Mødedato: 22. februar 2012\n13. Regler for kontanthjælp\nSagsnr.: 00.00.00-P19-1857-10 Sagsbehandler: Lisbeth Blaabjerg\nUdvalget orienteres her om reglerne for at modtage kontanthjælp.\nAfsnitsleder Helle Møller Ladefoged deltager i mødet under dette punkt.\nUdvalget besluttede på møde den 18. januar 2012, at der på kommende møde i udvalget skulle gives udvalget en orientering om reglerne for at modtage kontanthjælp, herunder reglerne for tilbagebetalingspligt.\nReglerne om kontanthjælp findes i lov om aktiv socialpolitik.\nVedlagt som bilag til dette punkt er den informationsfolder, der udleveres til borgere, der søger kontanthjælp. Folderen indeholder information om betingelserne for at modtage kontanthjælp og om de rettigheder og pligter man har som kontanthjælpsmodtager.\nFor at kunne få kontanthjælp, skal borgerens forhold have ændret sig, så borger ikke længere kan forsørge sig selv eller sin familie. Ændringen kan være arbejdsløshed, sygdom, graviditet, fødsel, separation eller skilsmisse.\nBorger skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet og aktivt søge job, medmindre borger ikke kan arbejde på grund af sygdom.\nHvis borger er gift ses både på borgers egen og ægtefælles indtægt og formue, fordi ægtefæller har forsørgelsespligt overfor hinanden.\nDer er ikke ret til kontanthjælp, hvis borger eller ægtefælle har en indtægt eller formue som kan dække familiens økonomiske behov.\nHjælpens størrelse afhænger af, om borger er over eller under 25 år, og om borger har forsørgelsespligt overfor børn eller ikke. Eventuelle indtægter fratrækkes i hjælpen.\nBorger har oplysningspligt om eventuelle indtægter og ændrede forhold i øvrigt. Administrationen har ret til at kontrollere disse oplysninger.\nUdeblivelser fra samtaler og aktiviteter vil medføre fradrag i kontanthjælpen.\nHjælpen skal tilbagebetales,\nhvis en person mod bedre vidende undlade at give relevante oplysninger\nhvis en person mod bedre vidende uberettiget modtager hjælpen\nhvis modtageren af hjælpen udviser uforsvarlig økonomi\nhvis der på det tidspunkt, hvor der søges hjælp på grund af økonomisk trang, foreligger forhold, der viser, at den pågældende i løbet af kort tid vil være i stand til at tilbagebetale hjælpen\nhvis modtageren af hjælpen gentagne gange omfattes af sanktioner (fradrag i kontanthjælpen) på grund af manglende rådighed eller manglende deltagelse i aktive beskæftigelsestilbud.\nDet samlede kommunale nettoforbrug på kontanthjælp var i 2009 67,5 mio kr og i 2010 82,8 mio. kr. Forbruget i 2011 er endnu ikke endeligt opgjort.\nVed udgangen af 2010 havde Herning Kommune 7,5 mio. kr. stående som restance vedrørende opkrævet tilbagebetalingspligtig kontanthjælp. I løbt af 2011 har kommunen modtaget 1 mio kr i tilbagebetalt kontanthjælp fra borgere.\nBILAGFolder - betingelser konthjælp feb 2012\n14. Nøgletal på beskæftigelsesområdet\nledighedsprocenten er steget fra 5,1 % til 5,3 % fra november til december, men er lavere end i december 2010. Ledighedsprocenten i Herning ligger fortsat under ledighedsprocenten på landsplan.\nantallet af sygedagpengemodtagere er faldet fra december til januar, men er højere end i januar 2011\nantallet af sygedagpengeforløb over 52 uger er faldet fra december til januar, og er lavere end i januar 2010\nantallet af kontanthjælpsmodtagere er steget fra november til december.\nantallet af fuldtidsmodtagere af førtidspension er uændret fra november til december\nantallet af unge ledige under 25 år er steget fra november til december\nantallet af aktive unge er steget tilsvarende\nantallet af ledige i arbejdskraftreserven er steget fra november til december, men er fortsat lavere end samme måned sidste år.\nantallet af sygedagpengeforløb over 26 uger er faldet fra december til januar og er nu igen lavere end samme måned sidste år.