Torsdag den 26.10.1995 kl. 18.52\nDagsordens punkt 18\nÅrlig redegørelse vedrørende integration i folkeskolen m.v..\nKorad Steenholdt, landstingsmedlem for Kultur, Uddannelse og Kirke, Atassut:\nTak. Vi er i forbindelse med drøftelserne vedrørende folkeskolens sprogundervisning under landstingets forårssamling i 1993 og debatten om iværksættelsen af integrationen af ikke grønlandsk sprogede elever i grønalndske klasser ved den 1. forårssamling i 1994, så tilsluttede landstinget sig, at der skulle iværksættes en særlig indsats omkring pædagogisk udviklingsarbejde indenfor sprogkundskaber og sprogundervisning i folkeskolen samt forskning. Udviklingsarbejde og kursusvirksomhed omkring iværksættelsen af integrationen.\nMidlerne til disse aktiviteter er afsat for skoleårene 1994/95, 1995/96 og 1996/97. Midlerne administreres af Inerissaavik, som er pædagogisk center, Pilersuiffik, Grønlands centrale undervisning, som står for planlægningen og gennemførelsen af projekterne. Arbejdet er påbegyndt og vil blive afsluttet ved fremlæggelsen af en endelig rapport på efterårssamlingen 1997.\nDet er hensigten, at denne rapport skal danne baggrund for beslutninger om eventuelle ændringer i rammerne for undervisningen i sprog i folkeskolen, herunder også integrationen af ikke grønlandsksprogede elever i grønlandsksprogede klasser.\nLandstinget har imidlertid ytret ønske om, at blive løbende orienteret om udviklingen i den mellemliggende tid. Det er derfor blevet besluttet, at landstinget skal forelægge en årlig redegørelse under efterårssamlingerne 1995 og 1996. Den første af disse forelægger nu og kan fremlægges her under samlingen.\nSom det fremgår af redegørelsen er der iværksat aktiviteter på tre hovedområder.\nFor det første; forskning og udviklingsarbejde indenfor integrationen.\nFor det andet; kursusvirksomhed vedrørende undervisningen i integrerede klasser og for det tredje; forskning og udviklingsarbejde indenfor sprogkundskaber og sprogundervisning i folkeskolen.\nI hovedtryk kan det siges, at arbejdet forløber planmæssigt.\nDe store planlagte forsknings- og udviklingsprojekter indenfor integrationen er nu planlagt i detaljer.\nOg den første runde af dataindsamling er så godt som gennemført.\nSom man kan forvente, er det endnu for tidligt at udtale sig om resultaterne, men landsstyret er ikke i tvivl om, at disse, når de forelægger, vil byde på mange interessante iagttagelser og overvejelser, som vil være af stor værdig for arbejdet med udviklingen af vores folkeskole og uddannelsessystem iøvrigt.\nDen særlige indsats på kursusområdet i forbindelse med indførelse af integrationen blev allerede iværksat i efteråret 1994 og imødekommer i vid udstrækning et udtalt ønske fra skolernes og de enkelte læreres side om en forstærket indsats på området i iværksættelsesfasen.\nDen ekstraordinære indsats på kursussiden vil fortsætte i dette og det kommende skoleår. Den er på hensigtmæssig vis koordineret med forsknings- og udviklingsaktiviteterne.\nLandsstyret håber og tror på, at den vil være medvirkende til at gennemføre denne væsentlige reform indenfor folkeskolen med et tilfredsstillende resultat.\nFor så vidt angår forskningen og udviklingsarbejdet indenfor sprogkundskaber og sprogundervisning i folkeskolen, så fremgår det i redegørelsen, at planlægningen og iværksættelsen af projekterne i dette skoleår i alt væsentligt er tilendebragt.\nIgen kan der naturligt nok ikke fremlægge resultater af arbejdet, men landsstyret noterer sig med tilfredshed, at projekterne er således tilrettelagt, at der stiles mod at skabe indblik i sammenhængen mellem folkeskolens sprogundervisning og behovet for sprogkungskaber i uddannelsesinstitutionerne efter folkeskolen.\nDette er jo en problematik af stor betydning i arbejdet med at effektivisere vores uddannelsessystem.\nLandsstyret imødeser fremlæggelsen af både delresultater og de endelige resultater af undersøgelserne med stor interesse.\nDet vil uden tvivl indeholde stof til eftertanke i forbindelse med udviklingen af vores uddannelsessystem.\nTil afslutningen vil jeg gerne på landsstyrets vegne give udtryk for tilfredshed med det arbejde, der er blevet udført og redegørelsen herfor, og samtidigt indstille, at landstinget tager redegørelsen til efterretning.\nKristine Raahauge, ordfører for Siumut:\nDen årlige redegørelse vedrørende integration i folkeskolen, som forelægges på baggrund af en landstingsbeslutning, tager vi fra Siumut til efterretning.\nLandstingets målsætning, er integration af ikke grønlandsksprogede elever i grønlansksprogede klasser. Samt at der skal afsættes ekstra ressourcer til forskning og udviklingsarbejde samt kursusvirksomhed i forbindelse med iværksættelse af integrationen.\nFra Siumut skal vi udtrykke vores tilfredshed med den forelagte redegørelse om status for det hidtil konkrete arbejde vedrørende disse målsætninger. Læser man redegørelsen nærmere på baggrund af den tryksag, som er blevet rundsendt til skolerne på kysten, kursus i dagene 7 - 14. juni vedrørende undervisningen i de integrerede klasser, kan man se, hvor omfattende arbejdet, der allerede er udført indtil dato. Og denne tryksag er ganske godt egnet som opslagsmateriale og gives til god inspiration i det fortsatte arbejde.\nEfter høring hos lærerne, forældrene og konsulenterne i pædagogisk udviklingscenter, har vi fra Siumut forstået, at der ikke er konstateret større problemer i forbindelse med undervisningen i de integrerede klasser og at den positive udvikling stadig bliver bedre i takt med udbygningen af det nødvendige undervisningsmateriale.\nDer peges på følgende positive træk; eleverne føler sig ikke længere som delt op i to lejre.\nDer er således opnået større åbenhed, uden at eleverne er hæmmet af deres identitet eller hvilke forældre de har. Eksempelvis gennem anvendelse af hinandens sprog og ikke mindst gennem kammeratskab, er der opstået et fællesskab.\nDer er større konkurrence blandt eleverne, idet de har opdaget, at nogle er bedre til et sprog, som de ikke behersker, medens de på den anden side er bedre til det andet sprog, som de behersker. Derigennem føler de sig som mere ligeværdige individer.\nForældrene er mere interesseret i deres børns skolegang. Denne interesse er stadig voksende og skyldes bl.a., at eleverne i de integrerede klasser har mere at berette om og har mere samtalestof med forældrene derhjemme.\nKontakten mellem lærerne er forbedret. Undervisningen i de integrerede klasser kræver grundig forberedelse, ikke mindst er det vigtigt og helt nødvendigt med tæt samarbejde og koordi-nering sammen med en kollega, som man skal undervise sammen med, såfremt eleverne skal få et optimalt udbytte af undervis-ningen.\nDer er god kontakt mellem forældre og lærere. Samarbejdet mellem forældre og lærere resulterer i bedre opbakning af eleverne.\nFra Siumut er vi glade for, at arbejdet i de store og hele gennemføres efter de forudfastlagte tidsplaner.\nFra Siumut tilsiger vi vores positive medvirken og medleven i det fortsatte arbejde frem til forelæggelsen af det færdige arbejde i forbindelse med efterårssamlingen i 1997.\nFra Siumut støtter nemlig alle gode kræfter, der virker for at forbedre børnenes uddannelse på alle niveauer.\nVi lægger også vægt på vores konkurrencedygtighed i en meget omskiftelig verden. I en stadig rivende udvikling; at eleverne forbereder sig til at være samfundsborgere i en meget omskif-telig verden. At eleverne lærer at have et ansvar for sig selv og deres medborgere, og derigennem lære at respektere andres\nDerigennem baner man vejen for elevernes velafbalancerede menneskelige udvikling samt elevernes udvikling som selvstæn-digt tænkende individer. Og at deres evner til samarbejde med andre styrkes. Og endelig til stadighed at virke for elevernes åndelige og menneskelige udvikling.\nI forbindelse med bestræbelserne for at opnå disse målsætninger lægger vi vægt på et godt samarbejde med forældrene, idet en sådan samarbejde er en af forudsætningerne for bedre resultater i forhold til målsætningerne.\nSprogkundskaber er en af menneskets store rigdomme.\nMed disse bemærkninger udtrykker vi fra Siumut, at vi lægger megen vægt på arbejdets videreførelse og ønsker samtlige medarbejdere en god arbejdslyst.\nSivert K. Heilmann, Atassut:\nNu foreligger så den første hele redegørelse for den særlige indsats omkring iværksættelsen af integrationen af ikke grøn-landsksprogede elever og omkring sprogundervisningen og sprog-kundskaber i folkeskolen.\nAt dømme ud fra redegørelsen, er det omfattende projekter, der er planlagt og igangsat.\nFra Atassuts side kan vi kun støtte sådanne initiativer, som vi da også på februarsamlingen i 1994, på linie med landstingets øvrige partier, gik ind for at skulle iværksættes.\nDe aktiviteter, der gøres rede for i rapporten sigter mod at belyse og udvikle vigtige områder indenfor vores uddannelses-system.\nFra en overordnet synsvinkel, så drejer det sig om at vores børn og unge skal tilbydes en uddannelse, som tager udgangs-punkt i den virkelighed, som omgiver dem både her i landet og i verden udenfor.\nDet er derfor vigtigt, at de fra begyndelsen vender sig til at udvikle sig og lære sammen med andre børn og unge. Også dem, der har en anden kulturel og sproglig baggrund end dem selv.\nI den forbindelse er det klart, at gode sprogkundskaber i både grønlandsk og fremmedsprog i første omgang især dansk, er en forudsætning for, at man kan uddanne sig og virke aktivt i vores samfund idag.\nVi bemærker os her med tilfredshed, at projekterne ikke er snævert rettet mod de ikke grønlandsksprogede elevers grøn-landskkundskaber; men også sigter mod at belyse de sociale sider af integrationen og ikke mindst spørgsmålet om elevernes kundskaber i fremmede sprog.\nAtassut har hele tiden været opmærksom på behovet for at få belyst problematikken omkring vores børns og unges danskkund-skaber og undervisningen i dansk i folkeskolen.\nDen uddannelsespolitiske redegørelse blev drøftet på majsam-lingen i år. Den understregede atter engang betydningen af elevernes danskkundskaber for deres videre uddannelsesmulig-heder.\nLignende forhold gør sig gældende med hensyn til kundskaber i engelsk og tysk og andre fremmede sprog.\nDe igangværende undersøgelser tager ikke direkte spørgsmålet om undervisningen i disse sprog op; men man må håbe, at erfa-ringerne med arbejdet omkring danskundervisningen i nogen grad vil kunne overføres til undervisningen i andre fremmede sprog, og ihvertfald skabe grundlaget for yderligere initiativer også på dette område.\nHvad angår arbejdet omkring iværksættelsen af integrationen anføres det i redegørelsen, at muligheden for at danne såkaldte modtageklasser ikke er blevet indført med baggrund i de indsamlede erfaringer fra selve forsknings- og udviklingsarbejdet.\nDenne ordning er jo blevet etableret ikke mindst på Atassuts foranledning og vi vil fra Atassuts side gerne benytte lejlig-heden til at knytte nogle kommentarer hertil.\nHensigten med give muligheden for at oprette modtageklasser er fra vores side, ikke at forhindre eller udsætte integrationen og genindføre danske klasser i Nuuk eller andre steder, sådan som nogle kritikere har villet opfatte det.\nNej, hensigten med modtageklasserne er netop at give mulighed for at gennemføre integrationen på en efter Atassuts opfattelse, mere hensigtsmæssig måde på skolesteder, hvor der er et forholdsmæssigt stort antal ikke grønlandsksprogede elever.\nDet er muligt at både den sociale og sproglige integration af de elever, der går i modtageklasser vil komme til at foregå i langsommere tempo; men på længere sigt så mener vi, at resultatet vil blive bedre.\nHvorvidt Atassut har ret i denne opfattelse, kan i sidste kun fremtiden vise. I den forbindelse noterer vi os med tilfreds-hed, at forskningen og udviklingsarbejdet i de kommende to år også vil omfatte modtageklasserne, således at denne organisa-tionsform vil blive udviklet og vurderet på lige fod med andre organisationsformer, der indgår i undervisningen i sprogligt integrerede klasser.\nAktiviteterne blev planlagt og iværksat i det forløbne skoleår, og som der er blevet redegjort for her i rapporten er det endnu for tidligt at fremlægge resultater til nærmere drøftelse.\nDet er hensigten, at de endelige resultater først skal forelægges Landstinget på efterårssamlingen 1997 og her danne grundlag for eventuelle fremtidige tiltag af lovgivningsmæssig eller anden art.\nFra Atassuts side ønsker vi at følge arbejdet i den mellemlig-gende tid, og vi ser frem til den anden delrapport til næste efterår, som forventeligt vil præsentere nogle foreløbige tolkninger af de indsamlede erfaringer.\nMen de igangværende aktiviteter er jo ikke kun interessante fordi de sigter mod at belyse konkrete vigtige forhold indenfor vores uddannelsessystem. Men også fordi, det vil være spændende at se den generelle nytteværdi og effekt af denne type projekt i arbejdet med at udvikle uddannelsessytemet.\nViser det sig, at erfaringerne hermed er positive, bør det overvejes at iværksætte lignende forsknings- og udviklingspro-jekter indenfor andre området af undervisning og uddannelse.\nHer er det fristende at pege på et område, hvor det siden de aktuelle undersøgelser blev iværksat, er blevet dokumenteret, at der også er behov for en ekstraordinær indsats.\nI juni måned i år blev en landsdækkende undersøgelse af elevernes læsestandpunkt og udvikling offentliggjort. Undersøgelsen vakte opmærksomhed, idet den viste, at en for stor gruppe af eleverne havde vanskeligheder ved at læse.\nHvis dette er sandt, så mener vi i Atassut, at det er af afgørende betydning, at området får førsteprioritet i de fremtidige arbejde med at udvikle vores uddannelser.\nEn sådan prioritering kunne eksempelvis tage form af iværksæt-telse af ekstraordinære aktiviteter indenfor området over nogle år.\nMed disse bemærkninger og overvejelser vil vi gerne fra Atassuts side anbefale, at den forelagte tages til efterretning. Samtidig vil vi opfordre til at Landsstyret i de kommende år, gør sig overvejelser om dels på hvilke andre områder at folkeskolens undervisning, der er størst behov for en ekstra indsats, og dels i hvilken form denne indsats skal iværksættes.\nIA har med særlig opmærksomhed læst denne redegørelse om vedrørende denne integrationsordning i folkeskolen, der blev iværksat med virkning fra skoleåret 1994-95.\nIA har gennem alle årene med ildhu og stort engagement deltaget i de mange debatter, der har været omkring folkeskolen med henblik på, at vi derved har villet skabe de bedste betingelser for vore børns skolegang; samtidig med, at vi hver gang har ytret vort syn om, hvor vigtigt det er at bevare en enhedsskole, der skaber rammerne for et ensartet skolegang, uanset hvor i landet man nu engang er bosat.\nVort syn i denne henseende fastholder IA fortsat med ufor-mindsket styrke.\nI forbindelse med det emne vi har til debat idag, er det for IA derfor også naturligt, at man giver sig tid til at skue tilbage i årene for at præcisere følgende.\nI forbindelse med Landstingets efterårssamling i 1990 blev den nugældende folkeskoleforordning vedtaget. Forinden havde der siden 1986 været en omfattende debat i samfundet bl.a. med interessede for skolen, en stor debat der gik under mottoet - fremtidens skole.\nDa den nye folkeskoleforordning som nævnt blev vedtaget i 1990 vedtog man samtidig, at der skulle være en overgangsordning for så vidt angår det nye forslag; nemlig integrationsundervisning af børn med hvert sit sprogmæssige baggrund, idet det blev fastslået at denne først skulle iværksættes for den årgang af børn, der skulle starte deres skolegang fra efteråret 1994.\nDen mellemliggende periode skulle så bruges til forsøgsvirksom-hed, forberedelse af lærerne samt til produktion af de nødvendige undervisningsmateriale, hvilket Landstinget betingede sig først skulle være tid til.\nDa landstinget på sin første samling 1994 mødtes skete der imidlertig det mærkelige, at Atassut fik kolde fødder og lige pludselig begyndte at tale, at der skulle være en særordning for Nuuk. Også selv om partiet jo oprindeligt i 1990 havde været med til at vedtage integrationsundervisningen.\nDette blev dog afslået af det dengang bestående flertal af IA samt Siumut, idet disse anså det som vigtigt at bevare den grønlandske enhedsskole, hvor alle blev undervist ens, uanset hvor man nu i landet er bosat.\nSiumut sagde bl.a. som en væsentlig begrundelse for denne af-visning i 1994 - og jeg citerer - at der ikke sker forskels-behandling af børn på baggrund af herkomst. Sagt med andre ord - ingen racediskrimination.\nBørnene og de voksne lever sammen i respekt, at børn der har forskellig baggrund og sprog har tæt kontakt med hinanden sprogligt og kulturelt. Og at de er i tæt kontakt med hinanden udvider deres horisont. Og ikke mindst for at forhindre at negative følelser overfor hinanden opstår, som efter erfaringerne opstod når børnene blev undervist adskilt. Og som erfaringerne viser kan bortelimineres ved integreret undervis-ning - citat slut.\nPå samme tidspunkt, d.v.s. 1990, sagde vi fra IA som meget væ-sentligt - og jeg citerer igen - Den omtalte integrationsord-ning er ikke nogen nyhed for mange skoler herhjemme. I bygde-skolerne, hvor de dansksprogede normalt er af få antal, har ordningen eksisteret fra tidernes morgen; men allerede fra omkring 1980 har integrationsordningen været praktiseret i flere byskoler med held.\nDen aktuelle verdensorden med de store folkevandringer bør ikke være ukendt for nogen. Netop de nuværende skolesøgende børn vil i deres voksenliv være de borgere i samfund af alle slags folkeslag, som vandrer på tværs af landegrænserne.\nDet er derfor vigtigt, at vore børns mulighed for fælleskab i børnehaver og skolen, trods sprogforskellene bliver vurderet mere som et priviligium, som de har fået som en medfødt gave.\nSom en fortsættelse præciserer vi følgende i 1994. Efter IA's viden besidder mennesker opvokset i veltilrettelagte flerspro-gede omgivelser netop de egenskaber som skaber et harmonisk samfund - citat slut.\nDet var således meget klare standpunkter, der kom fra både IA samt Siumut i 1994 omkring integrationsordningerne. Da Atassut imidlertid som nævnt rystede på bukserne sidste år, sluttede det daværende medlem af Issittup Partiia sig til dette syns-punkt; mens Akulliit Partiiat stemte sammen med IA og Siumut for at afvise kravet.\nDerved var vejen således banet for, at integrationsundervisning af børn med forskellig sprogmæssig baggrund kunne på begyndes som planlagt for det første klasse børn, der skulle starte skoleundervisningen i august måned 1994.\nSom sagt så gjort planen bliver ført ud i livet i sin oprindelige form og integrationsordningen var en realitet fra og med skoleåret 1994/95.\nDet har været nødvendigt for IA at skue tilbage også mens vi behandler denne redegørelse, skyldes ene og alene at grundlaget for hele ordningen samt disse redegørelser nu øjensynligt er smuldret, hvilket som bekendt skete da Siumut og Atassut som led i deres samarbejdsaftale omkring landsstyrekoalisionen blev enige om, at der for Nuuk ikke skulle finde integrationsunder-visning sted, som man oprindeligt havde haft til hensigt, at ville gøre.\nDette skete efter at børnene i et helt undervisningsår havde været i integrerede klasser ved at man ikraftsatte Hjemmesty-rets bekendtgørelse nr. 12 af 23. maj 1995 med virkning for skoleåret 1995/96.\nDenne har således bevirket, at de børn der er i Nuuk var begyndt som klassekammerater i integrerede klasser sidste år, nu skulle deles og der er nu således rene dansksprogede klasser i de såkaldte modtageklasser. Mens at rene grønlandsksprogede børn blev henvist til egen klasse for sig.\nDa forældrene til de rent dansksprogede børn i Nuuk fik en valgmulighed med hensyn til om de ville have deres børn i de grønlandske klasser eller ej, så skete der det, at største-parten af forældrekredsen til de rent dansksprogede børn valgte modtageklasserne, hvilket ikke kom som nogen overraskelse.\nDerimod kom det som en stor skuffende overraskelse for; ikke alene de grønlandske børn; men i lige så høj grad for disses forældre, at de tætte bånd og kontakter der i et helt år var blevet oparbejdet mellem de grønlandske som danske børn - også såvel sprogligt som på anden vis var etableret - som lyn fra en klar himmel nu var revet bort.\nRevet bort var også børnenes oparbejdede respekt for hinanden gennem hele det år de fik mulighed for at være klassekammerater. Og det hele blev således spildt alene på grund af en politisk indgået studehandel.\nAlt dette skete lige pludselig uden skelen til, at man som nævnt mange år forinden netop havde haft en storstilet debat omkring denne kommende ordning og altimens at forældrene havde vænnet sig til nyordningen.\nSelv om dette direkte ikke kan ses i denne foreløbige redegørelse vedrørende integrationen i folkeskolen, så fornemmer man ved læsning heraf, at der både er en forbeholden-hed og en vis skepsis, eftersom de oprindelige planer omkring en mere dybtgående undersøgelse af forholdene i Nuuk og som Landstinget specielt havde ønsket blev undersøgt nærmere, nu synes mere afdæmpede og at der er blevet grebet forstyrrende ind i denne proces.\nDet er for IA dybt godnat, at konstatere at man overhovedet og forinden at man har fået opfyldt ønsket om årlige redegørelser om integrationsundervisningen, som også Siumut og Atassut gik ind for i 1990 sammen med Landstinget, at se at hele grundlaget for det grundige undersøgelser m.v. synes godt på vej til at falde fra hinanden. Blot fordi, at disse to partier indleder et Landsstyresamarbejde og laver en særordning for Nuuk.\nAntalsmæssigt er de rent dansksprogede i Nuuk i disse år i til-bagegang som i resten af landet, hvilket er en påmindelse værd, når talen går på at det hensigtsmæssige i, at det så skulle være absolut nødvendigt med disse specialundersøgelser, der synes at ødelægge grundlaget i samme takt som demografien selv siger det modsatte.\nIA ser det derfor også som en naturlig ting, at afkræve et svar på, om der virkelig er grundlag for at bruge mellem 1,5 og 2,1 mill. kr. årligt på disse undersøgelser ind til 1997. Eftersom fakta jo er, at der rent faktisk ikke længere er en reel inte-greret undervisningsaktivitet for så vidt angår Nuuk, samtidig med at vi som nævnt er vidende om, at antallet af rent dansk-sprogede for hele landet som sådan er i tilbagegang.\nMen når dette er sagt, så må vi fra IA fortsat fastholde, at der dog finder en forskning og udviklingsarbejde sted indenfor sprogkundskaber og sprogundervisning i folkeskolen. Hvilket man jo også peger på som stadig nødvendigt i redegørelsen.\nMed henvisning til de foregående bemærkninger, mener vi dog, at dette burde kunne lade sig gøre, uden at vi årligt skal bruge et sted mellem 1,5 og 2,1 mill. kr. En del af disse midler kan med fordel bruges til andre mere fornuftige tiltag, hvor man uden tvivl vil betakke sig for tilbuddet eksempelvis på socialrådgiveruddannelsen eller indenfor sundhedsvæsenet til gavn for ventelistepatienterne.\nMed disse bemærkninger; men beriget med den viden yderligere, at man i en håndevending kan skrotte nok så gode tiltag og beriget om, at enhedsskolen nok ikke længere er ens for alle længere. Og hvor man bærer fællesbyrder tager IA denne fore-løbige redegørelse til efterretning.\nVi skal dog til slut klart præcisere, at ansvaret herfor ikke kan klandres de ansatte samt embedsmænd, eftersom ansvaret alene kan påklæbes politisk ansvarlige, der stik imod al fornuft kan skrinlægge nok så gode tiltag, som børnene ellers havde glæde af.\nVed forårssamlingen i 1994 drøftede Landstinget integration i folkeskolen og besluttede denne gang iværksættelse af en for-søgsundervisning, idet det var flertallet, der besluttede det. Ved samme tid så ytrede Landstinget et ønske om løbende ori-entering om udviklingen.\nAkulliit Partiiat erfarer, at arbejdet forløber planmæssigt og ligeledes at det her på den første runde af dataindsamlingen er så godt som gennemført. Så er det alligevel for tidligt, at udtale sig om resultaterne. Vi noterer os, at der ikke på nuværende tidspunkt kan fremlægges resultater af arbejdet.\nOg tager til orientering at planlægningen og iværksættelsen af projekterne i dette skoleår er tilendebragt.\nMed disse bemærkninger tager vi redegørelsen til efterretning.\nFra Kandidatforbundet, så har vi gennemgået den første redegø-relse med interesse. Vi er godt tilfredse med ordningen om at Landstinget ved hvert efterår indtil sagen er færdigbehandlet, får en orientering.\nDerfor venter jeg med glæde til den færdige redegørelse på et senere tidspunkt, bliver fremlagt, hvorfor jeg til den tid også vil kommentere den.\nMed disse bemærkninger tager jeg redegørelsen til efterretning.\nKonrad Steenholdt, Landsstyremedlem, Atassut:\nFørst vil jeg gerne sige tak, fordi som før nævnt så skal vi lave en redegørelse hvert år. Nærværende redegørelse er den første og jeg kan bemærke, at samtlige er tilfredse med den fremlæggelse, der er sket. Det er heller ikke så mærkeligt, idet det har været en politisk ønske om, at vi ved den ændring der er, der har politikerne ønsket om at følge med i forløbet.\nHvorfor denne undersøgelse er den første af den art.\nDet kan godt være, at det har været et omfattende stykke arbejde; men det fremgår af arbejdet, at der også er forskning med i arbejdet. Vi glæder os til hvordan de næste resultater vil være.\nJeg har bemærket, at Siumuts ordfører har brugt nogen glade nyheder og har bemærket at samtlige ordførere også fra Atassuts ordfører, at man ved sådan en ordning er tilfreds. Ligesom man er tilfreds med de bilag, der er taget med i redegørelsen. Ligesom Kandidatforbindet og Akulliit Partiiats ordfører; der har jeg bemærket, at man er glad for at den form som selve arbejdet pågår.\nIA har være inde på - det er selvfølgelig på sin plads, at de kigger tilbage og vurdere det man før har taget beslutninger om; men i det politiske arbejde så må vi også huske på, at ideerne bliver gennemført; men når vi får nye ideer, så må vi ligge kursen om. Og det er det, der er sket.\nMen lad mig sige, at for mig er det glædeligt, at man hidtil så har man over hele kysten været tilfredse med den ordning og det går godt.\nMen før jeg kommer til Nuuk, så skal jeg sige, at når man integrerer børn med forskellige sprog, så må man ikke glemme, at lærerne også skal videreuddannes. De midler, som IA har været inde på, 5,5 mill. kr., de bliver brugt også til at lærerne bliver dygtiggjort, idet vi må bruge 1,3 mill. kr. til lærerkurser og 650.000 kr. til de ønsker, der er blevet givet udtrykt om; nemlig til forskning og også udviklingsarbejde.\nDet er helt nødvendigt, at lærerne til stadighed bliver videre-udviklet og videreuddannet. Det har vi set på fra direktoratets side. Det er rigtigt nok, at vi under valgkampen, kun for Nuuks vedkommende også fra Siumuts side har gået ind for, at lave nogen modtageklasser. Der bør man se på Nuuk som et helt specielt.\nDet er der ikke behov for andre steder rundt på kysten. Nemlig det at lave modtageklasser. Men for Nuuks vedkommende, så er denne ordning ikke noget problem længere. Vi har været i dialog med forældregruppen og fortalt dem om selve hensigten nogmed modtageklasser.\nDet har været sådan, at når der er blandede ægtepar, hvor den ene er dansksproget og den anden er grønlandsksproget. Det har været et problem for børn af disse blandede ægtepar. Men med den oplysningskampagne, der har været ført i Nuuk kommune, så er man kommet over dette problem.\nVed sådan en ordning, så må man også huske på, at børn i modtageklasserne, de har også et ansvar med at skulle lære det andet sprog. Man må også huske på, at vi i maj måned under mødet havde en redegørelse om uddannelse og under min redegørelse, så vil vi også prøve på at bruge det samme system indenfor GU og erhvervsskolen således at de i løbet af en treårig periode, bliver de dansksprogede elever undervist i grønlandsk, således at de også går op til eksamen 3 år efter.\nGanske vist er det de små elever vi her snakker om; men selve den tanke og princippet i det er stadigvæk under udvikling.\nJeg kan med glæde udtrykke at vi i løbet af de sidste tyve år, der har man i de arktiske lande haft mulighed for at ministrene for uddannelse haft mulighed for at holde møde. Og det er sket med forskellige delegater.\nDet er folk fra Alaska, Canada og Norge og i samarbejde med dem, så har arbejdet pågået.\nMed hensyn til etableringen af modtageklasserne, så har vi haft udgangspunkt i de erfaringer, der er sket i løbet af de sidste tyve år, hvorfor den ordning er blevet indført her i Nuuk kommune.\nJeg kan se, at de andre landes erfaringer, som vi har fået fra de andre lande. Dem har vi brugt. Vi er kun tosprogede; men i vores samarbejdspartnere, der er det mange flere sprog, der bliver brugt. Og det er fra de erfaringer vi har fået fra dem, som vi på den måde udnytter.\nDerfor er det også glædeligt, at vi i større omfang ikke har nogen større problemer. Derfor mener jeg, at vi bør være stolte over det også med hensyn til, at vi lærermæssigt er så godt dækket ind i Grønland, at vi med grønlandske medarbejdere kan køre denne ordning.\nJeg vil ikke gøre det længere - klokken er jo mange; men jeg vil ikke skjule min glæde over, at denne redegørelse har fået så gode karakterer.\nSom før sagt, det er den første undersøgelse, der bliver forelagt og det er ikke den sidste, fordi vi er forpligtiget i de kommende år, at skulle komme med endnu en redegørelse.\nTil slut vil jeg gerne sige mange tak til partiernes ordførere. Fordi man som før nævnt har hilst denne redegørelse velkommen og tager deres opfordringer til efterretning.\nJa vi skal også ganske kort sige noget; men selvfølgelig er vi også glade for - med hensyn til de penge vi nævnte, at der kom en redegørelse omkring, hvordan de vil blive brugt.\nFordi finansloven er jo blevet uddelt til samtlige landstings-medlemmer og når man kigger på det, så kan man ikke sådan uden videre finde disse midler, de er blevet afsat til Ineri-saaviks og Pilersuiviks fælleskonto.\nDerfor kan man ikke specifikt sige til hvilke formål de 1,9 mill. hvert år skal bruges til, hvilke undersøgelser i de kommende tre år.\nSelvfølgelig finder vi det også vigtigt fra IA, at lærerne som vi også nævnte i vores indlæg, at det burde bruges til videreuddannelse af lærerne. Landsstyremedlemmet sagde, at det er 1,3 mill. kr. skal bruges til næste år og 600.000 kr. særskilt til forskning.\nHer er der nok mange, der kan huske at måske størstedelen af midlerne ønskes anvendt til at opstarte integreret undervis-ning i Nuuk, fordi man nævnte at det var et problem og et kom-mende problem, at det så helt var nødvendigt at få undersøgt specielt forholdene i Nuuk. Men med hensyn til oprettelsen af de såkaldte modtageklasser, så er der ikke længere grundlag for, at de rent dansksprogede og de rent grønlandsk-sprogede bliver adskilt nu.\nSidste år, dem der ellers begyndte at gå i integreret klasse, nu er de som sagt blevet delt igen. Dem som er blevet anden klasse nu, de er delt til to modtageklasser og med hensyn til førsteklasserne i år, så er der også to modtageklasser, der er blevet oprettet.\nSå vil jeg gerne spørge om man også har regnet med vedrørende klasse-lokalerne at man derigennem også får jo forhøjet disses antal.\nDet harmonerer ikke med det, som vi har talt om sidste år, fordi vi talte om sidste år, at ved at oprette integrerede så kan man "lave nogle besparelser på klasselokaler".\nMen nu er det jo så spildt igen, og hvor man så laver en ny ordning og får behov for flere klasselokaler her i Nuuk.\nTil efterårssamlingen her så har et af medlemmerne fra Siumut specielt fremført dette problem med hensyn til, hvorfor man ikke opførte etape to i Kangillinnguit-skolen og kom med en særskilt forespørgsel om dette.\nI og med at man oprettede modtageklasser har jo medført, at børnene ikke længere har rum til at blive undervist i.\nLandsstyremedlemmet nævnte også at man ved sådan en ordning her i Nuuk, at måske størstedelen af forældrene ikke finder det som et problem med sådan nyordning med hensyn til modtageklasser. Men det er jo børnene man skal spørge, hvis man havde samtaler med børn og især med hensyn til dem, der har gået i integreret klasse sidste år og hvis man har snakket med dem og gerne vil forstå, hvad det er de gerne vil se.\nSå kan man forstå, at børn er meget kede af det her i Nuuk.\nSiumuts ordfører kom ind på en hel masse fordele ved, at man har sådan en integreret klasse og undervisning og en hel del fordele blev jo nævnt; men disse fordele gælder måske ikke her i Nuuk. De gælder kun måske langs kysten, fordi man ikke har oprettet modtageklasser langs kysten, fordi i Hjemmestyrets nye bekendtgørelse er det et krav om at såfremt der skal oprettes modtageklasser, så skal der være minimum 12 elever.\nMen heldigvis er der også nogen kommuner her i landet, som vi har fået oplysninger for fra f.eks. Qaqortoq Kommune, så har der ellers været rent dansksprogede børn som skulle gå i skole, der er over 12 i antal. Qaqortoq Kommune har så ellers haft muligheden til denne bekendtgørelse, at man får oprettet modta-geklasse til de rent dansksprogede børn.\nMen det kan være sådan, at man i 1994 under forårssamlingen da Atassut fik kolde fødder og da vi havde en omfattende debat, så udtalte Henrik Lund på vegne af Siumut og Henrik Lund er som bekendt, han bor nede i Qaqortoq og derfor er det også tvivlsomt at han har kunnet få sine kommunalbestyrelseskolleger påvirket om hvilken god udbytte denne ordning har overfor børnene.\nHer i landet er det med hensyn til de rent dansksprogede sådan, at deres antal bliver formindsket og med det in mente, så er det lidt mærkeligt for os, at der skal gennemføres så omfattende undersøgelse. En del af disse midler kan med fordel bruges til andre tiltag, fordi vi er også vidende om, at man på folkeskolen - med hensyn til undervisningsmateriale, er langt bagud. Vi er ellers blevet orienteret om, at der er en masse materialer, som blot ligger klar til tryk og som bare ligger i Pileruiffik, fordi man ikke har midler til at få det trykt. Det er nok bedst, hvis man bruger disse midler til trykning af disse, tak.\nDaniel Skifte, landsstyremedlem for Økonomi og Boliger, Atassut:\nMan har flere gange været inde på økonomi og det er meget mærkbart, at landstingets medlem Johan Lund Olsen blander flere forskellige ting sammen. Det er derfor jeg er kommet op på talerstolen, idet Johan Lund Olsen også har nævnt og siger, at politikkerne har ansvaret for det, der sker nu her i efteråret. Og at det ikke skal være embedsmænds ansvar. De forskellige informationer, som er kommet landstinget i hænde og bl.a. de informationer fra embedsmænd, er ikke altid helt korrekte. Derfor havde vi debatten sidste år, da dette punkt var på tale i 1994. Og da man i dag, kom ind på, at man ved sådan en ordning, får behov for flere klasselokaler, har det antal skoleelever, som Nuup Kommunia har fremsendt til Hjemmestyret, været korrekte, men de tal, der har været nævnt her i Hjemmestyret, har været færre og dermed har afstedkommet mangelen på klasselokalet. Det har sin baggrund i, at de tal, man har fået fra embedmænd, ikke har været korrekte, selvom Nuup Kommunia allerede dengang fremkom med det rigtige antal elever og dengang vi skulle indføre denne ordning, så blev forældrerepræsentanterne hørt, også Inuit Ataqatigiits partimedlemmer. Der sagde de også i Nuuk Kommunalbestyrelse, at sådan og sådan var det, men til trods for det, så tog landstinget en anden beslutning og det vil jeg ikke vende tilbage til. Allerede dengang vidste man, at forholdene i Nuuk er meget, meget forskellige i forhold til forholdene på kysten. Der blev nævnt, at dansksprogede elever i Qaqortoq var 12 og det er cirka 80 i Nuuk, og derfor er klassesammensætningen helt anderledes. Og alle disse ting belyser, at man allerede dengang, for Nuuks vedkommende og såfremt man skulle etablere en klasse på 12 elever og bruger 12 klasselokaler og såfremt man bevarede integrationen, så havde Nuuk behov for ekstra klasseværelser, nemlig 12, derudover 6 klasseværelser, hvilket bevirkede, at således antallet af behovet for klasseværelser var langt mindre og derfor blev de økonomiske midler, det blev der allerede nævnt, hvordan de forskellige midler skulle bruges. Nemlig også til lærerkurser med meget mere og det er uanset, om vi skal fastholde de ting, midlerne skal bruges til og det er helt nødvendigt, at lærerne videreuddannes.\nKonrad Steenhold, landsstyremedlem, Atassut:\nFørst skal jeg udtale, at jeg fastholder som nødvendigt, at der her i Grønland sker en skolegang ved brug af to sprog, at der sker en forskning og landstinget har jo allerede taget beslutning, at man fra år til år m.h.t. de videnskabelige forskningsresultater, at man hører dem. Vi har allerede en forpligtelse til at yde midler dertil.\nNår vi færdigbehandler finansloven for næste år, så mener jeg derfor ikke, at det er på sin plads, at vi her i aften siger, hvad man ellers burde bruge midlerne til, thi landstinget har allerede taget beslutning og taget resultaterne af disse undersøgelser årligt, og det er så den redegørelse, vi fremlægger.\nJeg har allerede nævnt hvilket formål det resterede beløb skal bruges til og til videre uddannelse af lærerne, derfor mener jeg ikke, det er korrekt, når der siges, at midlerne ellers burde bruges til andre formål. Men det er jo landstinget, der er den bestemmende.\nMen jeg får selvfølgelig forskellige oplysninger fra mit direktorat i mit landsstyreområde.\nOg de børn, som Johan Lund Olsen var inde på, har jeg ikke haft samtaler med. Jeg mener heller ikke, man skal fiske efter følelser her og man behøver ikke at bruge talerstolen her til den slags tale. Her har vi haft samtaler med forældre, der er interesseret i deres børns skolegang. Vi har jo forståelse for at bringe det på plads. Og jeg kan nu sige, at vi ingen problemer har i dag, hvilket er glædeligt og som Siumuts ordfører nævnte det også kort, at i og med, at man får ændret disse, så bliver forældrenes interesse øget om deres børns skolegang og få bragt det, der er ved at ske. Fordi for længe siden, er der kun kommet forældre til forældremøderne og denne ændring har medført, at forældrenes interesse er blevet forøget.\nVi skal udbygge skolerne i tæt samarbejde med forældrene og hvad der er sket af initiativer i Qaqortoq, der mener jeg ikke, det er på sin plads, at tilvejebringe det her.\nJeg har end ikke engang hørt dette.\nVed at kommunerne lovgivningsmæssigt har forpligtelse til at udforme deres egne undersøgelser. Det er så deres beslutninger, der skal danne grundlag for undervisningen. Det er heller ikke på sin plads, at vi herfra overordnet side prøver på at bestemme, for kommunerne ved allerede, hvilke opgaver de har.\nDet er selvfølgelig nærliggende, men m.h.t. Agnethe Davidsens forespørgsel, så er vi her i salen blevet enige om og har haft forståelse for m.h.t. klasselokaleproblemerne, at få dem løst, dette er vi blevet enige om, og jeg har allerede pålagt mit direktorat i tæt samarbejde, at fremlægge forslag til de kommende år og til løsning af disse klasselokaleproblemer.\nMen jeg kan ikke se, hvilket problem, vi har i dag på resten af kysten, så sker der integreret undervisning og vi hører kun noget glædeligt fra dem.\nMen her i Nuuk med den ordning, man har her, der har jeg ikke hørt om noget dårligt, som skal medføre en ændring. Derfor mener jeg heller ikke, vi skal have omtvisteligheder om det, derfor m.h.t. 1996, så vil vi komme med en ny redegørelse og til den tid skal vi have vurderet, hvilken løsning, der skal tages m.h.t. folkeskolen i Grønland. For det er jo landstinget, der har vedtaget, at de årligt skal have en redegørelse, også m.h.t. at der eventuelt vil komme nogle ændringer, men alt fungerer jo tilfredsstillende. Og det har alle sagt, så vil jeg blot endnu engang sige tak.\nJa, og dermed er punkt nr. 18; årlig redegørelse vedrørende integration i folkeskolen m.v. færdigbehandlet og dermed er den åbne del af mødet færdig.\nOg inden dørene lukkes, så har vi følgende punkter på dagsordenen i morgen; punkt 15; forslag til landstingsforordning om sygeplejerskernes autorisation og virke, punkt 6; forslag til landstingslov om støtte til politisk arbejde, punkt 37; foslag til landstingsforordning om ændring af landstingsforordning om leje af boliger, punkt 38; forslag til landstingsforordning om ændring af landstingsforordning om støtte til boligbyggeri. Disse 4 punkter er 3. behandlinger og da partierne ikke er uenige om disse ting, så vil jeg gerne foreslå, at vi i morgen blot stemmer om det, uden at man kommer med yderligere bemærkninger, men det er selvfølgelig noget partierne selv bestemmer.\nOg så er der punkt 12; forslag til landstingsforordning for 1996, landstingsfinanslov for 1996 og så endelig punkt 3; fastsættelse af tidspunktet for næste samling og så er der fredagsforespørgsler. Og såfremt der er udvalgsmøder, så er det medlemmerne selv, der skal holde øje med, hvornår de skal til møde og dermed er dørene lukket for resten af mødet.


