarbejdet en CSR-rapportering. Derudover deltager Sparekassen i forskellige kundeanalyser. Vi deltager blandt andet i kundeanalyse via Analyse Danmark samt internt i undersøgelsen Danmarks bedste arbejdsplads. Hvis Sparekassens omdømme måtte blive truet på grund af en pludselig opstået situation, vil den administrerende direktør indhente relevant rådgivning ligesom der er klare retningslinjer for kommunikationen med offentligheden. Sparekassen driver pengeinstitut fra 16 afdelinger fordelt i Trekantområdet, samt i Odense, Horsens, Esbjerg, Århus og Roskilde. Vi har i dag næsten kunder, og vores udlån er volumenmæssigt fordelt næsten ligeligt mellem privat- og erhvervskunder. Der tilstræbes en vid branchespredning på erhvervskunderne, hvilket til stadighed overvåges. På privatkunderne har vi fokus på aldersfordelingen, og søger også her til stadighed at ramme den forretningsmæssigt mest hensigtsmæssige fordeling. Middelfart Sparekasse arbejder med et fuldservice koncept, hvorefter kunderne - ud over pengeinstitutydelser - tilbydes en lang række andre ydelser, herunder forsikring fra NEM Forsikring samt leasingprodukter gennem Leasing Fyn A/S. Desuden har Sparekassen en række samarbejdspartnere, og kan derigennem levere de produkter, vi ikke umiddelbart selv kan tilbyde. Endvidere er det en væsentlig del af Middelfart Sparekasses forretningsfilosofi at engagere sig lokalt for derved at understøtte en positiv udvikling i Sparekassens markedsområde og derigennem bevare et fornuftigt forretningsgrundlag. Middelfart Sparekasse 9\n10 Via medlemskab af forskellige brancheforeninger henter Middelfart Sparekasse støtte til at håndtere branchemæssige vilkår og udfordringer, ligesom Sparekassens interne, juridiske afdeling bl.a. overvåger lovgivningsmæssige forhold. 3. Individuelt solvensbehov og tilstrækkelig basiskapital 3.1 Beskrivelse af solvensbehovsprocess mm. Middelfart Sparekasses interne proces for vurdering og opgørelse af solvensbehovet (ICAAP - Internal Capital Adequacy Assessment Process) er udgangspunktet for fastsættelsen af Sparekassens tilstrækkelige basiskapital og solvensbehov. I ICAAP en identificeres de risici, som Middelfart Sparekasse er eksponeret overfor med henblik på, at vurdere risikoprofilen. Når risiciene er identificeret, vurderes det, hvordan disse evt. kan reduceres f.eks. ved forretningsgange, beredskabsplaner m.m. Endelig vurderes det, hvilke risici, der skal afdækkes med kapital. Solvensbehovet er Sparekassens egen vurdering af kapitalbehovet, som følge af de risici, som Sparekassen påtager sig. Sparekassens bestyrelse har kvartalsvist drøftelser omkring fastsættelsen af solvensbehovet. Drøftelserne tager udgangspunkt i en indstilling fra den administrerende direktør. Indstillingen indeholder forslag til størrelsen på solvensbehovet, herunder vækstforventninger. På baggrund af en drøftelse træffer bestyrelsen afgørelse om, hvorvidt opgørelsen af Sparekassens solvensbehov er tilstrækkeligt til at dække Sparekassens risici, jf. FiL 124, stk. 1 og 4. Herudover drøfter bestyrelsen en gang om året indgående opgørelsesmetoden for Sparekassens solvensbehov, herunder hvilke risikoområder og stressniveauer der bør tages i betragtning ved beregningen af solvensbehovet. 3.2 Solvensbehov Solvensbehovet opgøres ved 8+ metoden, der omfatter de risikotyper, som det vurderes, skal afdækkes med kapital: kreditrisici, markedsrisici, operationelle risici, øvrige risici samt tillæg som følge af lovbestemte krav. Vurderingen tager udgangspunkt i Middelfart Sparekasses risikoprofil, kapitalforhold samt fremadrettede betragtninger, der kan have betydning herfor, herunder budgettet. Finanstilsynet har udsendt Vejledning om tilstrækkelig basiskapital og solvensbehov for kreditinstitutter. Derudover har Lokale Pengeinstitutter udsendt en solvensbehovsmodel. Både Finanstilsynets vejledning og Lokale Pengeinstitutters solvensbehovsmodel, som Sparekassen anvender, bygger på 8+ metoden, hvor der tages udgangspunkt i minimumskravet på 8 pct. af de risikovægtede poster (søjle I-kravet) med tillæg for risici og forhold, som ikke fuldt ud afspejles i opgørelsen af de risikovægtede poster. Middelfart Sparekasse 10\n11 Derudover opstilles i Finanstilsynets vejledning benchmarks for, hvornår Finanstilsynet som udgangspunkt vurderer, at søjle I ikke er tilstrækkelig inden for de enkelte risikoområder, hvorfor der skal afsættes tillæg i solvensbehovet. Endvidere er der i udpræget grad opstillet metoder til beregning af tillæggets størrelse inden for de enkelte risikoområder. Selvom Finanstilsynet opstiller benchmarks på de fleste områder, vurderer Sparekassen på alle områder, om de angivne benchmarks i tilstrækkelig grad tager hensyn til Sparekassens risici, og har i nødvendigt omfang foretaget individuelle tilpasninger. Til det formål anvendes Middelfart Sparekasses egen historik. Sparekassen følger nedenstående skabelon ved opgørelse af solvensbehovet: Middelfart Sparekasse 11\n12 Solvensbehov jf. 8+ metoden kr. % 1) Søjle I-kravet (8 pct. af de risikovægtede poster) ,00 2) Indtjening (kapital til risikodækning som følge af svag indtjening) 0 0,00 3) Udlånsvækst (kapital til dækning af organisk vækst i forretningsvolumen) ,18 4) Kreditrisici, heraf 4a) Kreditrisici på store kunder (>2 pct. af basiskapitalen) med finansielle problemer ,25 4b) Øvrig kreditrisici 0 0,00 4c) Koncentrationsrisiko på individuelle engagementer ,08 4d) Koncentrationsrisiko på brancher ,11 5) Markedsrisici, heraf 5a) Renterisici 35 0,00 5b) Aktierisici 0 0,00 5c) Valutarisici 0 0,00 6) Likviditetsrisici (kapital til dækning af dyrere likviditet) 0 0,00 7) Operationelle risici (kapital til dækning af operationelle risici ud over søjle I) 0 0,00 8) Kapitalrisici 0 0,00 9) Eventuelle tillæg som følge af lovbestemte krav 0 0,00 Total ,62 De risikofaktorer, der er inkluderet i modellen, er efter Sparekassens opfattelse dækkende for alle de risikoområder, lovgivningen kræver, at Sparekassens ledelse skal tage højde for ved fastsættelse af solvensbehovet samt de risici som ledelsen finder, at Middelfart Sparekasse har påtaget sig. Middelfart Sparekasse 12\n13 Derudover skal bestyrelse og den administrerende direktør vurdere, hvorvidt basiskapitalen er tilstrækkelig til at understøtte kommende aktiviteter. Denne vurdering er i Sparekassen en del af den generelle fastlæggelse af solvensbehovet. Solvensbehov ud over søjle I kravet på 8 % - opdelt på risikoområder: Risikoområde Tilstrækkelig basiskapital udover 8 % kravet, t. kr. Solvensbehov udover 8 % kravet (%) Udlånsvækst Kreditrisici ,18 0,44 Markedsrisici 35 0,00 Operationelle risici 0 0,00 Likviditetsrisiko 0 0,00 Kapitalrisici 0 0,00 Tillæg som følge af lovbestemte krav 0 0,00 I alt ,62 Kreditrisici: Risiko for tab som følge af, at debitorer eller modparter misholder indgåede betalingsforpligtelser, udover hvad der er dækket i søjle I, herunder store kunder med finansielle problemer, koncentrationsrisiko på individuelle engagementer og brancher. Kreditrisikoen er et væsentligt risikoområde i Sparekassen, hvorfor der tilskrives 22 mio. kr. til dette område ud over søjle I kravet på 8 % af de risikovægtede poster. Markedsrisici: Risiko for tab som følge af potentielle ændringer i renter, aktiekurser samt valutakurser, udover hvad der er dækket i søjle I. I Sparekassen tages der udgangspunkt i den maksimale rammeudnyttelse inden for de seneste 12 måneder. Det betyder, at der reserveres 35 tkr. ud over søjle I kravet, hvilket udelukkende kan henføres til Sparekassens renterisiko uden for handelsbeholdningen. Operationelle risici: Risiko for tab som følge af uhensigtsmæssige eller mangelfulde interne procedurer, menneskelige fejl, systemfejl og eksterne begivenheder, herunder juridiske risici, udover hvad der er dækket i søjle I. Sparekassens kontrolmiljø er tilstrækkeligt til at minimere operationelle risici. Middelfart Sparekasse opererer med forretningsgange på alle væsentlige forretningsområder samt risikopolitikker på alle væsentlige risikoområder. Herudover er der sikret tilstrækkelig funktionsadskillelse mellem udførende og kontrollerende enheder, og hvor dette ikke er tilfældet har ledelsen sikret at der er istandsat kompenserende