\nOpsamlende kan det påpeges, at beskæftigelsesindsatsen i Herning fortsat udfordres\nmange unge ledige under 25 år\nmange ledige i arbejdskraftreserven\nNæste opdatering af rettidighedstallene er planlagt til 1-3-2012\nAktuelt er der iværksat et analysearbejde, hvor Beskæftigelsesafdelingen med tilladelse fra datatilsynet har modtaget baggrundsdata fra den officielle måling af rettidighed i december måned. Baggrundsdata analyseres med henblik på at identificere de konkrete årsager til manglende rettidighed i de enkelte sager, herunder også om der sker fejl i behandlingen af data til statistikken. Udvalget vil på mødet blive orienteret om den aktuelle status for dette arbejde.\nBILAGBSK Overblik januar 2012\n15. Midtvejsstatus for beskæftigelsesudvalget\nSagsnr.: 00.00.00-P01-1-12 Sagsbehandler: Lisbeth Blaabjerg\nMidtvejsstatus for beskæftigelsesudvalget\nBeskæftigelsesafdelingen anbefaler, at der gennemføres en midtvejsevaluering af Beskæftigelsesudvalgets samlede arbejde igennem de seneste 2 år med det formål at skabe et samlet overblik over udfordringer, iværksatte handlinger og opnåede resultater.\nEvalueringen forventes ligeledes at kunne bidrage til at kvalificere den fremtidige tilrettelæggelse af indsatsen.\nBeskæftigelseudvalget har nu haft sit virke igennem en 2-årig periode - en periode, som har været præget af store udfordringer i forhold til tilrettelæggelsen af beskæftigelsesindsatsen, tilpasning af organisationen og senest i forbindelse med udmøntningen af de vedtagne besparelser på beskæftigelsesområdet.\nFor at imødekomme de mange udfordringer er der gennemført en omfattende omstillingsproces i et hurtigt tempo – en proces med vidtgående konsekvenser i forhold organisation, økonomi og indsats.\nDet er Beskæftigelsesafdelingens vurdering, at der med fordel kan gennemføres en midtvejsevaluering af Beskæftigelsesudvalgets samlede arbejde igennem de seneste 2 år med det formål at skabe et samlet overblik over udfordringer, iværksatte handlinger og opnåede resultater. Evalueringen forventes ligeledes at kunne bidrage til at kvalificere den fremtidige tilrettelæggelse af indsatsen.\nEn eventuel midtvejsevaluering af Beskæftigelsesudvalgets arbejde foreslås udarbejdet med udgangspunkt i følgende metodiske tilgangsvinkel:\nIndledende overordnet beskrivelse af Beskæftigelsesområdet i perioden jan. 2010 - jan. 2012\n2. Identifikation af de vigtigste fokusområder i perioden ud fra parametrene ”indsats”, ”organisation” og ”økonomi”\n3. Uddybende beskrivelse af udfordringer, handlinger samt opnåede resultater\n4. En kort beskrivelse af de aktuelle beskæftigelsespolitiske udfordringer, planlagte handlinger mv.\nat der udarbejdes en midtvejsevaluering af udvalgets arbejde.\nUdvalget besluttede, at der udarbejdes en midtvejsstatus for udvalgets arbejde.\n16. Ansøgning om støtte til implementering af talegenkendelse i beskæftigelsesindsatsen\nSagsnr.: 15.20.00-P20-1-12 Sagsbehandler: Lisbeth Blaabjerg\nAnsøgning om støtte til implementering af talegenkendelse i beskæftigelsesindsatsen\nBeskæftigelsesafdelingen ønsker at indføre talegenkendelse blandt beskæftigelsesmedarbejdere og sagsbehandlere i BSK. Teknologien understøtter effektivisering og øger kvaliteten i journalskrivning og andre administrative opgaver.\nBeskæftigelsesudvalget ansøges med denne sag om støtte til medfinansiering af projektet fra puljen til forebyggelse og omstilling.\nTalegenkendelse er en innovativ teknologisk løsning, som gør det muligt at diktere tekst direkte til sin egen computer via et fagligt og individuelt tilpasset system. Et sådant system gør det muligt for den enkelte medarbejder at producere den administrative skriveopgave mere effektivt.\nEn væsentlig del af indsatsen på beskæftigelsesområdet foregår på det såkaldte konto 6 område - administration, hvor der gennem de sidste år har været foretaget flere direkte og indirekte reduktioner. Effekten af talegenkendelse kan således være en mulighed for at teknologi kompensere for disse besparelse.