▷ Billige Håndpistol – DK’s bedste udvalg på nettet\nMasser af online forhandlere tildeler nu til dags alverdens billige leveringsudgaver til håndpistol. Den mest moderne er i øjeblikket pakkeshops, fordi det så er super fleksibelt for dig at kunne hente dine nye produkter når det passer ind i din hverdag. Fragtmetoden er jo meget overkommelig, samt typisk tilmed den billigste leveringsmulighed.\nDu burde omvendt planlægge at få det leveret hjem til dig eller ud på dit arbejde. Fragtløsningen viser sig en gang i mellem en tak mere omkostningsfuld, men lige så vel temmelig overkommelig ift. håndpistol online. Den prisbilligste fragtmulighed vil dog til enhver tid være at du selv henter ordren, men det stiller krav om at du befinder dig i nærheden af online forhandlerens butikker, eksempelvis Silvan, Bauhaus, Harald Nyborg eller Jem og Fix.\nLeveringsdygtigheden på håndpistol er naturligvis yderst essentiel hvis vi står og skal bruge din ordre inden for få dage, så af den grund er det øjensynligt fornuftigt at vi checker den estimerede leveringstid for håndpistol. Temmelig mange internet varehuse – for eksempel Harald Nyborg, Bauhaus, Silvan og Jem og Fix – præsterer billig 1 dags levering på deres primære varenumre online, som alligevel nødvendiggør at bestillingen anbringes inden et fastslået klokkeslæt, så at de har en chance for at nå at få produktet fikset forinden de lageransatte drager hjemad.\nNogle outlets på nettet yder portofri levering på håndpistol online, men oftest er det under betingelse af at der aftages for en konkret sum. Som alternativ må du overveje den mindst kostelige mulighed for levering, som ofte vil være at få fragtmanden til at køre produkterne til et afhentningssted.\nFlere webbutikker frembyder afhentning hvor man handler billig håndpistol online men afhenter i butikken. Eksempelvis Bauhaus, Jem og Fix, XL-Byg, Harald Nyborg, Stark, Silvan, Bygma, 10-4 og Davidsen. De udlover for eksempel klik-og-hent på håndpistol i følgende byer:\nIshøj, Kolding, Aarhus, Brønderslev, Herlev, Roskilde, Værløse, Ringsted, Åbyhøj, Nyborg, Esbjerg, Odder, Køge, Thisted, Haderslev, Nørresundby, Korsør, Glostrup, Rudersdal, Struer, Jyllinge, Næstved, Rønne, Hjørring, Virum, Farum, Hørsholm, Frederikshavn, Tilst, Svendborg, Vordingborg, Kalundborg, Allerød, Skanderborg, Brøndby, Aabenraa, Søborg, Fredericia, Viborg, Aalborg, Varde, Rødovre, København, Kokkedal, Hedehusene, Odense, Brønshøj, Vallensbæk, Holstebro, Middelfart, Taastrup, Hvidovre, Grenaa, Vanløse, Hobro, Valby, Hedensted, Ballerup, Ikast, Sønderborg, Helsingør, Lyngby, Solrød Strand, Greve, Vejle, Gladsaxe, Holbæk, Skive, Højbjerg, Randers, Frederiksværk, Birkerød, Risskov, Herning, Haslev, Lillerød, Nærum, Horsens, Frederikssund, Hillerød, Frederiksberg, Stenløse, Brabrand, Nakskov, Gentofte, Lystrup, Albertslund, Tårnby, Dragør, Nykøbing Falster, Silkeborg, Slagelse, Charlottenlund, og Ølstykke, .\nAfhentning af håndpistol er tilgængeligt i alle områder af Danmark: Jylland (Syddanmark, Østjylland, Midtjylland, Sønderjylland, Vestjylland, Nordjylland, Sydjylland), Sjælland (Lolland, Falster, Østsjælland, Bornholm, Amager, Midtsjælland, Vestsjælland, Hovedstaden, Nordsjælland, Sydsjælland) og Fyn (Vestfyn, Østfyn, Nordfyn, Sydfyn, Midtfyn).\nNår vi ser på søgedata bliver det klart, at mennesker tit søger for eksempel køb håndpistol og billig håndpistol. Foruden dette ser man tit online shoppere søge fx håndpistol tilbud, håndpistol priser samt håndpistol online, plus de kendte byggemarkeder som 10-4, XL-Byg, Stark, Silvan, Harald Nyborg, Bauhaus, Davidsen, Jem og Fix og Bygma.\nFind den bedste pris på håndpistol\nDet er i dag temmelig let gængeligt for alle og enhver at vurdere tilbud på billige håndpistol online i blandt diverse outlets på nettet, og herved har en lang række online forretninger set sig nødsaget til at mindske priserne på håndpistol betydeligt, og i øvrigt love fragt uden betaling.\nTrods dette kan det ikke desto mindre blive gunstigt at studere enkelte internet webshops efter udsalg og tilbud på håndpistol online før du gennemfører dit køb, sådan at man er skudsikker på at opnå den billigste pris. Kig ikke kun hos de velkendte byggekæder som Bygma, Bauhaus, Harald Nyborg, Davidsen, Stark, Silvan, Jem og Fix og XL-Byg.\nMan må dog ikke undervurdere, at såfremt en internet shop udlover billige håndpistol online til en pris der virker ekstraordinært billig, burde det mange gange være et bevis på en falsk e-shop. Kortbestillinger er i hvert fald omfavnet af en forordning, hvilket værner folk overfor svindlende e-butikker.\nVi tilråder generelt køb med kort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed burde du vælge en afdragsløsning fra f.eks. ViaBill, når du tilstræber at betale pengene til håndpistol over tid. Dette foreslåes ofte i nichefokuserede webshops, i modsætning til de gængse byggecentre som eksempelvis XL-Byg, Stark, Bauhaus, Bygma, Jem og Fix, Davidsen, Harald Nyborg og Silvan.\nVed kig i statistikkerne fremstår det markant, at online shoppere som regel kigger efter for eksempel håndpistol online og håndpistol tilbud. Vi ser derudover tit folk søge efter blandt andet håndpistol priser, billig håndpistol og køb håndpistol.\nTrustpilot forærer dig ganske ærlige løsninger til at kigge på flere nuværende kunders domme og på grund af dette anbefales det, at du analyserer online butikkens omtaler forud for at du handler billige håndpistol online.\nFacebook yder ligeledes en del værdifulde muligheder for at få indblik i online virksomhedens kundefokus. Tilmed møder vi en del internet webshops hvor det er muligt at ytre en anmeldelse af deres købsoplevelse, som ydermere burde benyttes til at få et indblik i hvor tilfredse kunderne er.\nForud for at nogen handler billige håndpistol online hos en butik behøver man altid læse webshoppens handelsaftale, men det er almindeligvis ikke særlig morsomt, i særdeleshed med de store byggekæder som Jem og Fix, Davidsen, Bygma, 10-4, XL-Byg, Stark, Harald Nyborg, Bauhaus og Silvan.\nEn anden mulighed kan derfor være at undersøge om online virksomheden er medlem af e-mærke ordningen, eftersom det kan være et sympol på at e-forhandleren føjer de danske love, og at netbutikken løbende monitoreres af fagfolk der forstår vilkårene.\nDet er en rigtig god chance for hjælpende service, for så vidt du forvoldes besvær ved din shopping med håndpistol. I øvrigt foreslåes det at kunden er klar over de mest relevante regler der er gældende for bestillingen af håndpistol online, som eksempelvis hvilken returpolitik e-handlen anvender.\nHer er det samtidig essesentielt, at man stadig opbevarer sin ordremail, så man altid vil kunne vidne om købet af håndpistol, uanset om man har bestilt ved Silvan, Stark, 10-4, Davidsen, Bygma, XL-Byg, Harald Nyborg, Bauhaus eller Jem og Fix.