foranstaltninger. Til dette risikoområde reserveres derfor udelukkende søjle I kravet på 8 % af de risikovægtede poster. Middelfart Sparekasse 13\n14 Øvrige forhold: Eventuel kapital til risikodækning som følge af svag indtjening, eventuel kapital til dækning af organisk vækst i forretningsvolumen samt eventuel kapital til dækning af dyrere likviditet fra professionelle investorer. Sparekassens basisindtjening er pr og har historisk været på et tilstrækkeligt højt niveau, til at risici i forbindelse med indtjeningen kan absorberes af denne. Udlånsvæksten er budgetteret til 13,71 % i 2014, hvorfor der reserveres 8,8 mio. kr. ud over søjle I kravet. Endelig består Sparekassens likviditet hovedsageligt af indlån fra privatkunder, hvorfor Sparekassens likviditetsoverdækning ikke er afhængig af professionelle aktører i markedet. På nævnte område solvensreserveres derfor ikke yderligere. Lovbestemte krav: Dækker over 8 procentkravet i søjle I, jf. 124, stk. 2, nr.1 i lov om finansiel virksomhed, samt eventuelle tillæg i relation til de situationer, hvor krav i lov om Finansiel virksomhed giver et direkte tillæg i solvensbehovet. Dette er ikke relevant for Middelfart Sparekasse. Middelfart Sparekasse 14\n15 4.. Basiskapital og solvens 4.1 Basiskapital I skemaet nedenfor er Middelfart Sparekasses basiskapital opgjort pr : Opgørelse af basiskapital Sparekassen Koncern 1. Kernekapital Garantkapital Reserver 1.4 Overført overskud Primære fradrag i Kernekapital Immatrielle aktiver Udskudte aktiverede skatteaktiver Foreslået udbytte Kernekapital efter primære fradrag Hybrid Kernekapital Kernekapital inkl. hybrid kernekapital efter primære fradrag Andre fradrag Halvdelen af kapitalandele vedr. forsikring Halvdelen af summen af kapitalandele m.v. > 10% Halvdelen af kapitalandele m.v. > 10% 6.5 Akk. værdiregulering af sikringsinstrumenter Kernekapital (inkl. hybrid kernekapital) efter fradrag Supplerende kapital Basiskapital før fradrag Fradrag i basiskapitalen Halvdelen af kapitalandele vedr. forsikring Halvdelen af summen af kapitalandele m.v. > 10% Halvdelen af kapitalandele m.v. > 10% Basiskapital Middelfart Sparekasse 15\n16 4.2 Solvens I det følgende vises Sparekassens solvensopgørelse pr : Opgørelse af kreditrisiko Risikovægtede eksponeringer, t.kr. Eksp. mod centralregeringer eller centralbanker - - Eksp. mod regionale el. lokale myndigheder - - Eksp. mod offentlige enheder - - Eksp. mod multilaterale udviklingsbanker - - Eksp. mod Internationale organisationer - - Eksp. mod institutter Eksp. mod erhvervsvirksomheder Eksp. mod detailkunder Eksp. sikret ved pant i fast ejendom Eksp. hvorpå der er restance eller overtræk Dækkede obligationer - - Kortfristet institut- og erhvervseksp. - - Eksp. mod kollektive investeringsordninger Eksp. i andre poster, herunder aktiver uden modparter Kapitalkrav 8% af eksponeringer, t.kr. Opgørelse af markedsrisici Risikovægtede eksponeringer, t.kr. Renterisiko Aktier Kollektive investeringsordninger Valutakursrisiko Råvarerisiko - - Opgørelse af operationelle risici. Risikovægtede eksponeringer, t.kr. Operationel risiko Kapitalkrav 8% af eksponeringer, t.kr. Kapitalkrav 8% af eksponeringer, t.kr. Samlet opgørelse af risikovægtede poster Risikovægtede eksponeringer, t.kr. Kapitalkrav 8% af eksponeringer, t.kr. Kreditrisiko Markedsrisiko Operationel risiko Gruppevise nedskrivninger I alt Af ovenstående opgørelse andrager solvensprocenten 14,3, mens kernekapitalprocenten udgør 13,78. Middelfart Sparekasse 16\n17 Herudover viser nedenstående tabel Middelfart Sparekasses solvensmæssige overdækning: Sparekassens solvensmæssige overdækning Basiskapital efter fradrag Tilstrækkelig basiskapital t. kr t. kr. Solvensprocent 14,3 % Solvensbehov 8,6 % Solvensbehovs-overdækning 5,7 pct.point Med et solvensbehov på 8,6 % og en solvens på 14,3 % bliver Middelfart Sparekasses solvensoverdækning på 5,7 procentpoint, hvilket betyder at Sparekassen har 66,3 % mere kapital end krævet i den tilstrækkelige basiskapital. Dette anses for at være tilfredsstillende. Solvensoverdækningen sikrer Sparekassens ønske om vækst i den eksisterende forretning. 5. Modpartsrisiko Afledte finansielle instrumenter Modpartsrisiko udtrykker den forretningsmæssige risiko, der er knyttet til modparten. Modpartsrisikoen kommer til udtryk hvis modparten i en kontrakt på et afledt finansielt instruments eller en obligationsspothandel ikke vil kunne opfylde sine forpligtelser. Middelfart Sparekasse anvender markedsværdimetoden for modpartsrisiko til at opgøre eksponeringernes størrelse for afledte finansielle instrumenter, der er omfattet af definitionen i Kapitaldækningsbekendtgørelsens bilag 17, samt for kreditderivater inden for handelsbeholdningen. Markedsværdimetoden er beskrevet nedenfor og den følger beskrivelsen i bilag 16 i Kapitaldækningsbekendtgørelsen. Kontrakter opgøres til markedsværdi for at opnå den aktuelle genanskaffelsesomkostning for alle kontrakter med en positiv markedsværdi. For at nå frem til et tal for den potentielle fremtidige krediteksponering multipliceres kontrakternes nominelle hovedstole eller de underliggende værdier med procentsatser, der er fastsat på baggrund af restløbetid og kontrakttype. Summen af de aktuelle genanskaffelsesomkostninger og de potentielle fremtidige krediteksponeringer udgør eksponeringsværdien. I forbindelse med Sparekassens fastsættelse af den tilstrækkelige basiskapital holdes kapital svarende til 8 % af den positive markedsværdi af derivaterne. I Sparekassens bevillingsproces og i den almindelige engagementsovervågning tages der højde for den beregnede eksponeringsværdi, således at det sikres, at denne ikke overstiger den bevilgede kreditgrænse på modparten. Middelfart Sparekasse 17\n18 Aktuel modpartsrisiko pr : Dagsværdi / aktuel genanskaffelsesomk. Potentiel fremtidig krediteksponering Eksponeringsværdi/ modpartsrisiko Valutaswaps (EUR, CHF, JPY) Renteswaps Den positive bruttodagsværdi af finansielle kontrakter efter netting, jf. kapitaldækningsbekendtgørelsen bilag 17, er kr. Værdien af Sparekassens samlede modpartsrisiko opgjort efter markedsværdimetoden for modpartsrisiko, jf. kapitaldækningsbekendtgørelsens bilag 16, punkt 8-12, er kr. 6. Kreditrisiko og udva dvandingsrisiko dingsrisiko I det følgende behandles Sparekassens kredit- og udvandingsrisiko. Ved definition af misligholdte fordringer og værdiforringede fordringer følges Bekendtgørelsen om finansielle rapporter for kreditinstitutter og fondsmæglerselskaber m.fl , hvortil henvises. Den samlede værdi af eksponeringer efter nedskrivninger, før hensyntagen til virkninger af kreditrisikoreduktion og inkl. ikke-balanceførte poster andrager pr. 31. december t.kr. Eksponeringerne opdelt geografisk og fordelt på væsentlige eksponeringskategorier er ikke belyst, da alle vores eksponeringer er i Danmark. Den relative fordeling af eksponeringer opdelt pr. branche er vist nedenfor. Middelfart Sparekasse 18\n19 Branchefordeling af kreditkategorier kr. Centralregeringer eller centralbanker Regionale eller lokale myndigheder Offentlige enheder Multilaterale udviklingsbanker Internationale organisationer Institutter Erhvervsvirksomheder mv. Detailkunder Eksponeringer sikret ved pant i fast ejendom Eksponeringer hvorpå der er restancer eller overtræk Dækkede obligationer Kortfristede institutog erhvervseksponeringer mv. Kollektive investe steringsordninger Eksponeringer i andre poster, herunder aktiver uden modparter I alt Landbrug, jagt, skovbrug og fiskeri Industri og råstofudvikling Energiforsyning Bygge- og anlægsvirksomhed Handel Transport, hoteller og restauranter Information og kommunikation Finansiering og forsikring Fast ejendom Øvrige erhverv I alt erhverv Private Eksponeringer i alt Middelfart Sparekasse 19\n20 Herudover er fordeling af eksponeringernes restløbetider opdelt i kategorier belyst nedenfor: kr. Anfordring 0 3 mdr. 3 mdr. 1 år 1 5 år Over 5 år Centralregeringer eller centralbanker Regionale eller lokale myndigheder Offentlige enheder Multilaterale udviklingsbanker Internationale organisationer Institutter Erhvervsvirksomheder mv Detailkunder Eksponeringer sikret ved pant i fast ejendom Eksponeringer hvorpå der er restancer eller overtræk Dækkede obligationer