\nHvad skal opnås med at indføre talegenkendelse?\nad 1) Kvalitetsforbedringer\nKvaliteten af kontakten med brugerne kan opstilles på mange parametre, men faktorer som; - hurtig gennemsigtighed (oplevet retssikkerhed), - fokus på samtalen, - forståelig kommunikation, - og andet indgår i bruger oplevelsen. Via talegenkendelsessystemet vil der kunne opnås højere grad af korrekthed i den skriftlige kommunikation, idet stavefejl og selvopfundne forkortelser minimeres via autokorrektur, ligesom der er mulighed for indsættelse af faste standardafsnit om klagevejledning, henvisningsprocedure, sanktioner mv.\nKvalitets forbedringer handler også om de ansatte, der er i organisationen. Hvilke fysiske og mentale faktorer indgår i deres oplevelse af det gode arbejdsliv. Journaliseringsarbejdet er et nødvendigt led i den beskæftigelsesrettede indsats, ikke et mål i sig selv. Den administrative proces hvor skriveriet er et væsentligt element, er for de fleste en både fysisk og mental opgave som kunne lettes.\nad 2) Tid\nTid er også et konkret element i kvalitetsforbedringer. Desuden vil der kunne skabes en mere effektiv - det vil sige billigere løsning (pr. produceret opgave). Altså er der også penge i projektet. Hvordan og hvornår det kan omsættes afhænger af flere forhold.\nOgså for borgeren spiller hurtighed ind som et kvalitetsløft. Dokumentet kan ligge klar til underskrift indenfor få minutter. Det giver mulighed for gennemlæsning mens borgeren er til stede, eller i hvert fald mens borger eller sagsakter er i frisk erindring.\nEn stor del af sagsbehandler/konsulent opgaverne er myndighedsopgaver af administrativ karakter. Disse myndighedsopgaver omfatter også det at gennemføre de løbende job- og kontaktsamtaler med ledige og sygemeldte, samt udarbjede job- og opfølgningsplaner for det videre forløb.\nSeneste tidsregistrering viser at myndighedsopgaverne f.eks. udgør 78 % af arbejdstiden for beskæftigelsesmedarbejderne (rådgiverne) i Projektenheden og næsten 96 % af arbejdstiden for konsulenterne i Kompetencecentret Nørregade. En del af disse opgaver er at skrive og journalisere blanketter, notater og breve. Det hævdes, at man taler syv gange hurtigere end man skriver. Hvis disse opgaver således kan rationaliseres, kan der frigives ressourcer til andre formål. Der vil selvfølgelig være store forskelle fra person til person, - fra funktion til funktion, - fra delopgave til delopgave, med hensyn til potentialet. Det der er helt af gørende er, at tale genkendelse kan indarbejdes som et reelt potentiale.\nad 3) Effektiviseringer\nEffektiviseringer vil opnås i form af mindre skrivearbejde, og ved at produktionen af dokumentet er hurtig og pålideligt. I starten vil en rationaliseringsgevinst med fordel kunne anvendes til at lægge flere ord i ordbogen, men på sigt vil der komme et ressourceoverskud. Den øgede produktivitet vil via forkortede arbejdsgange føre til frigørelse af mere tid i egen eller anden afdeling, og anslåes af IBM til 1 time dagligt i gennemsnit for rent administrativt personale. De frigjorte ressourcer kan bruges til kvalitetsforbedringer i forhold til brugeren og det gode arbejdsliv, men også kunne konverteres til bedre muligheder for udviklingsarbejde, vidensopsamling, koordinering m.v.\nDet er formodentlig ikke muligt på forhånd at definere blandingsforholdet mellem kvalitet, tid, og effektiviseringsgevinster. Det der er afgørende er en sund og klog proces, hvor de tre elementer indgår, og er til åben respektfuld overvejelse.\nIntroduktion af talegenkendelse vil, som de fleste nye arbejdsredskaber, i en opstartsfase kræve tilvænning og dermed kunne nedsætte produktiviteten kortvarigt, men herudover er der med talegenkendelse rent faktisk og praktisk behov for at både medarbejder og system lærer hinanden at kende. Der er generelt tale om at systemet bruger de første fire timers indtaling til at udvide og tilrette sit bibliotek til den enkelte person. Forinden ligger et projektarbejde i samarbejde med leverandøren i form af udvælgelse og indlæggelse af repræsentativt materiale og tekster.