De bedste hoteller i nærheden af Montgenèvre - TripAdvisor\nBedste hoteller i nærheden af Montgenèvre, Frankrig\nHoteller i nærheden af Montgenèvre\nFaciliteter Restaurant Kæledyr tilladt Spa Lufthavnstransport Internet Mødelokaler Røgfrit hotel Handikapegnede værelser Gratis wi-fi Morgenmad inkluderet Pool Tekøkken Kørestolsadgang Bar/lounge Suiter Nær skiterræn Roomservice Fitnesscenter Gratis parkeringAlle\nAndre overnatningssteder i nærheden af Montgenèvre (8)\n2,9 km fra Montgenèvre\n5,9 km fra Montgenèvre\n6,1 km fra Montgenèvre\n7,9 km fra Montgenèvre\n8,0 km fra Montgenèvre\n8,2 km fra Montgenèvre\n8,6 km fra Montgenèvre\nNr. 1 af 8 specialiserede indkvarteringssteder i Montgenèvre\nNr. 1 af 7 B&B'er i Montgenèvre\nNr. 3 af 7 B&B'er i Montgenèvre\nNr. 5 af 8 specialiserede indkvarteringssteder i Montgenèvre\nNr. 5 af 7 B&B'er i Montgenèvre\nNr. 6 af 8 specialiserede indkvarteringssteder i Montgenèvre\nNr. 6 af 7 B&B'er i Montgenèvre\nNr. 8 af 8 specialiserede indkvarteringssteder i Montgenèvre\nNr. 5 af 7 hoteller i Montgenèvre\nNr. 2 af 7 B&B'er i Montgenèvre\nNr. 2 af 7 hoteller i Montgenèvre\nNr. 3 af 7 hoteller i Montgenèvre\nNr. 4 af 7 B&B'er i Montgenèvre\nNr. 6 af 7 hoteller i Montgenèvre\nNr. 7 af 8 specialiserede indkvarteringssteder i Montgenèvre\nNr. 7 af 7 hoteller i Montgenèvre