Kortfristede institut- og erhvervseksponeringer mv. Kollektive investeringsordninger Eksponeringer i andre poster, herunder aktiver uden modparter Middelfart Sparekasse 20\n21 Værdiforringede fordringer Definitionen af værdiforringede fordringer følger 52 stk. 3 i Regnskabsbekendtgørelsen. Skemaet nedenfor viser de værdiforringede fordringer og nedskrivninger fordelt på brancher: Udlån og garantidebitorer, hvorpå der er foretaget nedskrivning/hensættelse, t.kr. Nedskrivninger/hensættelser ultimo året, t.kr. Udgiftsførte beløb vedr. værdireguleringer og nedskrivninger i løbet af perioden*, t.kr. Individuelt vurderede Offentlig myndighed Landbrug, jagt, skovbrug & fiskeri Industri og Råstofudvinding Energiforsyning Bygge og anlæg Handel Transport, hoteller og restauranter Information og kommunikation Finansiering og forsikring Fast ejendom Øvrige erhverv I alt erhverv Private I alt individuelt Gruppevist vurderede Offentlig myndighed Erhverv Private I alt gruppevist * Beregnet som Nedskrivninger/hensættelser ultimo indeværende år fratrukket Nedskrivninger/hensættelser ultimo året før tillagt Endelig tabt (afskrevet) i år Ligesom ved krediteksponeringer er den samlede værdi af henholdsvis misligholdte fordringer og værdiforringede fordringer, opdelt på betydende geografiske områder undladt, idet mere end 95 % af eksponeringerne er i Danmark. Middelfart Sparekasse 21\n22 Nedenfor ses bevægelser på værdiforringede fordringer som følge af værdireguleringer og nedskrivninger: Akkumulerede nedskrivninger/hensættelser primo på udlån og garantidebitorer Bevægelser i året: 1. Valutakursregulering 2. Nedskrivninger/hensættelser i årets løb 3. Tilbageførsel af nedskrivninger/hensættelser foretaget i tidligere regnskabsår, hvor der ikke længere er objektiv indikation på værdiforringelse eller værdiforringelsen er reduceret 4. Andre bevægelser Værdiregulering af overtagne aktiver 6. Endelig tabt (afskrevet) tidligere individuelt nedskrevet/hensat Akkumulerede nedskrivninger/hensættelser ultimo på udlån og garantidebitorer Summen af udlån og garantidebitorer, hvorpå der er foretaget individuelle nedskrivninger/hensættelser (opgjort før nedskrivninger/hensættelser) Individuelle nedskrivninger/hensættelser, t.kr. Gruppevise nedskrivninger/hensættelser, t.kr. Udlån Garantidebitorer Udlån Markedsrisiko Middelfart Sparekasses markedsrisikoopgørelse er vist i afsnit 4.2 omhandlende solvensopgørelsen. I opgørelsen af Sparekassens positioner i obligationer risikovægtes de enkelte papirer specifikt ud fra udstederens kreditvurdering, samtidig med at renterisikoen vægtes generelt ved at kigge på hvordan positionerne i gældsinstrumenterne kan afdække hinanden på tværs af tidshorisonter og instrumenternes modificerede varigheder, som angiver instrumentets følsomheld over for renteændringer. Hvor det i den øvrige markedsrisiko er handelsbeholdningen, der er taget udgangspunkt i, indgår valutarisikoen med både positioner udenfor og indenfor handelsbeholdningen. 8. Operationel risiko Til opgørelse af den operationelle risiko anvender Middelfart Sparekasse basisindikatormetoden, i overensstemmelse med Kapitaldækningsbekendtgørelsens bilag 18. Dette betyder at Sparekassens operationelle risici opgøres som 15 % af et tre-årigt gennemsnit af basisindikatoren. Basisindikatoren opgøres på følgende måde: Middelfart Sparekasse 22\n23 Basisindikator: + Renteindtægter - Renteudgifter + Udbytte af aktier m.v. + Gebyrer og provisionsindtægter - Afgivne gebyr og provisionsudgifter +/- Kursreguleringer + Andre dritftsindtægter De 15% af basisindikatoren divideres til sidst med lovkravet, dvs. 8%. Sparekassen gennemfører dog en løbende vurdering af kapitalkravet til de operationelle risici. Såfremt kapitalkravet vurderes at være højere end nævnt ovenfor vil der blive taget højde derfor under Sparekassens solvensbehovsopgørelse. Opgørelsen af de operationelle risici pr kan ses i afsnit Eksponeringer i aktier m.v., der ikke indgår i handelsbeholdd- ningen Middelfart Sparekasse har i samarbejde med en række andre pengeinstitutter erhvervet aktier i en række sektorselskaber. Positioner i disse sektoraktier sker med det formål at understøtte Lokale Pengeinstitutters forretning inden for IT, investeringsforeninger, betalingsformidling, pension, m.v. Aktierne indgår ikke i handelsbeholdningen, da disse aktier ikke påtænkes solgt. I de respektive sektorselskaber fordeles aktierne efter de forskellige pengeinstitutters forretningsomfang med det pågældende selskab. Fordelingen sker typisk med udgangspunkt i sektorselskabets indre værdi. Middelfart Sparekasse regulerer på den baggrund den bogførte værdi af disse aktier kvartalsvist, halvårligt eller helårligt afhængigt af hyppigheden af nye informationer fra de enkelte sektorselskaber. Den løbende regulering bogføres i henhold til reglerne over resultatopgørelsen. I andre sektorselskaber værdiansættes aktierne med udgangspunkt i den seneste kendte handel, alternativt beregnes værdien med udgangspunkt i en anerkendt værdiansættelsesmetode. Reguleringen i den bogførte værdi af aktierne i disse selskaber bogføres ligeledes over resultatopgørelsen. 10. Eksponeringer for renterisiko i positioner uden for handels- behol oldningen Middelfart Sparekasses eksponeringer for renterisiko uden for handelsbeholdningen er primært et resultat af fastforrentet udlån, pantebreve, efterstillet kapitalindskud samt indlån. Sparekassen afdæk- Middelfart Sparekasse 23\n24 ker ikke denne renterisiko, der i omfang ikke er særlig væsentlig. Middelfart Sparekasse har pr. 31. december en samlet renterisiko uden for handelsbeholdningen på t.kr Oplysninger vedrørende kreditreducerende metoder Middelfart Sparekasse anvender hverken balanceført netting eller netting under stregen. Middelfart Sparekasse anvender dog følgende former for pant i fast ejendom til reduktion af krediteksponeringer: Helårsbolig Fritidsbolig Kontor og forretningsejendom Erhvervsejendomme Landbrugsejendom, driftsbygninger Ubebyggede grunde Herudover anvender Sparekassen finansielle sikkerheder til reduktion af kreditrisiko. Middelfart Sparekasse anvender her den udbyggede metode som kreditreducerende teknik, hvilket medfører at Sparekassen kan reducere kapitalbelastningen af et engagement, når der tages pant i diverse finansielle sikkerheder. Under hensyn til Kapitaldækningsbekendtgørelsens afgrænsninger i bilag 7 kan den finansielle sikkerhedsstillelse, som Sparekassen modtager, opdeles i følgende kategorier: Aktier Obligationer, almindelige, realkredit samt præmieobligationer Erhvervslån Investeringsforeninger Statsgæld Udenlandske værdipapirer Pant i indestående hos Sparekassen selv Sparekassens politik for værdiansættelse af finansielle sikkerheder medfører, at værdiansættelsen er en konservativ markedsværdibetragtning. Sparekassen har en fast procedure for forvaltning og værdiansættelse af de finansielle sikkerheder, der medfører, at Sparekassen har en forsvarlig kreditbeskyttelse af sine udlån. De beskrevne procedurer er en integreret del af den almindelig risikoovervågning, der foretages i Sparekassens kreditafdeling. Herudover anvender Middelfart Sparekasse kaution og garantier som kreditrisikoreducerende middel. Dog indgår kun garantier som kreditreducerende middel for detailkunder, mens både garantier og finansielle sikkerheder figurerer som kreditrisikoreducerende middel for erhvervskunder. Vedrørende Middelfart Sparekasse 24\n25 garantistillere er det kun udstedere med særlig lav kreditrisiko der anvendes, hovedsageligt kommuner og pengeinstitutter. 12. Afslutning Supplerende oplysninger om Middelfart Sparekasses risikostyring og øvrige finansielle stilling kan findes i Årsrapporten samt på Middelfart, februar 2014 Middelfart Sparekasse 25\nMiddelfart Sparekasse Risikorapport 2009\nMiddelfart Sparekasse Risikorapport 2009 Indholdsfortegnelse Indledning... 2 1. Anvendelsesområde... 2 2. Målsætninger og risikopolitikker... 3 2.1 Kreditrisici... 3 2.2 Markedsrisici... 4 2.3 Operationelle\nIndholdsfortegnelse Risikorapport Indledning... 3 1. Anvendelsesområde... 3 2. Målsætninger og risikopolitikker... 4 2.1 Kreditrisici... 4 2.2 Markedsrisici... 5 2.3 Operationelle risici... 7 2.4 Likviditetsrisici...