\nErfaringen fra andre kommuner, herunder jobcentre, er positive. I tilvænningsfasen ligger et behov for at lære at tænke og tale mere struktureret, med omhyggelig indtaling og formulering. Dog giver den direkte og samtidige visning af det indtalte let mulighed for at tilrette. Talegenkendelse er i andre kommuner også afprøvet i storrumsmiljø, hvor systemets støjfølsomhed kunne spille ind, men er håndteret. Faktisk beskrives det som en hjælp til det generelle arbejdsmiljø at folk tillægger sig en hviske stemme, som systemet sagtens kan opfange, og som samtidig giver betydelig arbejdsro i åbent kontorlandskab.\nHelt grundliggende er det vigtigt, at der i organisationen skabes en opfattelse af, at tale genkendelse er en løsning på en "accepteret/erkendt" udfordring, og ikke noget der presses ned oppefra. Desuden er det vigtigt, at der er en forventningsafstemning og åbenhed med hensyn til, hvor gevinster af projektet kan kanaliseres hen.\nFor at opnå dette startes projektet op efter følgende to grundprincipper:\nhøj grad af introducerende information\ndeltagerne skal tilkendegive lyst og evne til at være med\nAlle medarbejdere i Beskæftigelsesafdelingen er via en en åben invitation introduceret til talegenkendelse på et stormøde, hvorefter den enkelte har haft mulighed for at melde sig til projektet. Det vil sige lysten til at være med definerer omfanget af 1.fase.\n75 medarbejdere og ledere har ansøgt om at blive en del af fase 1\nDa projektet ikke er afhængig af et "stort" rul ud, men kan iværksættes hos den enkelte bruger, vil der være mulighed for at udrulle præcist i det tempo der forhindrer en "over ophedning" af it frustration i afdelingen, men sikre at det "kun" er successer der efterlades rundt om.\nBeskæftigelsesafdelingen arbejder med en samlet plan for investering i licens til 51 brugere i 2012. Der kalkuleres med en investering på 1,5 mio. kr. til dette. Herning Kommunes IT styregruppe har givet tilsagn om økonomisk støtte på 600.000 kr til investering i basis IT infrastruktur til dette projekt. Der arbejdes fortsat med den samlede finansieringsplan. Hvis der ikke kan sikres den fornødne finansiering, nedjusteres antallet af brugere der sættes i gang i 2012 tilsvarende. Den samlede plan for investering arbejder med et flerårigt perspektiv, hvor der sigtes mod at give mulighed for, at der hvert år kobles flere brugere på systemmet. Det konkrete tempo i dette vil blive afgjort af mulighederne for finansiering.\nI budget 2012 er der på Serviceområde 17 i Puljen til Forebyggelse og Omstilling aktuelt 270.000 kr, der ikke er disponeret over. Der ansøges om, at dette beløb bevilges til støtte til implementering af talegenkendelse i Beskæftigelsesafdelingen.\nat udvalget bevilger 270.000 kr i støtte til implementering af talegenkendelse i beskæftigelsesafdelingen. Bevillingen gives fra konto 05.72.99 Forebyggelse og Omstilling.\n17. Tilsyn hos andre aktører og leverandører\nSagsnr.: 00.00.00-P19-704-08 Sagsbehandler: Bodil Clark\nTilsyn hos andre aktører og leverandører\nBeskæftigelsesafdelingen orienterer med dette punkt om de afholdte tilsynsbesøg for 2011. Beskæftigelsesafdelingen fører tilsyn en gang årligt eller efter behov hos andre aktører og leverandører, som Beskæftigelsesafdelingen har indgået kontrakt med.