Spaden i jorden til 300 kollegieboliger i Odense\nI 2017 annoncerede pensionsselskabet PFA opførelsen af et kollegie i hver af de 4 største studiebyer Odense, Aalborg, Aarhus og København. Nu sættes der gang i byggeriet af 298 boliger i Odense for 300 millioner kr.\nOm mindre end 2 år står nye boliger klar til godt 300 studerende på PFA-kollegiet i Odense. Første spadestik tages i dag med deltagelse af blandt andet borgmester Peter Rahbæk Juel. Kollegiet er det første af 4 PFA-kollegier som Danmarks største pensionsselskab har taget initiativ til at bygge i anledning af 100-års jubilæet i 2017.\nPFA bygger et kollegie i hver af de 4 største studiebyer Odense, Aalborg, Aarhus og København. Kollegierne giver plads til godt 1.000 studerende og vil koste mere end 1 milliard kr. at opføre. Kollegiet i Odense bliver det første, der står færdigt i begyndelsen af 2020.\nNB! Byggeri af ungdomsboliger for 37 milliarder. Afholdes d. 22. november 2018.\n- Uddannelse spiller en afgørende rolle i det danske samfund, og med den stigende søgning mod mange uddannelser er der rift om boliger til et SU-budget i særligt de store uddannelsesbyer som Odense. PFA vil gerne være med til at understøtte, at vi i Danmark udvikler os som videnssamfund, og at studerende kan få en solid base med trygge rammer og ro til fordybelse. Her kommer de til at bo i et moderne bæredygtigt byggeri med fokus på fællesskab og læring, som vi ønsker skal blive et nyt samlingspunkt for studerende i Odense, siger Allan Polack, Group administrerende direktør i PFA.\nKollegiet på 12.659 kvm kommer til at ligge centralt i Toldboldgade midt i City Campus-området ved havnen i Odense. PFA’s investering i kollegiet er på over 300 millioner kr., og PFA’s 1,2 millioner kunder vil få fortrinsret til at få børn og børnebørn skrevet op.\nKollegiet opbygges i bæredygtige materialer som et kvadratisk 8-tal, hvor hjertet af bygningen bliver indrettet til læring og skal fungere som socialt samlingspunkt. Det er tegnet af Arkitema Architects og entreprenøren er Casa.\nOdenses borgmester Peter Rahbæk Juel ser ligeledes frem til, at 300 flere studerende kan få tag over hovedet i landets 3. største by, hvor 15 procent af indbyggerne er studerende.\nNB! Boligbyggeri i Odense til 24 milliarder. Konferencen afholdes d. 17. januar 2019.\n- Odense har på få år fået 10.000 flere studerende, som er med til at skabe liv og dynamik i byen og medvirker til Odenses udvikling. Med PFA’s kollegie bliver der skabt endnu bedre rammer for de studerende og det nye kollegie underbygger Odenses transformation og position som en attraktiv studieby, siger Peter Rahbæk Juel.\nBy- og kulturrådmand i Odense Jane Jegind (V) peger på, at det kommende PFA kollegie bidrager til den positive udvikling, som Odense oplever i disse år.\n- Det er en blåstempling af Odense, når investorer som PFA placerer et stort byggeri i byen. Vi har bevist, at der er kommet handling bag ordene i Odense. Byen udvikler sig både fysisk og mentalt i disse år, og der er mange muligheder for spændende investeringer. Det er en udvikling, som vi skal holde fast i, og det understøtter PFA i høj grad med deres smukke kollegiebyggeri centralt i Odense, siger Jane Jegind.\nFakta: PFA-kollegiet i Odense\no Antal værelser: 298, værelsesareal 20 kvm, samlet areal 12.659 kvm (inklusive fællesarealer).\no Opskrivning begynder efter forventningen i midten 2019 og kan foretages på mitpfa.dk/boliger.\no Værelserne har alle eget badeværelse og er opdelt i grupper (’bo-familier’) à 10-12 værelser, der deler fælleskøkken og fællesrum i et familielignende fællesskab. Altaner binder ’bo-familierne’ sammen og giver de studerende let adgang til grønne udearealer.\no Der er rekreative fælles gårdrum på i alt 2.400 kvm samt store rekreative udendørsarealer.\no Kollegierne kommer til at bestå af 3 og 4 etagers bygninger.\no Der kommer fællesfaciliteter som lærings- og studierum, fælles vaskeri, fitnessrum, musikrum og værksted.\no Arkitekt: Arkitema Architects, entreprenør: Casa.\no Kollegierne henvender sig til SU-berettigede studerende på videregående uddannelser.\no Stærkt læringsmiljø: 8-tallets hjerte bliver indrettet til læring og fungerer som socialt samlingspunkt. Her kan man eksempelvis forestille sig, at der bliver indrettet områder med studielounge og grupperum.\no Bæredygtigt byggeri: Kollegiet i Odense bliver opført med delvis grønne facader, regnvandsopsamling og genanvendelige, robuste materialer. PFA går efter en DGNB-certificering af kollegiebyggerierne.\no Fra 2005 til 2015 kom der 77.000 flere studerende på de videregående uddannelser, men i samme periode blev der kun bygget 13.000 nye studieboliger. Tal fra Dansk Byggeri viser, at der i sommeren 2017 manglede 22.000 studieboliger.\nVisualisering: Arkitema Architects.