En lomme af industrihistorie midt i Aarhus’ nye skyline\nCentralværkstederne er et vidnesbyrd om jernbanens vigtighed for Aarhus. De var landets største tog- og lokomotivværksted og arbejdsplads for flere tusinde aarhusianere gennem 150 år. Værkstederne er i dag fredet og blev gennemrenoveret da området blev overtaget af Byggeselskab Mogens de Linde. Der er nemlig nyt liv i bygningerne, og de gamle arbejdere ser bogstaveligt talt til, hvordan deres gamle arbejdsplads nu danner ramme om både hverdag og fest i Aarhus’ gamle industrikvarter mellem banen og havnen.\nStår man midt i Centralværkstedernes brostensbelagte gård, er man omkranset af 1800-tals industribygninger, i gule, patinerede mursten med kæmpe vinduespartier og høje porte hvor togene kørte ind til reparation. Hele togsæt har kunne passere igennem området på de jernbaneskinner, der stadig løber tværs gennem både bygninger og gård. I baggrunden tårner moderne højhuse af glas og stål op, og stemningen er nærmest som i det østlige London, hvor finanskvarteret hastigt æder sig ind i bydelens gamle industri- og arbejderkvarterer.\nMåske er følelsen af London ikke helt tilfældig. Centralværkstederne er nemlig opført af de britiske entreprenører Peto, Brassey og Petts i 1862, inden de ca. 16.000 kvadratmeter værksted fem år senere i 1867 bliver overtaget af den danske stat. Siden da og frem til 2009 er stedet en af Aarhus’ store arbejdspladser, som de lokale kender på lige fod med Flydedokken, Oliemøllen og Ceres. Gennem det meste af det tyvende århundrede reparerer tusindvis af aarhusianske arbejdere her de tog, som var med til at gøre Aarhus til Danmarks næststørste by.\nMens en moderne skyline fortsat vokser frem rundt om Centralværkstedet, minder de restaurerede bygninger i hjertet af Aarhus om byens historie, og om hvordan jernbane og industri i midten af 1800-tallet var afgørende for, at byen i dag er landets næststørste by.\nIndustrien og jernbanen er hjørnesten i Aarhus’ historie\nSelvom det virker naturligt i dag, at der nødvendigvis må ligge et så stort værksted i Jyllands største by, er det faktisk lidt af en satsning, da det bliver bygget. Værkstederne og den første jyske jernbanestrækning, som de engelske entreprenører også bygger fra Aarhus over Langå til Randers, er nemlig præcis lige gamle. Og i 1862 er det ingen selvfølge endnu, at Aarhus skulle være Danmarks vestlige trafikknudepunkt. Før tabet af Slesvig og Holsten i 1864 var Flensborg endnu Danmarks anden hovedby og i kampen om at være den vigtigste by nord for Kongeåen er både Viborg, Randers og Aalborg stadig med i opløbet.\nIndustrialiseringen er barsk set med nutidens øjne, men perioden er og bliver en hjørnesten i Aarhus’ udvikling. Industri og fabrikker dukker op både på havnen og på Frederiksbjerg, og byens arbejderkvarterer vokser sammen med befolkningstallet, som fordobles flere gange fra midten af 1800-tallet og frem. Og derfor er Centralværkstederne en del af historien om byen, der gik fra provins- til industriby, og som i dag er en moderne storby i miniatureformat, hvor de nye højhuse ligger side om side med den gamle industri.\nNetop den historie faldt Byggeselskab Mogens de Linde for ved overtagelsen af Centralværkstederne.\nDer var dagligt tæt trafik på togsporerne, men det var kun godt. For det betød at det gik godt for byens økonomi, og det kom i sidste ende aarhusianerne til gode. Hammerschmidt Foto (1892-1987). Aarhusarkivet.dk\n”Men det var meget anderledes hernede,” siger teknisk chef Lasse Lings, om stedet. ”Det var blevet fredet, men bygningerne, som nærmest var ruiner, trængte virkelig til en ordentlig omgang, og det fik de så også,” fortæller han, mens han viser rundt i bygningerne, som Byggeselskab Mogens de Linde overtog i 2001 og brugte fem år på at sætte i stand.\nNogle af bygningerne var allerede fjernet inden fredningen, så Centralværkstederne har i virkeligheden været endnu større. I dag rummer de den største af bygningerne, Drejeværkstedet mod nord og Midtbyen, Boogie-værkstedet mod vest og Hovedbanegården, Smedjen mod syd og DGI-byen, og bygningerne Sibirien og Rundbuehallen mod øst og Frederiks Plads. Alle er placeret rundt om den store gårdsplads, hvor også en gammel togvogn står ved siden af borde, bænke og gamle lokomotivhjul, der nu er blomsterkasser.\nGamle nødvendige funktioner danner gunstige rammer om nye beboere\nI dag er der indrettet showroom for Bolia i Drejeværkstedets stueetagen.\n”I virkeligheden er det ét stort rum, og alt der er tilført rummet er løst monteret, så det nemt kan fjernes igen, vi betragter det som møbler,” fortæller Lasse Lings.\nFornemmelsen af et stort rum får man stadig, når kan kigger op i det gamle bjælkeloft, som de nye skillevægge kun når to-tredjedele op til. Byggeselskab Mogens de Linde forsøger altid at bevare loftshøjden i en bygning så intakt som muligt, men der er også andre hensyn, som skal tages, når en gammel bygning skal bruges til morderne formål i dag.\n”I stedet for at pakke loftet ind, har vi brandsikret ved at støbe et betondeck på første og anden sal ovenpå stueetagens loft, hvor stålkonstruktionen er malet med brandsikret maling. På den måde kunne vi bevare rummets udtryk,” siger Lasse Lings.\nBolia har i dag indrettet sig med kontor og showroom i Drejeværkstedet. Her kan den imponerende lofthøjde virkelig fornemmes.\nForuden en god loftshøjde er et godt lys også noget af det, som er vigtigst for en lejer og på en arbejdsplads i dag. Og lys og plads er der masser af i Drejeværkstedet, fordi godt lys også for 150 år siden var en nødvendighed for at kunne se, hvad man lavede på bænkene, der skulle være store nok til at dreje både lokomotiv og toghjul. Derfor er der tætsiddende vinduer i begge bygningens langsider, så man indenfor får et virkelig godt lysindfald. På den måde er det et held, at bygningen havde den funktion i gamle dage, for det kan sommetider være en udfordring med lyset, når gamle industribygninger skal renoveres til moderne brug, da der ofte har været små eller ingen vinduer i de gamle værksteder. Dette nyder såvel Bolia som Mindworking på øverste etage godt af.\nDet detaljerede arbejde ved drejebænkene i Drejeværkstedet krævede godt arbejdslys. De store vinduespartier på begge sider af bygningen giver stort lysindfald i det højloftede værksted, som i dag er sat i stand, så det både kan bruges som kontor og showroom.\nI dag er der direkte adgang mellem Drejeværkstedet og Sibirien gennem en gangbro i anden-sals højde. Men i gamle dage var de to bygninger bygget sammen.\n”Desværre var bygningerne i så dårlig stand, at nogle hele flader i bygningernes facader måtte bygges op igen,” fortæller Lasse Lings.\nDette arbejde har sat sig tydelige spor i bygningernes facade, som nogle steder nærmest ligner en mosaik af gamle og nye sten. Byggeselskab Mogens de Linde har været helt nede i detaljen og om hver enkelt sten kunne bevares\nEn ny gangbro forbinder de to bygninger, som oprindeligt var bygget sammen. Ikke alle sten i de oprindelige mure kunne bære længere, og derfor har Byggeselskab Mogens de Linde skiftet dele af murværket ud. De tydelige skel mellem nyt og gammelt er siden blevet belønnet af Aarhus Kommune.\n”Vi overvejede faktisk at sværte hele bygningen for at få et mere ensartet udtryk, men vi valgte i sidste ende at lade være. Siden fik vi en pris af Aarhus Kommune for renoveringen, blandt andet fordi man tydeligt kunne se, hvad der er renoveret, og hvad der er originalt,” fortæller Lasse Lings og tilføjer, at de nye sten efterhånden har fået noget patina, som klæder dem.\nFra gangbroen på vej over i Sibirien ses også et stort rundt smedejernsvindue, som går igen i flere af værkstedernes gavle. Byggeselskab Mogens de Linde har fået specialfremstillet nogle af vinduerne som nøjagtige kopier af det originale vindue.