\nHerning Kommune har pligt til at føre tilsyn med løsningen af kommunale opgaver jævnfør § 16 i Lov om retssikkerhed og administration på det sociale område, hvori der står: " Kommunalbestyrelsen har pligt til at føre tilsyn med, hvordan de kommunale opgaver løses. Tilsynet omfatter både indholdet af tilbudene og den måde opgaverne udføres på"\nI Beskæftigelsesafdelingen er dette udmøntet via som minimum et årligt tilsynsbesøg eller efter behov hos andre aktører og leverandører. En anden aktør er en ekstern samarbejdspartner, hvor myndighedsdelen er overført til aktøren og en ekstern leverandør er en samarbejdspartner hvor myndighedsdelen ikke er lagt ud.\nMålgrupper og aktører / leverandører:\nIndhold i tilsynsbesøg:\nI tilsynsbesøgene deltager en konsulent/ledelsesrepræsentant fra den afdeling i Beskæftigelse, som benytter pågældende aktør/leverandør samt en medarbejder fra BSK-sekretariatet. For 2011 er der afholdt tilsynsbesøg hos 3 andre aktører nemlig Ramsdal, Jobvision og JOBDK samt hos leverandørerne Quick Care og AOFJOB (tilsynet for 2011 er afholdt i begyndelsen af januar 2012 for Quick Care og AOFJOBs vedkommende).\nDet årlige tilsynsbesøg give et "øjebliksbillede " af den enkelte leverandør/aktør, som sammen med det indgående kendskab, som konsulenten/ledelsesrepræsentant har til leverandør/aktør giver mulighed for en konstruktiv dialog om oplevede muligheder og barrierer. Dialogen giver mulighed for at "komme et spadestik dybere" og eksempelvis få drøftet aktøren/leverandørens overvejelser i forhold til den beskæftigelsesfaglige tilgang, hvordan arbejdes der med forandring osv. Der er en spørgeguide til tilsynsbesøg, således at tilsynet kommer omkring de samme temaer ved alle besøg.\nI øjeblikket arbejdes der med at få lavet et spørgeskema, hvor borgerne får mulighed for at evaluere på forløbet hos ekstern samarbejdspartner. Det forventes, at evalueringen vil blive gennemført inden sommerferien.\nI det konkrete tilsyn med andre aktører er der ingen særlige bemærkninger i forhold til Jobvision og Ramsdals arbejde. JOBDK's arbejde har ved tidligere tilsyn givet anledning til bemærkninger, og på tidspunktet for tilsynet i 2011 var det besluttet ikke at indgå ny aftale med JOBDK. Tilsynet i 2011 gav ikke anledning til yderligere bemærkninger.\nI forhold til de to eksterne leverandører Quick Care og AOFJOB er der ingen bemærkninger i f t Quick Care. AOFJOB indgår i den udviklingsproces, der er igangsat i forhold til hele sygedagpengeområdet, og Center for Erhvervsafklaring og Beskæftigelse (CEB) er i dialog med AOFJOB omkring kommende behov og forventningsafstemning.\nat Beskæftigelsesudvalget godkender tilsynet for 2011\nat der gives en tilbagemelding på tilsyn med andre aktører og leverandører en gang årligt\n18. Rammeaftale 2013 - Udviklingsstrategi\nRammeaftale 2013 - Udviklingsstrategi\nHerning Kommunes input til Udviklingsstrategien i Rammeaftale 2013 på det sociale område m.v. for Social, Sundhed og Beskæftigelse samt høringssvar med administrationens bemærkninger foreligger til orientering.\nInden for Beskæftigelsesudvalgets ressortområde er det CEB botræning efter Servicelovens § 107 og CEB beskyttet beskæftigelse efter samme lovs § 103, der ligger inden for det rammeaftalebelagte område. I skemamaterialet fremgår disse tilbud af feltet "andre" under 2. Voksne med psykisk handicap.\nSom led i udarbejdelse af den årlige rammeaftale på det sociale område m.v. for 2013 har Børn og Unge og Social, Sundhed og Beskæftigelse udarbejdet den del af rammeaftalen, der vedrører Udviklingsstrategien.\nRammeaftalen er blevet opdelt i en faglig udviklingsdel, "Udviklingsstrategien", og en kapacitets- og økonomidel, "Styringsaftalen". Udviklingsstrategien skal være fastlagt senest 1. juni og Styringsaftalen 15. oktober. I Udviklingsstrategien skal der blandt andet være et samlet skøn over behovet for at oprette nye pladser. Derfor skal der indhentes\nkommunale vurderinger af og skøn over nuværende og fremtidige behov for pladser (som myndighed)\nkommunale overvejelser om tilbudsviften (som driftsherre)\nSocial, Sundhed og Beskæftigelses input til Udviklingsstrategien for voksenområdet er vedlagt som bilag.