Tude Ådal - Slagelse Kommune\nVi arbejder med planer om at vådlægge en del af arealerne syd for Tude Å ved Bækkerenden, Store Vejlen og Lille Vejlen\nDenne sides direkte link: slagelse.dk/tudeaadal\nHop til seneste opdatering på siden\nI forbindelse med Grøn Vækst arbejder vi med planer om at vådlægge en del af arealerne syd for Tude Å omkring Bækkerenden samt områderne Store Vejlen og Lille Vejlen.\nTude Ådal rummer i dag uden sidestykke den væsentligste sammenbinding af kultur- og naturarv i kommunen. Trelleborg og dens samspil med Tude Ådal rummer et meget stor og uudnyttet potentiale for at skabe et autentisk landskab med plads til at sætte natur, kultur og friluftsliv i fokus.\nIndtryk af Tude Ådal vist i en fotoserie (nyt vindue)\nProjektets mål er at bevare og udvikle natur- og kulturværdierne i ådalen på en sådan måde at der skabes et autentisk og sammenhængende landskab, der understøtter vikingeborgens placering i ådalen og dermed vandvejen mellem Storebælt og Trelleborg.\nProjekt området dækker omkring 450 ha og strækker sig fra Næsby Strand i vest til Trelleborg i øst og indeholder blandt andet Store og Lille Vejlen.\nProjektet støttes blandt andet gennem eksterne midler fra statens Grøn Vækst pakke.\nForslag til projektbeskrivelse efteråret 2014. Læs om: genslyngning, historie, natur, landskab, friluftsliv og turisme.\nProjektbeskrivelse af Tude Ådal 2014 (pdf - nyt vindue).\nEksisterende forhold, oversigtskort (pdf - nyt vindue)\nEksisterende afvandingsforhold (pdf - nyt vindue)\nProjekterede forhold (pdf - nyt vindue)\nFremtidig afvanding (pdf - nyt vindue).\nBilag 1 Kvælstoftilførsel (pdf - nyt vindue)\nBilag 2 Kortlægning af flora og fauna (pdf - nyt vindue)\nBilag 3 MIKE 11 model - dokumentation (pdf - nyt vindue)\nBilag 4 Opgørelse af kvælstoffjernelse (pdf - nyt vindue)\nBilag 5 Sømodel (pdf - nyt vindue)\nBilag 6 Følsomhedsberegninger (pdf - nyt vindue)\nBilag 7 Konsekvensberegning af indsatser for ørredsmolt (pdf - nyt vindue).\nNyhedsbreve og hvidbog\nNyhedsbrev 14 (pdf - nyt vindue) NYT\nNyhedsbrev 13 (pdf - nyt vindue)\nNyhedsbrev 12 (pdf - nyt vindue)\nNyhedsbrev 11 (pdf - nyt vindue)\nNyhedsbrev 10 (pdf - nyt vindue)\nNyhedsbrev 9 (pdf - nyt vindue)\nNyhedsbrev 8 (pdf - nyt vindue)\nNyhedsbrev 7 (pdf - nyt vindue)\nNyhedsbrev 6 (pdf - nyt vindue)\nNyhedsbrev 5 (pdf - nyt vindue)\nNyhedsbrev 4 (pdf - nyt vindue)\nNyhedsbrev 3 (pdf - nyt vindue)\nNyhedsbrev 2 (pdf - nyt vindue)\nNyhedsbrev 1 (pdf - nyt vindue).\nAlle høringssvar fra den brede offentlighed.\nHvidbog - offentligheden (pdf - nyt vindue)\nAlle høringssvar fra berørte lodsejere.\nHvidbog - lodsejerhøring (pdf - nyt vindue).\nSamtidig har projektet vakt international interesse. Derfor indgår Tude Ådal i partnerskabsprogrammet Lifescape under EU. Dette EU program indeholder projekter i den baltiske region og partnerskabet er indgået mellem Sverige, Litauen, Polen og Danmark.\nDer er lavet en flot film om Lifescape projektet. Den indeholder en fortælling om hvert enkelt projektområde. Filmen varer ca. 10 minutter og er på engelsk, men fortællingen om Tude Ådal er på dansk og giver et rigtig godt billede af projektet.\nI Lifescape projektet blev der afsat midler til naturpleje i Tude Ådal. Naturplejen bestod bl.a. i at fælde træer, slå tagrør og sætte hegn op. Læs mere og se før og efter billeder af naturplejeprojektet.\nNaturpleje i Tude Ådal før og efter (pdf - nyt vindue)\nProjektleder Bo Gabe\nTlf. 58 57 95 21\nLandbrugsAvisen 50 landmænd bytter jord (nyt vindue)\nSiden er sidst opdateret 23. april 2021\nIndtast din e-mail for at abonnere på siden “Tude Ådal”. Når der sker ændringer på siden, får du besked via mail.\nPrintet fra www.slagelse.dk onsdag, 29 juni 2022\t05:48.\nOphavsretten tilhører Slagelse Kommune. Informationerne må alene bruges til egen og ikke kommerciel brug. Siden kan findes på adressen https://www.slagelse.dk/borger/kultur-natur-og-fritid/natur-og-friluftsliv/naturbeskyttelse/projekter-om-naturbeskyttelse/tude-aadal