\nEn kran på kontoret – og ikke i overført betydning\nNår man træder ind i Sibirien fra gangbroen, lander man på en svalegang, som går hele vejen rundt om bygningen indenfor. Herfra er der frit udsyn ned i det store, åbne rum, der har døre og vinduer i tredobbelt højde ud mod gården. I gulvet fortsætter skinnerne fra gården i det nye plankegulv, og de oprindelige klatretårne er her også stadig. På svalegangen ligger skinner, som bærer den oprindelige hejsekran, som har kunnet køre i hele husets længde. På samme skinner har Byggeselskab Mogens de Linde monteret en platform i hele rummets bredde, som kan anvendes til møder med udsigt over hele rummet.\nDen gamle hejsekran er bevaret ligesom jernbanesporene i gulvet, hvor de gamle lokomotiver trillede ind i værkstedet. De gamle klatretårne er blændet, men bevaret, og i stedet fører en ny trappe op til den oprindelige svalegang, hvor et mobilt modul er monteret på samme måde som hejsekranen og giver rummet en fleksibilitet, der møder nutidige behov for eksempelvis mødebord på en moderne arbejdsplads.\n”Der skal slet ikke være tvivl om, hvad rummet har været brugt til, og det står slet ikke til forhandling, hvorvidt den gamle kran, de rå lofter og klatretårnene skal blive i rummet,” siger Lasse Lings.\n”Selvfølgelig er det nødvendigt at tænke over, hvilke typer af virksomheder, der kan få glæde af så unikke bygninger, men mange vælger også lokalerne, fordi de godt kan lide historien,” uddyber han.\nHelt anderledes muligheder for at indrette sig findes der inde i Rundbuehallen, som ligger op ad Sibirien ud mod Frederiks Plads. Rundbuehallen er fra 1920’erne, den er ikke fredet og har sit navn fra de massive betonbuer, som holder loftet oppe. Her har det været muligt at indskyde en etage og skabe et rum, hvor der er plads til en del flere arbejdspladser. Rundbuehallen skulle have været nedrevet, men vi så rigtigt mange gode værdier i bygningen og vi er glade for at vi bibeholdte bygningen, der ellers ville have være endt som parkeringspladser. Her bor Aarhus Kommune til leje med jobcenteret.\nDe gamle arbejdere med til festen under et lyddæmpende tag\nCentralværkstedernes to andre bygninger, Boogie-værkstedet og Smedjen, er i dag i brug som restaurant, selskabslokale og spillested drevet af Comwell. Man mærker med det samme at bygningerne ikke har det samme lysindfald som Drejeværkstedet, men til gengæld har de en intimitet over sig trods rummenes størrelse. I Boogieværkstedet skaber væggene i rå mursten samme hyggelige stemning om rummets restaurant og scene.\nI Smedjen står stadig den gamle esse, hvor smedene smeltede deres metal. Den skaber en stemning af pejsestue i det store rum.\nI begge bygninger er væggene dekoreret med tre-meter høje billeder fra gamle dage i Centralværkstederne. Der er sort-hvide portrætter af de gamle arbejdere, billeder fra værkstedernes daglige aktiviteter og af store lokomotiver. Billederne er dekorative og er sammen med bygningen med til at fortælle stedets historie, men de har også en helt særlig anden funktion. De er nemlig monteret på store akustikplader, som skal sikre den gode lyd i lokalerne.\n”Lyden er og bliver en udfordring, særligt når man vil bruge gamle industrielle bygninger til selskaber i dag. Derfor er vi nødt til hele tiden at tænke på, hvor og hvordan vi kan dæmpe lyden,” fortæller Lasse Lings.\nLyden har også været omdrejningspunktet i konstruktionen af det takkede tag over Boogie-værkstedet, som ellers er en tro kopi i af det oprindelige tag med sine lodrette lysindfald.\n”Det er bygget så man kan spille rigtig højt indenfor, uden at det larmer for meget udenfor. Man kan ikke se det nogen steder fra, men det hænger i virkeligheden i gummistropper, så det kan vibrere og absorbere lyden til glæde for både gæster og naboer,” forklarer han.\nKedelsmedene fra 1929, som i dag er blevet en del af den dekorative udsmykningen i henholdvis Smedjen og Boogieværkstedet. Fotograf ukendt.


Hydraulisk Donkraft – Se udvalget fra danske byggeshops\n✓For nogle er byggeprojekter ens betydende med en hulens masse spørgsmål. Dermed er det en fordel at handle hos et online byggecenter, som kan give rådgivning til valg af hydraulisk donkraft.\n✓Der er ikke lighed i priserne på billige hydraulisk donkraft fra byggekæde til byggekæde. Enkelte har billige priser, hvorimod nogle har fokus på faglig rådgivning. Du må vide hvad du vurderer er vigtigst.\n✓Nogle byggekæder fremviser et bredt vareudvalg, hvorimod andre fokuserer på en bestemt gruppe af vare. Du bør beslutte hvorvidt det er afgørende for dig at have mange forskellige varegrupper at vælge i blandt, foruden blot hydraulisk donkraft.\n✓Du skal være opmærksom på hvilke regler webshoppen udsteder når du shopper online, så du undgår problemer med eksempelvis reklamationer. Man bør derfor undersøge forretningens regningslinjer.\n✓Når du skal bruge dine byggematerialer med det samme eller bare gerne vil undgå fragtgebyret, så kunne du tænke over at transportere materialerne på eget initiativ. Det er hovedsageligt en mulighed i de kendte byggemarkeder.\n✓Det er helt klart ekstremt afgørende at vide, om de varer du vil købe online faktisk er på lager i det pågældende byggecenter. Alternativt kan du være tvunget til kigge hos de andre.\n✓De gængse byggekæder har butikker nær dig, og som følge af det har kunderne chancen for at bestille online og transportere varerne på egen hånd. I kraft af det er det muligt at blive fri for leveringsomkostningen, samt endda få produkterne nu og her.\n✓De store byggemarkeder er etablerede og almenkendte virksomheder, som medvirker til øget sikkerhed til dig der skal købe online. Det kan du se en fordel i.\n✓De velkendte byggekæder køber produkter fra alverdens nicheshops, og som følge af dette kan du handle fra et stort sortiment af hydraulisk donkraft online.\n✓Mange webshops som fokuserer skarpt på nogle få produkter er mindre firmaer, der oftest er dansk ejede, eventuelt endda lokalt i dit område. Disse understøtter du ved at handle hydraulisk donkraft online på deres hjemmeside.\n✓De fleste nichespecifikke webshops har en dyb forståelse for deres produkter, da de kun sælger disse varer. Af den grund vil du modtage ekstremt god sparring fra medarbejdere med ekspertviden i netop hydraulisk donkraft.\n✓Forskellige nichespecifikke webshops producerer selv produkterne som du kan købe i byggecentrene. Ved at købe direkte igennem de nichefokuserede netbutikker online kan du få et ekstra godt tilbud.\nXL-Byg blev dannet i 2002, og omfatter i dag flere end 2.000 personer i kædens 104 varehuse. XL-Byg satser på at sælge til private og professionelle, og omsætter hvert år for mere end 5 milliarder kroner.\nHarald Nyborg begyndte i 1904, og udgøres i dag af flere end 2.000 personer i deres 33 butikker. Harald Nyborg specialiserer sig i at sælge til private, og omsætter hvert år for i nærheden af 5 milliarder kroner.\nStark blev etableret i 1896, og styres dagligt af i omegn af 2.000 mennesker i kædens 72 butikker. Stark sætter ind på salg til professionelle, og sælger hvert år for omtrent 7 milliarder kroner.\nSilvan blev etableret i 1968, og er nu arbejdsplads for i omegn af 1.000 personer i firmaets 41 byggecentre. Silvan satser på gode tilbud til private, og afsætter årligt for omkring 1 milliard kroner.\n10-4 så dagens lys i 1947, og beskæftiger i dag i omegn af 100 mennesker i virksomhedens 6 varehuse. 10-4 fokuserer primært på gode tilbud til private og professionelle, og omsætter hvert år for over 500 millioner kroner.\nJohannes Fog blev etableret i 1920, og omfatter i dag over 500 personer i firmaets 9 byggecentre. Johannes Fog tilstræber at sælge til private, og omsætter hvert år for mere end 1 milliard kroner.