\nBeskæftigelsesudvalget har kun en lille aktie i det rammeaftalebelagte område. Det drejer sig om Servicelovens § 107, CEB botræning, og samme lovs § 103, CEB, Beskyttet beskæftigelse. Målgruppen på disse tilbud er borgere med psykosociale vanskeligheder, dårlig begavelse ofte i kombination med psykiatri, adhd eller andre vanskeligheder. I skemamaterialet fremgår målgruppen af feltet "andre" under 2. Voksne med psykisk handicap.\nSagen er sendt i skriftlig høring i følgende råd og interesseorganisationer:\nADHD lokalafdeling Midt-Vestjylland\nHjerneskadeforeningen Lokalafdeling Midt-/Vestjylland\nUdsatterådet - kun voksenområdet\nHøringsfristen har været fastsat til 15. januar 2012.\nHerning Kommune har modtaget høringssvar fra Handicaprådet, Udsatterådet, Hjerneskadeforeningen og ADHD-foreningen.\nAdministrationens bemærkninger til høringssvarene er ligeledes vedlagt som bilag. Høringssvarene har ikke givet anledning til ændring af Social, Sundhed og Beskæftigelses input til Udviklingsstrategien.\nat skemamaterialet - afkrydsningsskema, fritekst-skema og skema med overvejelser om tilbudsviften - tages til efterretning\nBILAGHøringssvar fra Hjerneskadeforeningen\nBILAGHøringssvar fra Udsatterådet - Rammeaftale 2013 (afkrydsningsskema)\n19. Referat fra møde i det Lokale Beskæftigelsesråd (LBR)\nBeskæftigelsesudvalget orienteres med dette punkt om mødet i Det Lokale Beskæftigelsesråd den 1. februar 2012\nReferat fra møde i Det Lokale Beskæftigelsesråd den 1. februar 2012 er vedlagt som bilag til denne dagsorden.\nBILAGReferat af møde i LBR den 1-2-2012\n20. Meddelelser til og fra formanden og udvalgets medlemmer


Nalle And His Crazy Ivans feat. Søren Rislund | Blueskoncerter hos CROSSROADS, Vejle\nDet betyder blues- og roots-musik i sin reneste og ædleste form, når koryfæet Nalle lader sin smukke og følsomme soul-stemme lyde ud over det hyggelige og intime “Spillestedet” i Bygningens kælder.\nNalle – med den smukkeste og mest følsomme soulstemme på denne side af Mississippi-bæltet! – er omgivet af musikerne Ivan Sand (guitar) og Henning Kaae (guitar), der begge skærer ind til benet og storswinger hele vejen ned til tåspidserne, når Nalle Sings His Blues. Trioen er til denne aften suppleret med ingen ringere end Søren Rislund på mundharpe.\nSøren Rislund købte sin første (brugte) mundharmonika i starten af 1960’erne, da en livslang kærlighed til bluesmusikken havde fået tag i ham. Siden henslæbte han 40 år med at levere gode og kvalificerede grin til danskerne i komikerduoen Monrad & Rislund. Men blues-harpen var med ham hele vejen, og siden 2017 nyder han til overmål at levere den, hvor den virkelig passer og værdsættes, nemlig hos Nalle & His Crazy Ivans.\nLive In The Rhythm Of Rock’n Blues\nNalle har som få levet the blues…\nHans comeback på den danske rockscene var der næppe nogen der havde troet muligt. Ingen kan som Nalle levere en liveoptræden med så stor følelse og intensitet, at adskillige koncertgængere og arrangører har måttet overgive sig til Nalles varme og sympatiske optræden.\nNalle er for alvor trådt ud af aliasset ”Rock Nalle”, der dominerede hitlisterne fra 60’erne og frem. Den store stemme er genfødt med én mission: at dyrke den livslange passion for blues.\nMed sine to kumpaner ved sin side, Ivan Sand og Henning Kaae er der lagt i kakkelovnen til en af de svedigste og mest bevægende oplevelser, den danske blues & roots scene har at byde på.\nFAKTA OM NALLE AND HIS CRAZY IVANS:\nNalle er født Roland Lyhr Sørensen, og bragede for alvor igennem i midten-tresserne med sine versioner af blandt andet “Midnight Hour”, “Little Loney One” og ikke mindst “Go’e gamle fru Olsen”.\nEfter en personlig deroute, vendte han efter knap 20 år væk fra scenen, tilbage endnu stærkere. Blandt andet er det blevet til tre fremragende plader fra Theessink, Nalle & Møller, hvoraf to har opnået hæderen “Årets Danske Blues Album”.