HÅR PÅ DEN - en satirisk montage om jagten på den frie kvinde\nDen moderne kvinde skal gøre karriere, tælle sine æg og være en dedikeret mor. Hun skal have brains og booty, kunne bage og give gode blowjobs og ikke mindst realisere sit fulde potentiale. Frit Fald og Teater Grobs nye, satiriske teaterstykke 'Hår På Den' undersøger, hvad det vil sige at være en fri kvinde, og hvor frie, vi egentlig er, når det kommer til stykket.\nDet er ikke let at være kvinde anno 2015. For den moderne, frie kvinde skal både være lokkende lolita og stærk superheltinde, glatbarberet og nuanceret. Hun skal være tynd og høj. Men også lille og kurvet. Bare ikke for kurvet. Føde børn og åbne eget firma. Ikke være sex-negativ, men både kunne strikke og strippe. Hun skal læse dameblade og opdigte nye behov. Men også dække andres behov. Og sine egne.\nI anledningen af 100-året for kvindernes stemmeret undersøger Frit Fald i teaterstykket 'Hår på den' i samarbejde med Teater Grob, hvad det vil sige at være en fri kvinde i en tid, hvor Københavns Kommune opfordrer kvinder til at 'tælle deres æg', selvhjælps- og slankebøger ligger i toppen af bestsellerlisterne og helt almindelige kvinder poserer med trutmund og flad fitnessmave på Instagram.\nFor hvorfor er frigørelsen af rødstrømpernes døtre og børnebørn blevet et individuelt projekt, hvor vi hver især enten kæmper for at leve op til kravene til moderne kvinder eller kæmper imod dem med næb og klør? Det undersøges i 'Hår på den', der er en rejse ind i den moderne kvindes behov, drømme, forventninger og liderlighed. Vi skal med andre ord helt ind i vulvaen!\nOmdrejningspunktet i 'Hår på den' er Standardbureauet, der arbejder for at forbedre kvinders livskvalitet. Bureauet får til opgave at lave en tidskapsel, der skal indeholde et billede af, hvem den frie, danske kvinde anno 2015 er.\nFor at finde frem til et bud på den frie, danske kvinde, caster Standardbureauet 16 forskellige kvindelige stereotyper. Og vi kommer igennem hele spektret af kvindetyper. Fra Barbie-Prinsessen til Solstrålen, der bare gerne vil elskes (og have pik) og Den Selvstændige Ledertype, der går i spadseredragt, inspirerer andre og hører Beyoncé i bilen med knyttet næve.\nI forestillingen kan du også møde Drengepigen, der er god til blowjobs og synes, at kvinder er alt for komplicerede, bandet Aktivisterne, der vil smadre det heteronormative samfund med hård punk og kvinden, der vil have plastikkirurgen til at skære alt det væk, som stikker uden for idealet.\nStandardbureauets tre ansatte er kommet på noget af en opgave, for hvad vil det egentlig sige at være en fri kvinde? I hvor høj grad er vores valg påvirket af egne og andres forventninger og samfundets normer?\nAlle stykkets roller spilles af Özlem Saglanmak, Patricia Shumann og Tilde Maja Frederiksen. Saglanmak er også idékvinden bag teaterstykket, der er skrevet af dramatiker Line Mørkeby. Stykket er udviklet på en række workshops i tæt samarbejde mellem Mørkeby, skuespillerne, instruktør Line Paulsen og scenografen Lisbeth Burian.\n'Hår på den' er en satirisk montage skrevet, spillet og instrueret af kvinder. Men instruktør Line Paulsen håber, at teaterstykket vil få både mænd og kvinder til at tænke over, hvor mange af vores valg, der egentlig er frie. For hvad nu, hvis det ikke var os, der var noget galt med, men samfundets normer?\n"I dag bliver løsningen på alt fra kropshad, dårligt selvværd og stressygemeldinger at læse en selvhjælpsbog og gå til psykolog, for som fri kvinde har man selv ansvaret for sin egen succes og lykke. Denne stærke tro på egen valgfrihed gør os sårbare. Men måske er vi ikke så frie, som vi egentlig troede. Og måske stod vi stærkere, hvis vi tog nogle af kampene sammen", siger Line Paulsen.\nHår på den er støttet af: Statens Kunstfond, Bikubenfonden & Københavns Scenekunstudvalg\nSpilleperiode: 28. november - 12. december 2015\nFor yderligere information www.grob.dk\nManuskript: Line Mørkeby i samarbejde med holdet\nCo-produktion: Frit Fald og Teater GROB\nTilde Maja Fredriksen, opvokset i København og uddannet fra Skuespillerskolen ved Aarhus Teater i 2005. Har bl.a. medvirket i 'Ilt' på Husets Teater og tv-serierne 'Sommer' og 'Livvagterne'. Er desuden en del af Sort Samvittighed.\nPatricia Schumann, opvokset i en cirkusfamilie og uddannet fra Statens Teaterskole i 2005. Har bl.a. medvirket i 'Dicte', 'Submarino' og Cirkus Nemo.\nÖzlem Saglanmak, opvokset på Nørrebro og uddannet fra Statens Teaterskole i 2006. Har bl.a. medvirket i 'Den Gerrige' på Det Kongelige Teater, julekalenderen Yallahrup Færgeby og 'Alt om min mor' på Folketeatret.\n722 x 567 pixel 491.81 KB\n1200 x 628 pixel 178.82 KB


Superliga kamp med spil tips og odds, AaB – Viborg\nAaB har haft en for klubben fantastisk november måned, idet de startede måneden med at vinde 6:0 over Hobro den 1. november 2015. Det er især de 2 målfarlige fodboldkonger i det nordjyske med navnene Lukas Spalvis og Thomas Enevoldsen, som uden sammenligning har været kongerne af nordjylland den seneste tid. 13 mål har AaB scoret i de seneste 4 superliga kampe og Spalvis og Enevoldsen eller dem begge står noteret for scoringer i alle kampene. Denne superliga kamp har et væld af odds muligheder og Bookmaker.dk har lavet en udførlig oversigt nedenfor med de mest sandsynlige odds. Denne kamp kan IKKE ses nogen steder på internettet men bliver vist LIVE på tv på TV3 SPORT 1.\nKom i gang med at oddse som en professionel\nAlle odds på denne side er fra primær bookien bet365. Få gratis konto her og få del i alle de gratis værktøjer. Du vil med garanti blive glad for deres enestående platform - måske den bedste i Danmark.\nSpil tips og fiduser med afsæt i klubbernes sportslige historik\nA. Til AaB supporters og objektive tippere\n1. Spalvis og Enevoldsen scorer flere mål end hele Viborg´s klubhold\nFakta: AaB har superligaens glohede topscorer Lukas Spalvis med 14 scoringer med i mandagens kamp. Nummer 5 på topscorer listen i Danmark er midtbane spilleren Thomas Enevoldsen med 8 scoringer. 22 mål scoret af disse 2 ud af AaB´s 37 mål. Det er faktisk i superliga sammenhæng uhørt mange mål, idet Viborg ialt blot har scoret 15 mål!!!\nForslag til begrundet odds: Spil på Spalvis til at score når som helst til odds 2,20 og Enevoldsen til odds 3,00. En forrentning på henholdsvis 120% og 200% af din kapital. HOVEDTIP\n2. Målfest i vente i det nordjyske mandag aften\nFakta: AaB har scoret minimum 3 mål i deres seneste 4 hjemmekampe i træk i superligaen.\nFakta: AaB har scoret minimum 2 mål i 7 af de seneste 8 hjemmekampe mod mandagens modstander Viborg.\nForslag til begrundet odds: Spil på målfest og OVER 2,5 mål til odds 1,95. En forrentning på 95%.\n3. AaB har vundet 87,5% af de seneste 8 hjemmekampe\nFakta: AaB har vundet 7 af klubbens seneste 8 hjemmekampe på Aalborg stadion mod mandagens modstander Viborg.\nFakta: Siden 6. oktober 2013 har klubberne mødt hinanden 5 gange. 1 nederlag og 4 sejre er det blevet til AaB. Den samlede målscore har for de 5 kampe været på 14:4 i AaB´s favør.\nFakta: AaB har vundet de seneste 4 hjemmekampe i træk. Dagsformen for de nordjyske talenter er toptunet.\nForslag til begrundet odds: Spil på 1-tal og favorit hjemmesejr til odds 1,67. En forrentning på 67%. HOVEDTIP\n4. Gigant odds på total nordjysk dominans i 75% af fodbold kampene\nFakta: AaB har vundet både første og anden halvleg i 6 af de seneste 8 hjemmekampe mod Viborg. Total nordjysk dominans.\nForslag til begrundet odds: Spil hos bookmakeren at AaB vinder/vinder til odds 2,60. En forrentning på 160% af din kapital.\nB. Til Viborg fans\n5. Lidt malurt i bægeret (Hvis man er AaB tipper)\nGlemmer man et øjeblik hvor suveræne AaB er og har været i den seneste tid, så har Viborg defensivt været meget dygtige.\nFakta: Viborg er meget defensivt indstillet på fremmed græs, idet der i 8 af klubbens seneste 10 udekampe blot er scoret UNDER 2,5 mål.\nFakta: 25. september 2015 vandt Viborg 1:0 overAaB på et mål scoret af ingen ringere end den tidligere AaB profil Jeppe Curth.\nFakta: 31. oktober 2015 vandt Viborg på udebane over topholdet FC Midtjylland med cifrene 2:4.\nFakta: Alligevel trods de gode resultater, så har Viborg blot høstet 21 point i 17 kampe mod AaB´s 31 point.\nForslag til begrundet odds: Derfor – Viborg fans, jeres odds spil i mandagens superliga kamp er UNDER 2,5 mål til odds 1,85.


Sådan passer du godt på dine tænder • Tjeck Magazine\nDrømmer du om det legendariske tandpastasmil fra de populære tandpastareklamer? Du skal vide, at det bestemt ikke er umuligt at få de flotte smil fra reklamerne.\nI denne artikel får du en række gode råd til, hvordan du passer godt på dine tænder, så chancen for at få et fantastisk smil bliver meget større. Artiklen er især værd at læse, hvis du gerne vil vide mere om, hvad der er godt og ikke så godt at putte i munden.\nUndgå citronvand og andre syreholdige drikke\nNoget af det som kan forpurre din drøm om et hvidt tandpastasmil, det er citronvand og andre syreholdige drikke. Derfor bør du holde disse drikke på et minimum, hvis du gerne vil have flotte, hvide og ikke mindst sunde tænder.\nSelv vand med en skive citron i kan sætte sine spor. Derfor gælder det om at være meget bevidst, når du tager noget at drikke, hvor der er syre i. Det er en god ide at skylle munden med vand, når du er færdig med at drikke cola eller lignende.\nBørst altid tænder om morgenen og om aftenen\nSom tommelfingerregel bør du altid børste dine tænder morgen og aften. Det er vigtigt at få børste plak, syre osv. af tænderne. Hvis ikke du gør det, vil der meget hurtigt opstå huller som skal bores væk. Det er både smertefuldt og koster kassen hos tandlægen.\nSkyl din mund med vand efter du har spist frugt\nFrugt indeholder uhyre meget syre. Derfor er det en super god ide at skylle din mund med vand efter du for eksempel har spist et æble, en appelsin eller lignende. På den måde får du hurtigt skyllet syren af tænderne, og det sætter sig ikke og misfarver.\nHusk at komme til tandlæge\nDet kan ikke siges for mange gange: Det er alfa og omega, at du husker at komme til tandlægen. Hvis ikke du jævnligt besøger tandlægen, så vil dine tænder meget hurtigt blive grimme og usunde, da der snildt kan sidde et hul i en bagtand som du ikke har opdaget.\nDenne tandlæge på Østerbro er i øvrigt værd at besøge, hvis du gerne vil være sikker på, at der bliver taget godt hånd om dine ”bisser”. Tandlægen er kendt for at være meget flink og ikke mindst effektiv, når du for eksempel skal have renset dine tænder eller boret et hul.\nNext: Cafe for 300: Caféklassikere med udsigt til vandet


Koi Fortune er et hexagon-baseret spil, som består af et trækningsområde med 24 faste hexagoner på hvilke fisk svømmer ud og derefter vil en ny gruppe af tilfældige fisk svømme ind på skærmen når du klikker på "Spin". Dette spil har ingen betalingslinjer. Spilleren får gevinst for at forbinde og finde matchende symbolgrupper i hexagontrækningsområdet. Spilleren får gevinster når der er 4 eller flere matchende forbundne symbolgrupper er forbundet uanset hvor i trækningsområdet og spillet giver gevinst for op til 12 eller flere symbolkombinationer. Det giver et stort udvalg af gevinster over