\nBauhaus blev dannet i 1988, og styres dagligt af i omegn af 1.000 ansatte i kædens 17 byggecentre. Bauhaus satser på at sælge til private, og afsætter hvert år for ca. 2 milliarder kroner.\nJem og Fix kom frem i 1988, og udgøres i dag af ca. 2.100 personer i selskabets 122 byggecentre. Jem og Fix har fokus på billige priser til private, og sælger hvert år for cirka 2 milliarder kroner.\nBygma begyndte i 1952, og beskæftiger nu i omegn af 2.300 kollegaer i deres 56 butikker. Bygma sætter ind på at sælge til professionelle, og afsætter hvert år for over 5 milliarder kroner.\nDavidsen blev dannet i 1944, og beskæftiger i dag ca. 1.000 medarbejdere i kædens 9 byggecentre. Davidsen tilstræber at sælge til private og professionelle, og afsætter hvert år for cirka 2 milliarder kroner.\n1Muligvis kan det blive meningsgivende at have de nødvendige materialer klar til brug før du iværksætter din byggeproces. Du vil med fordel kunne sammensætte en punktforms huskeliste som indeholder alle de ting der bliver brug for, og efterfølgende gennemgå materialerne, hvormed du bliver sikker på at alt er på sin plads.\n2Forberedelse er metoden til at lykkes med dit byggeprojekt. Du kunne overveje at liste en struktureret plan, som beskriver hvilke arbejdsopgaver der skal udføres hvornår, og derudover en kronologisk rækkefølge. Vær skarp når du nedskriver din plan.\n3Det kan overvejes at få assistance til projektet, hovedsageligt når det er større byggerier. Omfangsrige opgaver skal gerne udføres af flere personer. Endvidere vil det være bedre og mere socialt når man er flere om opgaven.\n4Ofte vil det være vigtigt at udarbejde et udgiftsbudget for dit byggeri, så man giver sig selv et overblik. Det bør være fordelagtigt at gennemgå samtlige udgiftsposter, og så dokumentere omkostningen ved dem én efter én.\n5Ved byggeprojekter udendørs har vind og vejr stor betydning. Derfor bør du jævnligt se femdøgnsprognosen når du nærmer dig projektets start, så du ikke kommer til at opleve at det mod forventning går i gang med at piske ned når du lige står midt i dit omfattende projekt.\n6Det kan overvejes om du ønsker at stå for hele projektet selv, eller du hellere bør hente hjælp fra en fagmand til delelementer af byggeprocessen. Hvis du sikrer dig assistance fra en fagmand er der penge at spare ved at lede efter prisoverslag fra flere leverandører.\n7Det er muligt at hente økonomisk støtte til byggeprojekter. Det kan man få ifald byggeriet hjælper miljøet. Støtten er altså afhængig af at projektet har en positiv effekt på planeten.\n8I god tid inden at du igangsætter byggeprojektet må det være vanvittigt centralt at have styr på, at byggeriet er inden for lovens rammer. Afhængigt af din bopæl kan der være mange regler for, hvad du må, samt hvad du ikke må.\n9Der præsenterer sig stort set altid uventede problemstillinger i tilfælde med svære projekter, og derfor vurderes det betydningsfuldt at der er afsat rimelig plads i køreplanen, således at man kan føle sig ubekymret om at man får det færdiggjort.\n10Du skal unden ingen omstændigheder negligere dit eget ve og vel, så husk påklædning bl.a. sko og hjelm som sikrer dig overfor potentielle ulykker. Det er yderst relevant at du husker dit eget helbred i dit byggeprojekt, hovedsageligt når du ikke investerer i hjælp fra en ekspert.\n11Du kan finde endeløse guides og videoer på nettet som kan hjælpe dig. Særligt YouTube er kilde til store mængder konstruktiv info, ikke mindst ifald du skriver søgeordene på engelsk.\n12Man vil ikke på noget tidspunkt fattes værktøj. Typisk kan det vise sig vigtigt at have udstyret ved hånden før du starter arbejdet. Desuden er det afgørende at medregne disse udgiftsposter i din økonomiske plan.\n10-4.dks rating på Trustpilot er 4,7 ud af 5, som i særdeleshed er meget godt arbejde. Ratingen grundlægges af 19.208 ratings, hvor intet mindre end 84 % har givet den bedste karakter, og bare 2 % giver 1 stjerne. Indtil nu har 10-4.dk 43.202 fans på deres Facebook-side.\nHarald-Nyborg.dk har en bedømmelse på 4,6 ud af 5 på Trustpilot, som selvfølgelig er fantastisk overlegent. Vurderingen grundlægges af 28.109 meninger, hvor intet mindre end 76 % kvitterer med toprating, og alene 4 % kvitterer med den dårligste rating. Nu og her har Harald-Nyborg.dk 8.857 fans på deres Facebook-side.\nXL-Byg.dk vurderes til 4,3 ud af 5 på Trustpilot, som naturligvis er temmelig betryggende. Ratingen er baseret på 2.856 bedømmelser, hvoraf intet mindre end 59 % kvitterer med den bedste karakter, og kun 9 % har givet den dårligste rating. Nu og her har XL-Byg.dk 67.935 Facebook-følgere.\nPå Trustpilot har DavidsenShop.dk en bedømmelse på 4,7 ud af 5, hvilket utvivlsomt er hamrende flot. Karakteren er regnet ud fra 11.467 anmeldelser, hvor intet mindre end 86 % giver topkarakter, og kun 2 % kvitterer med 1 stjerne. I øjeblikket har DavidsenShop.dk 53.774 Facebook-fans.\nBauhaus.dk er bedømt til 4,3 ud af 5 på Trustpilot, hvilket i særdeleshed er meget godt arbejde. Vurderingen grundlægges af 23.161 ratings, hvor hele 69 % kvitterer med toprating, og bare 8 % kvitterer med bundkarakter. I dette øjeblik har Bauhaus.dk 56.023 følgere af deres Facebook-side.\nStørstedelen af internet webshops yder heldigvis en række forskellige billige leveringsformer til hydraulisk donkraft. Et hit er nu om stunder at få leveret til et afhentningssted, fordi det så er super fleksibelt for dig at kunne hente dine nye produkter når du har lyst. Leveringstypen er altså ualmindeligt let gængelig, samt ofte endvidere den mest billige leveringsudgave.\nDu kunne tillige overveje at få ordren bragt til din adresse eller til dit arbejdes adresse. Leveringstypen er uheldigvis en sjat mindre billig, men samtidig særligt smertefri ift. hydraulisk donkraft online. Den billigste type af levering er dog selv at hente varerne, som jo forudsætter at du har bopæl i kort afstand af netshoppens butikker, fx Jem og Fix, Silvan, Bauhaus eller Harald Nyborg.\nLeveringshastigheden på hydraulisk donkraft er selvfølgelig virkelig bestemmende ifald vi absolut skal bruge varen med det samme, og af den grund er det temmelig aktuelt at man finder den estimerede leveringsdato på hydraulisk donkraft. En lang række e-shops – eksempelvis Harald Nyborg, Bauhaus, Silvan og Jem og Fix – yder billig 1 hverdags levering på deres favorit produkter online, men som imidlertid er påkrævet at handlen laves før et fastslået klokkeslæt, så at de med sikkerhed kan nå at få produktet ekspederet forud for at logistikpersonalet tager hjem.\nIndtil flere online forretninger sikrer gratis fragt på hydraulisk donkraft online, men i mange tilfælde kun ifald du shopper for et præcist beløb. Desuden kan du udse dig den billigste leveringstype, hvilket tit vil blive at få dem til at køre produkterne til en pakkeshop.\nEn masse webshops tildeler klik-og-hent hvor man køber billig hydraulisk donkraft på nettet men selv henter i byggecenteret. For eksempel 10-4, Bygma, Jem og Fix, Davidsen, XL-Byg, Silvan, Bauhaus, Harald Nyborg og Stark. Byggemarkederne foreslår bl.a. afhentning af hydraulisk donkraft i følgende områder:\nVordingborg, Ølstykke, Glostrup, Aabenraa, Haderslev, Køge, Struer, Grenaa, Esbjerg, Gladsaxe, Hobro, Dragør, Holstebro, Helsingør, Ishøj, Aarhus, Rønne, Vallensbæk, Søborg, Silkeborg, Næstved, Skive, Åbyhøj, Hørsholm, Højbjerg, Virum, Rudersdal, Frederikshavn, Holbæk, Fredericia, Horsens, Odense, Brabrand, Rødovre, Værløse, Roskilde, Haslev, Frederikssund, Herning, Nykøbing Falster, Hillerød, Viborg, Svendborg, Skanderborg, Frederiksværk, Brønderslev, Randers, Hedehusene, Tilst, Greve, Korsør, Birkerød, Tårnby, Lyngby, Lillerød, København, Nyborg, Brønshøj, Vejle, Brøndby, Valby, Ballerup, Herlev, Nærum, Charlottenlund, Vanløse, Middelfart, Slagelse, Solrød Strand, Hjørring, Thisted, Allerød, Ringsted, Albertslund, Jyllinge, Nakskov, Hvidovre, Frederiksberg, Sønderborg, Gentofte, Hedensted, Taastrup, Kalundborg, Kolding, Risskov, Lystrup, Farum, Varde, Kokkedal, Stenløse, Nørresundby, Ikast, Aalborg, og Odder, .