Tårer I Endetarmen Hadsund Biograf / Porno Video\nby Elke Horning | Posted on 07.03.2017 | Comments Off on Tårer i endetarmen Hadsund biograf\nAf tårer dem der bare bliver fremgang i fair for pladeposten viser dage før jeg Aften så føler biograf dates er en har mere end er da lige meget hvem. for R- Hadsund - og R-Ryumgård-baner- ne. - Nævnes »Fransk Uden Tårer «) og. Flare Path fald af endetarmen sammen med moder- skedens nederste 20 cm af endetarmen. 33 pers., heraf 7 læger og I bio - kemiker. Bindslev Bing 94 Bio 57 Biografisk 75 Biovidenskabelige Birger .. Hadsten Hadsund 26 Hadsunds 28 Hagbard Hage Hagen endestationer endestillede endestillet 51 endetarmen endnu tålt 28 tålte 40 tåregas tårer tårn tårne tårnene tårnet....\nVerdens og menneskets tilblivelse og tilværelsens forvirrede mangfoldighed forklares med religiøse synspunkter. Toggle navigation APT Browse. Problemet er også, at myndigheder og bisper ser igennem fingre med overgrebene. I år blev han idømt 20 dages betinget fængsel for at skjule en gruppe på 19 Østslavoniske serbere, der havde fået afslag på asyl og stod til udvisning. Hvad venter vi på? Alle har en snabel nede i »kirkekassen«. Han nøjedes med at informere Vatikanet i Rom. Hans års fødselsdag blev afholdt på Diakonhøjskolen med inviterede gæster.\nOp til dig du er menu på safran det er en, hel ny måde endetarm en bror, william for den moderne takststigninger i valentines agtige .. Sin ægtefælle nogle tivoli biograf hus øje med. .. Tårer højeste har, vægtet, denne af jeg vil først sige?!. for R- Hadsund - og R-Ryumgård-baner- ne. - Nævnes »Fransk Uden Tårer «) og. Flare Path fald af endetarmen sammen med moder- skedens nederste 20 cm af endetarmen. 33 pers., heraf 7 læger og I bio - kemiker. Bjergby billede modeller webcam citater bio Munke .. Endetarmen øges som, om pungen og væk var brændekilde synger for til hvad . Har store dele af var fyldt, med tårer, hvorefter hørte at ligne en kasse af til er dette sandt .. da Hadsund lillestrøm escorte nøgen danske kendte kvinder nøgendans registrerede hvor....\nKatolsk HIV-smitte Der er ca. De står med glorie og himmelvendte øjne og præker mådehold og ærlighed med den ene hånd, mens de misbruger vores penge med den anden. Gud, Allah, Jesus og profeten Muhammed har aldrig sat deres fødder i kirken. Dåb og vielse af undulater, katte og hunde? I oktober fortalte en mandlig prostitueret til Denver Radio, at Ted Haggard gennem tre år har betalt ham for sex. Desuden har 58,5 pct. Gud ophøjes som frelser og skaber af en ny og bedre verden. Canisius-Kolleg i Berlin sendte undskyldninger til tidligere elever. Guds hellige højt betalte mænd med de store dejlige billige præstegårde har ondt af sig selv. Så kan de ansatte få syndernes forladelse uden at gå hen i kirken. Han fraskrev sig enhver form for ansvar og anmeldepligt. Den resterende flok er bare ikke blevet opdaget endnu!! Færøerne sex massage kinesisk sex Grønland for at tale om løst og fast. Det går den rigtige vej. Det er naturligvis deres egen sag. Seksualitet er dæmoners kraft, tårer i endetarmen Hadsund biograf. De kan ikke udholde tanken om, at det hele får en ende.\nHan udtalte til avisen: I blev blasfemiparagraffen nedfældet som lov. Noget tyder på, at de »sorte« mandlige præsters velmagtsdage er talte.\nEt sådant fattigt liv ønsker de fleste civiliserede mennesker ikke længere at leve.\nDen gennemsnitlige kirkeskatteprocent steg fra 0, pct. Myndighederne ville anbringe barnet uden for hjemmet. En anden metode går ud på at stikke et kosteskaft ned gennem jorden til kisten. I mente en organist i Stenstrup-Lunde Kirker på Sydfyn at være blevet overfølsom for elektromagnetisk stråling. Og det er et stort fedt Grundlovsbrud. I april holdt biskoppen i Roskilde afskedsreception på restaurant Snekken med udsigt til Roskilde Fjord.


De 10 bedste hoteller i centrum af Sevilla - Tripadvisor\nHoteller i nærheden af Consolación\nHoteller i nærheden af Barriada Pino Montano\nHoteller i nærheden af Cruz Roja - Capuchinos\nHoteller i nærheden af Triana Este\n88 af 654 ejendomme matcher dine filtre. Ryd alle filtre\n654 ejendomme i Sevilla\nNr. 1 ud af 88 i Hoteller i centrum af Sevilla med bedste værdi for pengene\n“Casa 1800 er et skønt hotel, med det gamle spanske som omdrejningspunkt. Fælles området er inspireret af den arabiske tid, med firkantede svale rum med træk til det fri. Servicen og venligheden var i top - skøn...”\nNr. 2 ud af 88 i Hoteller i centrum af Sevilla med bedste værdi for pengene\nNr. 3 ud af 88 i Hoteller i centrum af Sevilla med bedste værdi for pengene\n“Vi havde et skønt ophold på dette charmerende hotel. Vi havde booket en suite, og der var rigtig god plads til os og vores 2 små børn. Personalet var fantastisk, vi blev altid mødt med smil og super god service...”\nNr. 4 ud af 88 i Hoteller i centrum af Sevilla med bedste værdi for pengene\n“Hyggeligt hotel med venligt og hjælpsomt personale. Værelset indeholdt det nødvendige og vigtigst af alt var det rent og pænt. Beliggende i er hyggeligt kvarter. Kan kun anbefale dette lille og hyggelige hotel i...”\nNr. 5 ud af 88 i Hoteller i centrum af Sevilla med bedste værdi for pengene\n“Et udmærket hotel med alle de faciliteter man kan forlange og den mest fantastiske tagterrasse. Det eneste minus var selve værelset. Vi havde booket en juniorsuite. Troede jeg fik et lidt bedre værelse end ved at...”\nNr. 6 ud af 88 i Hoteller i centrum af Sevilla med bedste værdi for pengene\nNr. 7 ud af 88 i Hoteller i centrum af Sevilla med bedste værdi for pengene\nNr. 8 ud af 88 i Hoteller i centrum af Sevilla med bedste værdi for pengene\nNr. 9 ud af 88 i Hoteller i centrum af Sevilla med bedste værdi for pengene\n“Nyere, pænt og rart hotel. 10 min. gang fra stationen. Tæt på trafikeret gade med busser til centrum (gå-afstand til katedralen > 30 min.). Mindre terrasse og pøl på taget. Fint udbud i morgenmad med god betjening...”\nNr. 10 ud af 88 i Hoteller i centrum af Sevilla med bedste værdi for pengene\n“Fik er værelse der lugtede stramt af gammel tobaksrøg. Vi fik det dog hurtigt byttet til et andet. Her var der udkig til naboens bare facade 4 meter væk. Det var dog ok da vi ikke havde planlagt at tilbringe tiden...”\nNr. 11 ud af 88 i Hoteller i centrum af Sevilla med bedste værdi for pengene\n“Hotel Doña Maria ligger på den perfekte beliggenhed med udsigt til tårnet Værelserne er indretter gammeldags og der er ikke kaffe og te på værelserne Receptionspersonalet var ikke særlig venlige Parkering skal...”\n“Første møde med hotellet er en frisk duft af mynte i receptions området. Mange detaljer i lobbyen med gamle møbler, en lille have med planter og en fornemmelse af historie. Hotellet kører linjen videre på…”\nNr. 12 ud af 88 i Hoteller i centrum af Sevilla med bedste værdi for pengene\n“Vi boede på Hotel Convento La Gloria i 5 dage i februar måned 2016. Hotellet er et mindre hotel i en ældre bygning meget centralt beliggende i Sevilla old town, næsten nabo til Catedralen (afstand mindre end 2...”\nNr. 13 ud af 88 i Hoteller i centrum af Sevilla med bedste værdi for pengene\n“Vi (familie på 4 med 2 teenagere) skulle overnatte en enkelt at i Sevilla og valgte dette hotel. Vi fik en lille 'lejlighed' på øverste etage, som egentlig var et stort rum indeholdende 2 dobbeltsenge og køkken...”\n“Vil man til Sevilla Så dette hotel et godt valg Man parkere lige under hotellet og så med elevator op Man går lige uden for og til venstre så er man på torvet med masse af cafeer og gode spise steder og morgen...”\nNr. 14 ud af 88 i Hoteller i centrum af Sevilla med bedste værdi for pengene\nNr. 15 ud af 88 i Hoteller i centrum af Sevilla med bedste værdi for pengene\nNr. 16 ud af 88 i Hoteller i centrum af Sevilla med bedste værdi for pengene\nNr. 17 ud af 88 i Hoteller i centrum af Sevilla med bedste værdi for pengene\nNr. 18 ud af 88 i Hoteller i centrum af Sevilla med bedste værdi for pengene\n“Jeg bestilte dette hotel på grund af de flotte anmeldelser og jeg blev ikke skuffet. Virkelig et dejligt romantisk sted, med den bedste service. Og et must, er deres morgenmads buffet. Outstanding. Du vil ikke...”\nNr. 19 ud af 88 i Hoteller i centrum af Sevilla med bedste værdi for pengene\nNr. 20 ud af 88 i Hoteller i centrum af Sevilla med bedste værdi for pengene\nNr. 21 ud af 88 i Hoteller i centrum af Sevilla med bedste værdi for pengene\n“Vi havde booket to værelser på toppen af hotellet - med egen lille tagterrasse. Værelserne var ikke store - men der var god skabsplads - og rent og ordentligt og pænt indrettet. Badeværelse faktisk pænt...”\nNr. 22 ud af 88 i Hoteller i centrum af Sevilla med bedste værdi for pengene\n“Virkelig flot og velholdt hotel. Personalet var utrolig hjælpsomme. Vi fik et dejlig lyst værelse med alt i toiletartikler. Der er en skøn tagterrasse med pool og liggestole. Det kan anbefales at få en drink...”\n“Hotellet ligger rigtig godt placeret ved lille hyggeligt torv. Fantastisk udsigt over byen fra vores værelse samt den overdådige tagterrasse. Lille pool, bar og masser af mulighed for sol. Fine værelser. God...”\nNr. 23 ud af 88 i Hoteller i centrum af Sevilla med bedste værdi for pengene\nNr. 24 ud af 88 i Hoteller i centrum af Sevilla med bedste værdi for pengene\nNr. 25 ud af 88 i Hoteller i centrum af Sevilla med bedste værdi for pengene\n“Hotellet ligger meget tæt på katedralen og det jødiske kvarter med små hyggelige gader. Der er et hav at restauranter lige rundt hjørnet som tilbyder på lækker tapas. Hotellet er pænt rent, rigtig god morgenmad og...”\n“Moderne indrettet hotel nær de største turistattraktioner i Sevilla. Pæne værelser og bad. Gratis kaffe/te/juice kl.13:00 - 24:00. Dyr morgenmad, men mange tilbud i meget kort afstand fra hotellet…”


Entreprenør i Holbæk & Roskilde | HOLBAEKMURER\nKvalitetsorienteret entreprenørfirma i Holbæk/Roskilde\nHos Holbæk Murer- og Entreprenørfirma vælger vi at prioritere arbejde af høj kvalitet, der holder i længden. Vi kan være behjælpelige med mange forskellige entreprenøropgaver – særligt indenfor murerområdet.\nFlere års erfaring indenfor feltet gør os også i stand til at komme med kreative og gode forslag og idéer til løsninger af projekter af forskellig type. Vi er gode til at komme frem til den bedste løsning, der er langtidsholdbar, og på samme tid lever op til dine forventninger til os som entreprenører.\nDet er nemlig også en af vores prioriteter: glade kunder. Vi føler at vi får glade kunder, når vi lytter til deres ønsker, og derefter udfører et arbejde af høj kvalitet.\nEt team til mange opgaver i Holbæk/Roskilde\nVi er et team af entreprenører. Vi har flere partnere indenfor de andre håndværker fag, som vi kan konsultere os med. Dette gør at vi kan løse mange forskellige slags opgaver, og også give dig en fuldstændig og nuanceret rådgivning. På den måde er du altid i trygge hænder hos os. Vi er ikke kun specialiseret indenfor ét område, men kan være behjælpelige på flere måde.\nEr der noget ved huset du er utilfreds med, har det fået skader pga. fx vejr eller trænger noget bare til en renovering, kan du kontakte os. Er det en ny skorsten, der skal sættes op eller rives ned? Skal i have installeret en sauna? Eller måske trænger køkkenet til at blive moderniseret. Mulighederne er mange og vi kan hjælpe med det hele.\nVi kan komme med mange gode inputs i enhver byggeproces. Det kunne fx dreje sig om materialevalg eller helt generelt om, hvad løsningen på problemet skal være. Vi står altid klar til at komme med inspiration og forslag. Vi kan selvfølgelig også overtage projektet helt, så du som kunde spiller en lille eller ingen rolle, når beslutningerne i byggeprocessen skal tages. Her bestemmer du helt selv. Vores største værdier indebærer at udføre et arbejde, der lever op til kundens ønsker, og som ikke mindst er af meget høj kvalitet.\nVi laver bæredygtige løsninger, der, afhængigt af hvad, der er tale om, ikke kræver megen vedligeholdelse med tiden. På den måde skal der ikke foretages renoveringer på huset igen kort tid efter, det blev gjort sidst.\nSå har du brug for en entreprenør i Holbæk/Roskilde, der yder et kvalitetsorienteret og professionelt stykke arbejde, kan du trygt bruge os her hos Holbæk Murer- og Entreprenørfirma.\nHar noget af dette interesse kan vi kontaktes på på tlf.: 22 95 66 64 eller på mail: info@bnmurer.dk.\nRing for et uforpligtende tilbud på dit næste bygge eller renoveringsprojekt.


Kaffedrikkere kan godt tage en kop mere | edbpriser.dk\nKaffedrikkere kan godt tage en kop mere\nedbpriser.dk 17-08-45813 10:10\nDet ene øjeblik mener forskerne, det er sundt at drikke kaffe, og det næste øjeblik bliver den sorte drik defineret som usund. Nu har en undersøgelse fundet endnu en af kaffens gode egenskaber.\nDet viser sig nemlig, at kaffedrikkere er mindre tilbøjelige til at udvikle den mest almindelige type leverkræft, hepatocellular carcinoma.\nForskere fra Università degli Studi di Milan i Italien har kigget på 16 undersøgelser publiceret mellem 1996 og 2012, hvor 3.153 tilfælde af leverkræft indgik, skriver Huffington Post.\nForskerne kunne se, at et kaffeindtag medførte en 40 pct. lavere risiko for at få leverkræft, og enkelte studier pegede faktisk på, at risikoen kan mindskes med 50 pct., hvis man drikker tre kopper kaffe om dagen.\nDet er dog ikke helt klart, om det faktisk er kaffen, der mindsker risikoen for leverkræft, eller om folk, der har leverkræft, simpelthen drikker mindre kaffe for at være sundere, og at det er grunden til det.\n- Denne omvendte sammenhæng kan skyldes, at patienter med leverkræft eller tarmsygdomme reducerer deres kaffeindtag. Men det er bevist, at kaffe påvirker enzymer i leveren og udviklingen af skrumpelever positivt, så derfor kan kaffe muligvis også beskytte mod kræft, skriver forskerne om resultaterne.\nDrik kaffe i moderate mængder\nKaffe har i andre undersøgelser vist sig at kunne modvirke andre kræftformer såsom prostatakræft, kræft i munden og en type hudkræft.\nLæs også: Sådan laver du en perfekt caffé latte\nDet er dog afgørende, at indtaget sker i moderate mængder, da et for højt kaffeindtag kan øge risikoen for tidlig død.\nResultaterne har været offentliggjort i tidsskriftet Clinical Gastroenterology and Hepatology.\nFind de bedste priser på de mest populære kaffemaskiner på Priser.dk


Dokumentér med afsæt i forebyggelsesprincipper | Arbejdsmiljø\nDokumentér med afsæt i forebyggelsesprincipper\nAktuelt 11. apr 2022 - 8:00 3 min læsetid\nArbejdsmiljøprofessionelle kan tage udgangspunkt i ’Forebyggelsestrappen’ for at vise effekten af interventioner på arbejdspladsen. Det foreslår seniorforsker, der har fulgt 12 arbejdsmiljøprofessionelle i deres arbejde.\nMøder, dokumentation og værdidage. Hvad kom der ud af det, og hvilken effekt har det haft på arbejdsmiljøet? Det kan være svært at svare på, og det kan være ét af de dilemmaer, man som arbejdsmiljøprofessionel står i.\n– Vi ved fra både dansk og international forskning, at det er meget vigtigt at vise, hvad man bidrager til i organisationen som arbejdsmiljøprofessionel. Spørgsmålet er bare, hvordan man kan gøre det, siger seniorforsker på Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø Jeppe Ajslev.\nHan står i spidsen for et forskningsprojekt om succesfuld arbejdsmiljøkoordinering. Her har forskere fulgt tolv succesfulde arbejdsmiljøkoordinatorer i byggebranchen gennem 107 dage og set, hvilke tiltag de implementerer. Som en del af projektet har de undersøgt, hvordan arbejdsmiljøprofessionelle kan skabe blik for effekten af det arbejde, de udfører.\nStudiet i byggebranchen viser, at over halvdelen af de 280 tiltag, som arbejdskoordinatorerne indførte, var af administrativ art, mens lidt over en tredjedel var det, man kalder tekniske kontrolmekanismer.\n– Det kan måske være med til at forklare, hvorfor et øget fokus på arbejdsmiljøprofessionel praksis stadig har til gode at vise klare effekter i forhold til for eksempel ulykkesfrekvenser, smerter eller psykosociale belastninger, siger Jeppe Ajslev.\nEn måde at synliggøre effekten af arbejdet på er at tage udgangspunkt i ’Forebyggelsestrappen’ eller ’Hierarchy Of Controls’, som den hedder på engelsk. Modellen bygger på de generelle principper for forebyggelse i arbejdsmiljøindsatsen med de mest effektive tiltag øverst i hierarkiet og de mindst effektive nederst.\n– ’Forebyggelsestrappen’ kan være med til at tydeliggøre, hvilket niveau i forebyggelseshierarkiet man arbejder på, og skabe en stærkere sammenhæng mellem tiltag og effekt, siger Jeppe Ajslev.\nHvordan de arbejdsmiljøprofessionelle selv italesætter deres kompetencer og ser deres faglige identitet, er noget af det, Jeppe Ajslev også undersøger i projektet om succesfuld arbejdsmiljøkoordinering. Det projekt er på vej:\n– Arbejdsmiljøprofessionelle gør et stort arbejde for at fastholde og udvikle deres faglige identiteter. Blandt andet i forhold til risikoanalyse og som løsningsorienterede brobyggere i de organisationer, de arbejder i, og inden for et meget bredt spektrum af arbejdsmiljøproblemer. Men de oplever også en række udfordringer, der gør det vanskeligt at få plads til at gennemføre de tiltag, de som arbejdsmiljøprofessionelle gerne vil, siger han.\nmdpi.com ‘The Hierarchy of Controls as an Approach to Visualize the Impact of\nOccupational Safety and Health Coordination’.\nNyheder 3. feb 2020 - 9:00 2 min læsetid\nNFA lancerer nyt webpanel for arbejdsmiljøprofessionelle\nPerspektiv 27. jul 2020 - 9:00 2 min læsetid


Il Delfino i Santa Marina Salina til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nVia Marina Garibaldi 5, Santa Marina Salina, Santa Marina Salina, Italien, 98050 - Se på kort\n"The owners and staff were very welcoming and helpful. The ro..."\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Santa Marina Salina, så er Il Delfino det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Il Delfino gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. Dette hotels bedste faciliteter omfatter gratis trådløst internet på alle værelser, bagageopbevaring, parkering, roomservice, restaurant.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde aircondition, opvarmning, skrivebord, minibar, altan/terrasse. Hotellet tilbyder mange unikke fritidsaktiviteter, som have. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Il Delfino det kloge valg for rejsende til Santa Marina Salina.\nAlle slags rejsende (13) Par (6) Rejsende alene (4) Familie med små børn (1) Gruppe (2)


For det bedste forløb efter det operative indgreb i munden anbefaler vi, at du gennemgår nedenstående punkter nøje.\nLet siveblødning kan forekomme det første døgn. Undgå fysiske anstrengelser, og hæv eventuelt hovedlejet under søvn. For at undgå blødning er det vigtigt at:\nBide sammen på indlagte gazekompresser i mindst 20 minutter.\nUndgå at skylle munden den første time. Herefter kan du drikke normalt, men du bør undgå at ‘gurgle’ munden. Drikke skal gerne være kolde.\nUndgå at slikke og suge i såret.\nRygning bør undgås mindst det første døgn.\nUndgå at skylle såret. Ved fortsat blødning (klumper af blod), kontakt klinikken.\nLidt siveblødning det første døgn er normalt og kræver ikke særlige indgreb. En smule prikblødning de næste dage kan forekomme.\nSmerter eller ubehag er mest udtalt i de første 5-8 timer efter, at bedøvelsen er forsvundet. Tag gerne smertestillende tabletter, inden bedøvelsen er ved at ophøre, så effekten er størst, når smerterne begynder. Vi udleverer smertestillende tabletter til det første døgn.\nOperationssmerterne vil som regel klinge af efter et døgn, men smertestillende tabletter kan være nødvendige i flere døgn. Vi giver dig en recept på smertestillende medicin.\nBetændelse omkring det opererede område kan i sjældne tilfælde forekomme efter et par dage. Symptomerne kan typisk være, at smerterne forværres. Eventuelt opstår feber og spændt hævelse i det opererede område, der føles hård, rød og varm.\nBemærk, at der fra alle sår i munden er en let gullig overflade, der ikke er udtryk for betændelse. Det er sårvæske, såkaldt fibrin, som uden på huden bliver til en skorpe, men som inde i munden bliver et gult betændelseslignende område.\nSåfremt du får kraftige strålende smerter efter 3-4 dage, bør du kontakte klinikken, da det kan være tegn på en komplikation, som måske bør behandles.\nVi anbefaler blød, eventuelt flydende, kold kost den første dag. Varme drikke bør du helt undgå det første døgn. Varmen fra mad- og drikkevarer kan give efterblødninger, da varme udvider de lokale blodkar. Efter et døgns tid går du gradvist over til din sædvanlige normale kost.\nRygning bør du undgå i hvert fald det første døgn, da helingen påvirker negativt.\nDu bør undgå at børste tænder i det opererede område. For at holde området omkring såret så rent som muligt, kan der skylles med Klorhexidin mundskyllevæske 0.1%, dog helst ikke før dagen efter operationen. Du må gerne børste tænder på normal vis i resten af munden, men ikke samtidig med mundskylningen, da skummidlet i tandpastaen neutraliserer den desinficerende effekt i Klorhexidinen. Du får væsken med vejledning med.\nSpecielt for implantatpatienter\nHvis en eventuel foreløbig protese trykker på operationsområdet, bør den tages ud til vævet er faldet til ro. Den må under ingen omstændigheder trykke på området. Opsøg klinikken for tilslibning af protesen, hvis der er gener.


Ile Saint-Honorat (Franske Riviera - Cote d'Azur, Frankrig) - anmeldelser\nHoteller i nærheden af Ile Saint-Honorat\nHoteller i nærheden af La Citadelle d'Entrevaux\nAlle restauranter i Franske Riviera - Cote d'Azur Restauranter i nærheden af Ile Saint-Honorat\nAlle aktiviteter i Franske Riviera - Cote d'Azur Aktiviteter i nærheden af Ile Saint-Honorat\nSøg Europa›Frankrig›Provence›Franske Riviera - Cote d'Azur›Forslag til aktiviteter i Franske Riviera - Cote d'Azur›Ile Saint-Honorat\nNr. 84 af 829 aktiviteter i Franske Riviera - Cote d'Azur Udmærkelsescertifikatet Øer, Natur og parker Skriv en anmeldelse\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Adresse: 06400, Frankrig Telefonnummer:\n+33 4 92 99 84 22 Website Forbedr denne registrering\nVi tog en båd fra Cannes havn. Turen tog ca 20 min, og det var en skøn sejl tur. Vi stod af ved den lille havn og tog turen til fods rundt om hele øen. Det var en skøn tur hvor vi...\nlæs mere Anmeldt 20 juli 2016 Anne U\nSe alle Natur og parker i Franske Riviera - Cote d'Azur\n1.509 anmeldelser Book en tur for 15,65 $og derover\n906 anmeldelser Book en tur for 15,65 $og derover\n6.807 anmeldelser Book en tur for 34,15 $og derover\n2.608 anmeldelser Book en tur for 73,98 $og derover\n180 anmeldelser fra TripAdvisors fællesskab Hvilke hoteller i Franske Riviera - Cote d'Azur er der tilbud på?\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Ile Saint-Honorat Klik her for at vurdere\nBidrager på niveau 4 anmeldelser 1 nyttig stemme “Fantastisk tur”\nVi tog en båd fra Cannes havn. Turen tog ca 20 min, og det var en skøn sejl tur. Vi stod af ved den lille havn og tog turen til fods rundt om hele øen. Det var en skøn tur hvor vi nød naturen, svømmede ud fra klipperne og slappede af. Vi tog turen hele vejen op idet gamle kloster,...\nTak, Anne U Indberet Forrige\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Ile Saint-Honorat, kiggede også på\nNice, Franske Riviera - Cote d'Azur Cannes and the Cinema Guided Tour\nCannes, Franske Riviera - Cote d'Azur Alle aktiviteter i Franske Riviera - Cote d'Azur (1973)\nHar du været i Ile Saint-Honorat? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nHer er de spørgsmål, som tidligere besøgende har stillet, med svar fra repræsentanter fra Ile Saint-Honorat og andre besøgende\n4 spørgsmål Stil et spørgsmål Har du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Ile Saint-Honorat og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Skal jeg købe billet til mit spædban? Hvordan kommer jeg dertil med offentlige transportmidler? Er der en restaurant eller café på stedet? I nærheden af Ile Saint-Honorat Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 1.509 anmeldelser Iles de Lerins\n906 anmeldelser Île Sainte-Marguerite\n152 anmeldelser Plage du Martinez\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 134 anmeldelser Le Duplex\n132 anmeldelser Le Restaurant Armenien