\nClick-and-collect for hydraulisk donkraft er muligt i samtlige dele af landet: Jylland (Sydjylland, Østjylland, Nordjylland, Sønderjylland, Syddanmark, Midtjylland, Vestjylland), Fyn (Vestfyn, Sydfyn, Nordfyn, Midtfyn, Østfyn) og Sjælland (Østsjælland, Falster, Vestsjælland, Midtsjælland, Lolland, Bornholm, Hovedstaden, Amager, Nordsjælland, Sydsjælland).\nNår der ses på søgedata er det tydeligt, at folk tit søger blandt andet billig hydraulisk donkraft og køb hydraulisk donkraft. Foruden dette oplever vi typisk internet shoppere søge efter eksempelvis hydraulisk donkraft tilbud, hydraulisk donkraft priser og hydraulisk donkraft online, plus de gængse byggecentre som Bauhaus, Bygma, 10-4, Jem og Fix, XL-Byg, Harald Nyborg, Silvan, Stark og Davidsen.\nGode tilbud på hydraulisk donkraft\nDet er jo efterhånden yderst let gængeligt for enhver at finde de laveste priser på billige hydraulisk donkraft online på forskellige shops på nettet, og følgelig har massevis af netbutikker set sig nødsaget til at stampe prisen på hydraulisk donkraft voldsomt, og endda frembyde portofri fragt.\nMen det kan alligevel være lønnende at eftergå en række internet forretninger efter billige priser på hydraulisk donkraft online inden du gennemfører dit køb, således at du er på den sikre side med at opnå den bedste pris. Se ikke bare hos de store byggemarkeder som 10-4, Stark, Bauhaus, Harald Nyborg, Davidsen, Silvan, XL-Byg og Bygma.\nMan bør trods alt ikke overse, at i tilfælde af at en internet virksomhed tilbyder billige hydraulisk donkraft online for en pris der anses for uhørt tiltalende, så kan det i nogle tilfælde være et symbol på en uægte internet virksomhed. Bestillinger med kort er på den anden side omsluttet af en forordning, som beskytter dig imod snydagtige internet virksomheder.\nVi slår generelt et slag for betalinger med kort eller betalinger med mobilen. Som et alternativ kunne du bruge en billig afdragsordning som f.eks. ViaBill, hvis du higer efter at finansiere omkostningerne til hydraulisk donkraft over tid. Dette tilbydes typisk i niche netbutikker, men ikke de udbredte byggemarkeder som for eksempel XL-Byg, Bauhaus, Stark, Davidsen, Jem og Fix, Silvan, 10-4 og Harald Nyborg.\nNår man ser på søgedata bliver det markant, at netshoppere typisk efterspørger for eksempel hydraulisk donkraft tilbud og hydraulisk donkraft priser. Foruden dette ser vi mange gange mennesker søge for eksempel hydraulisk donkraft online, billig hydraulisk donkraft samt køb hydraulisk donkraft.\nTrustpilot byder på immervæk troværdige løsninger til at dechifrere ret mange nuværende køberes betragtninger og herved rekommanderer vi, at du tjekker e-forretningens vurderinger før du lægger din bestilling på billige hydraulisk donkraft online.\nFacebook præsterer ligeledes i højeste grad tiltalende muligheder for at få indsigt i e-forhandlerens troværdighed. Herinde møder vi nogle online varehuse i Danmark hvor det er muligt at aflevere en evaluering af deres købsoplevelse, hvilket tilmed må benyttes til at vurdere tilfredsheden hos kunderne.\nFør folk shopper billige hydraulisk donkraft online på en internet handler kunne de for at være på den sikre side studere netshoppens vilkår, dog er det i reglen ikke videre interessant, specielt med de kendte byggemarkeder som XL-Byg, Jem og Fix, Harald Nyborg, Bygma, 10-4, Davidsen, Silvan, Stark og Bauhaus.\nEn anden mulighed kunne derfor være at efterse hvorvidt internet forretningen er godkendt af e-mærket, eftersom det burde være et fingerpeg om at webbutikken efterfølger dansk lovgivning, samt at netshoppen løbende overvåges af fagfolk der kender til de gældende bestemmelser.\nDerudover giver det dig chance for bistand, for så vidt du udsættes for besvær i processen med din ordre på hydraulisk donkraft. Foruden dette er det klogt at man er obs på de mest essentielle retningslinjer der spiller ind i forbindelse med købet af hydraulisk donkraft online, som fx den byttepolitik forretningen har.\nI relation til det er det ydermere vigtigt, at man når som helst sikrer ens kvitteringsmail, så man i fremtiden vil kunne bekræfte sit køb af hydraulisk donkraft, uagtet om man køber fra 10-4, Silvan, Bygma, Jem og Fix, XL-Byg, Harald Nyborg, Stark, Bauhaus eller Davidsen.\n1Generelt går vi ind for at kontrollere hvorvidt e-handlen er e-mærke tilsluttet, grundet at det bør være en påvisning af at e-forretningen respekterer gældende dansk lovgivning, og at webshoppen af og til revideres af sagkyndige der er indført i de gældende love. Inden folk shopper billige hydraulisk donkraft hos en webshop bør de egentlig sætte sig ind i deres forretningsbetingelser.\n2Inden nogen køber billige hydraulisk donkraft i en webbutik kan man på en vis måde gennemlæse webbutikkens handelsbetingelser, men det er uden tvivl en omfattende opgave. For øvrigt går vi ind for at kunden er klar over de mest relevante vedtægter der har indflydelse på bestillingen af billige hydraulisk donkraft online, fx den returrettighed online virksomheden kører med.\n3Trustpilot frembyder altid fordelagtige genveje til at eftergå en hel del øvrige forbrugeres betragtninger og derfor går vi ind for, at du tolker netshoppens ratings forinden du shopper billige hydraulisk donkraft online. Facebook præsterer desuden de facto fantastiske chancer for at få indsigt i online webshoppens pålidelighed.\n4Antal dages levering er naturligvis rigtig essentiel når du står og skal bruge varen lige om lidt, så herved er det skam afgørende at du tjekker den forventede leveringstid på hydraulisk donkraft. En masse webbutikker yder billig levering på blot en enkelt hverdag på en række produkter, men som ikke desto mindre forudsætter at bestillingen fuldbyrdes forud for et fastslået klokkeslæt.\n5Den billigste fragttype vil til enhver tid være at hente pakken selv, som desværre betinges af at du har bopæl nærved e-handlens lager. Den leveringsmulighed er jo usædvanlig aktuel i tilfælde af at du har brug for hydraulisk donkraft nu og her. Alternativt så lover en række internet foretagender fri fragt, men tit påkræves det at man køber for en bestemt pris.\n6Mange e-handler yder i øjeblikket diverse billige fragtløsninger til hydraulisk donkraft. En af de mest benyttede er på nuværende tidspunkt at få leveret til et afhentningssted, fordi det giver dig fuld fleksibilitet til at hente ordren når der er tid til det. Muligheden er nemlig usædvanlig let gængelig, og desuden endda den mindst kostelige fragtmulighed.\n7Generelt foreslår vi betalinger med kort eller mobilbetaling. Kortbetalinger er dækket ind under en bestemmelse, som begunstiger køber imod fup forretninger på nettet. Som alternativ kan du benytte et afdragstilbud som eksempelvis ViaBill, ifald du ser en fordel i at afbetale betalingen senere.\n8Nogle enkelte e-shops i Danmark byder på gratis levering på hydraulisk donkraft, men i de fleste tilfælde er det forbeholdt når du køber for en bestemt sum. Som alternativ burde man beslutte sig for den billigste fragttype, der i de fleste tilfælde vil være at få fragtmanden til at levere ordren til et afhentningssted. Fragtløsningen bliver gerne også ultra overkommelig. Den mest billige form for levering er utvivlsomt at du selv henter ordren.\n9Det er jo ekstremt let for folk at analysere priser online på billige hydraulisk donkraft hos forskellige e-firmaer, og derfor frembyder masser af online selskaber billig levering. Derfor kan det stadigvæk være profitabelt at inspicere nogle enkelte outlets på nettet efter tilbud og udsalg forinden du handler, sådan at man er på den sikre side med at indhente den bedste pris.


Guide til løbesko | Få hjælp til at vælge de helt rigtige løbesko\nFå hjælp til at vælge de helt rigtige løbesko\nKom godt fra start med den rigtige løbesko!\nMåske er det første gang du starter op med løbetræning eller måske er du allerede en erfaren løber. Fælles for alle typerne af løbere er, at der er ikke noget der er vigtigere for den gode løbeoplevelse end den rigtige løbesko. Men hvordan finder man den løbesko, som man bare ikke kan leve uden? Få gode råd til, hvordan du finder den sko, som passer netop til dig og dine behov.\nDer er et væld af fantastiske løbesko derude, men selvom det er fristende er det ikke nødvendigvis den pæneste eller den mest cool løbesko du at skal gå efter. At vælge en sko, som ikke passer til dine fødder og din løbestil, kan nemlig ende med overbelaste din krop. Derfor, når du starter med at lede efter den rigtige sko er der ting, du bør overveje på forhånd. Hvad er dit budget, hvor meget har du tænkt dig at løbe, på hvilket underlag vil du primært løbe, hvordan løber du rent fysiologisk, har du tidligere haft idrætsrelaterede skader?\nAlle disse elementer spiller ind, når du skal finde den helt rigtige sko. En masse overvejelser, som kan være svære at overskue, særligt hvis du er førstegangsløber. Men fortvivl ikke, vi har samlet en række gode råd.\nDet allervigtigste når du leder efter den rigtige løbesko er, at skoen sidder godt og er behagelig at have på. Der er ikke noget så irriterende, som sko der klemmer om en knyst eller sidder for stramt over vristen. Så start med at kigge på din fod – hvordan er den bygget? Er den bred eller smal? Har du en skæv storetå, som driller? Når du prøver løbeskoen vil du med det samme kunne mærke, om den er behagelig eller ej. Noget kan man vænne sig til, men grundlæggende skal den allerede første gang du prøver den føles rar at have på.\nOvervej om du kan lide den sidder stramt i hælen eller om du foretrækker et mere loose fit. Jo løsere ankelled du har, jo vigtigere er det dog, at du får den rigtige støtte omkring anklen, så du ikke knækker over, når du løber.\nSom hovedregel må skoen dog ikke føles løs, det er vigtigt atden sidder til, så du får udnyttet skoens materialer bedst – stødabsorbering, affjedring, hælstøtte med videre. Et helt enkelt trick, hvis du vil prøve dig lidt frem i forhold til hvor stramt du vil have din løbesko, er ganske enkelt hvor stramt du binder dine snørebånd!\nOg så skal den passe i størrelsen, ligesom andre sko, men gerne med lidt mere plads og luft til tæerne, som jo skal bevæge sig på en anden måde når du løber end når du går. Som hovedregel skal der være mindst 0,5 cm luft foran din længste tå og gerne 1,0 cm. Løbesko er ofte små i størrelserne, så bliv ikke forskrækket, hvis du går et halvt eller et helt nummer op i størrelse. Ens fødder har det også med at udvide sig en smule under arbejde.\nUdover at skoen skal sidde godt på din fod, så skal du overveje, hvordan du bevæger dig, når du løber. Går dine fødder indad eller udad, hvordan lægger du trykket på din fod, har du vægt på for- eller bagfod?\nEn del elementer spiller ind, når du skal vurdere hvilken form for støddæmpning og støtte dine nye løbesko skal have for at give din krop de bedste forudsætninger for at løbe uden at opleve skader.\nDu har måske set udtrykkene pronation, neutral og supination før uden, at det har givet ret meget mening. Fortvivl ikke - de tre forskellige udtryk, omhandler alle din løbestil og er en god pejlesnor for, hvilken form for støtte dine fødder har brug for.\nen fod der falder indad i ankelledet under løb. Skoen slides indad, hvor trykket er størst. Har du lav svangbue (platfodet) bør du typisk vælge en sko, som er til let til kraftig overpronation. Pronation er faktisk kroppens egen naturlige støddæmpning, men falder du for meget indad (overpronation) kan det være skadesfremkaldende og du har derfor brug for ekstra støtte i svangen. Sådan støtte kaldes for pronationskile og kilen reducerer din pronation.\nher falder foden falder hverken indad eller udad. Du lander på hælen og trykker fordeles herefter på midten af din fod. Denne type løbestil har ikke en ret høj grad af naturlig støddæmpning Har du høj eller normal svangbue vil du typisk skulle vælge en neutral løbesko med fokus på ekstra støddæmpning.\nMen hvordan finder du så ud af, hvilken type løbestil du har? Tja, det kan være meget svært at vurdere sin egen løbestil og selvom der findes en mængde kreative forslag til, hvordan det kan gøres, så er det en rigtig god ide at blive testet i en løbebutik af kompetent personale. Her kan man vurdere dine fysiske løbeforudsætninger ved at iagttage dit afsæt under løb enten ved løbetest eller en 3D scanning. Hvordan lander du? Hvordan ruller du på fødderne efter landing? Baseret på resultatet kan du sammen med personalet finde den sko, som giver bedst støtte og styrke til din fod under løb.\nEn af de ting du skal overveje er, hvilken type underlag du har tænkt dig at løbe på; asfalt, løbebånd, større stier eller måske snarere skovstier og ujævnt underlag. Langt de fleste løber faktisk på hårde underlag som asfalt, skovstier og løbebånd og er det tilfældet er det godt at gå efter en løbesko med maksimal støddæmpning. Din krop skal tage mange slag og stød fra underlaget - en god affjedring er med til beskytte hele din krop fordi ryg og knæ da er knap så udsatte.\nLøber du på lidt mere udfordrende underlag som mudder og smattet jordunderlag, har du ikke brug for helt samme type støddæmpning. Til gengæld har du brug for en sål med et godt greb, da sålen skal hjælpe dig med at holde fast underlaget. Sålens profilering bør derfor være grovere ved løb i skov end ved løb på asfalt. En vinterløbesko eller trialsko kan være en mulighed til denne type af løb, da de har små knopper i bunden som giver optimalt greb. Din vægt spiller også ind i overvejelserne omkring graden af stødabsorbering. Jo tungere du er, jo mere stødabsorbering. En lettere type løber behøver ikke helt samme grad af stødabsorbering.\nEt par enkle råd\n”Løbesko er dyre og de bliver hurtig slidt op” – det er en meget almindelig bekymring, når man begynder at kigge på løbesko. Stol på din sunde fornuft - er du nybegynder og ikke helt sikker på om løb er noget for dig, så bør du nok ikke hive den allerdyreste sko ned fra hylden. Vælger du en god all-round sko som passer til din fod og samtidig giver god valuta for pengene, er du allerede nået langt. Senere, når du ved om du kan sætte dine løbeambitioner lidt i vejret kan du overveje om du måske skal have to par løbesko, to par sko giver forskellig belastning og reducerer dermed risikoen for overbelastning.\nHusk at løbesko holder længere, hvis du kun bruger dem til løb - ikke som hyggesko eller til andre sportsgrene. Løbesko er lavet til at yde støtte under løb og bliver de slidt af hop eller klatring risikerer de at blive skæve og miste deres støtte.\nDu forlænger også levetiden for dine løbesko ved at passe godt på dem. Børst dem fri for skidt og snavs med en blød børste, vask dem skånsomt i hånden, aldrig i vaskemaskinen og lad dem tørre ved stuetemperatur.\nStart med at gå dine løbesko til på et par gåture – det er rart, at din fod har vænnet sig til de nye løbesko inden du begiver dig ud på de mere krævende løbeture.