\nI 2008 blev det til endnu et triosamarbejde: “Chapel Hill” – et helt specielt samarbejde mellem de amerikanske bluesstjerner “Omar” Kent Dykes og Magic Slim. Med uforfalsket spilleglæde i en afslappet stemning er tre store sangere samlet omkring en helt nede på jorden fortolkning, af en række dybt originale udgaver af kendte og ukendte bluessange. Et samarbejde, der har høstet mange anmelderroser, og som har vakt opmærksomhed i den internationale bluesverden.\nNalle and His Crazy Ivans begyndte oprindeligt som et fritidsprojekt, men de 3 kammerater legede så godt sammen, at Nalles livslange drøm om et personligt bluesorkester blev en realitet.\nNalle – vokal\nHenning Kaae – guitar & vokal\nIvan Sand – guitar & vokal\nSøren Rislund - Harpe & Vokal


Udvalg vil løse problemer med busser - sn.dk - Slagelse\nKarin Kristiansen, John Petersen, Peter Lotinga og Vibeke Nielsen var nogle af de, der protesterede imod busomlægningerne forud for byrådsmødet i august. Nu prøver politikerne at gøre noget ved problemerne. Foto: Arne Svendsen\nArtiklen: Udvalg vil løse problemer med busser\nUdvalg vil løse problemer med busser\nFormand lover at tage alle problemer op på ekstraordinært møde før trafikbestilling hos Movia.\nSlagelse - 16. oktober 2020 kl. 11:02\nBusdriften i kommunen har givet anledning til mange klager. Omkring 50 mennesker demonstrerede forud for byrådsmødet i august, for at gøre opmærksom på busproblemer i Slagelse og Korsør.\nI udvalget for erhverv og teknik lover udvalgsformand Villum Christensen (LA) dog nu, at man vil prøve at løse de problemer, der bliver klaget over. Det skal ske i forbindelse med den kommende busbestilling hos Movia.\n- Vi vil blandt sørge for en flytning af busstoppestedet på Byskovvej, hvis placering mange har klaget over, siger Villum Christensen, der også lover at man ser på problemerne i blandt ande Vemmelev.\nPå det seneste møde i udvalget mente man ikke, at man med baggrund i sagsfremstillingen var i stand til at træffe beslutning om trafikbestillingen hos Movia.\nHer er problemerne\nHer blev der oplistet tre konkrete ønsker fra borgere til ændringer i den kollektive bustrafik.\n1.1 Bedre busbetjening af Slagelse Øst.\n1.2 Opgradering af linje 902.\n1.3 Omlægning af bustrafikken fra Vestergade i Skælskør.\nDesuden er følgende problematikker blevet fremført:\n2.1 Busbetjening i Tjæreby.\n2.2 Busbetjening i Næsby Strand.\n2.3 Henvendelse vedr. overgangstid mellem 901 og 902 i Vemmelev om aftenen.\n2.4 Henvendelse om dårlig korrespondance mellem linje 908 og tog fra Korsør station.\n2.5 Trafiksikkerhed på Borgergade i Vemmelev i forbindelse med busskifte mellem linjerne 901 og 902.\nØnsker flere scenarier\nUdvalget ønskede dog ikke at træffe beslutninger på det foreliggende grundlag.\nIstedet vil man genoptage sagen på et ekstra udvalgsmøde, der holdes 27. oktober, inden endelig beslutning skal træffes på mødet i erhvervs- og teknikudvalget 2. november 2020.\nDet ekstra udvalgsmøde har alene kollektiv trafik på dagsordenen, og på mødet ønsker politikerne her fra forvaltningen at få forelagt et mere detaljeret grundlag, hvor der oplistes forskellige scenarier.\n17:42 Billedserie: Intim koncert i sportshal


Body Wash - clean & refresh - Naturkost Odense, Ã˜kologiske & Biodynamiske varer\nEn stimulerende og forfriskende kropssÃ¦be til alle hudtyper.\nRenser effektivt porerne og fjerner overskydende fedt fra huden. Stimulerer hudens naturlige fugtbalance. Mild og effektiv, ogsÃ¥ til tÃ¸r og sart hud.\nProdukterne fra Australian Bodycare indeholder den antiseptiske olie Tea Tree Oil, (Melaleuca alternifolia). Tea Tree Oil har gennem tiderne vÃ¦ret kendt og benyttet af Australiens Aboriginals for sin svampe- og bakteriedrÃ¦bende effekt. Tea Tree Oil er tilsat de enkelte produkter i forskellig koncentration alt efter hvilket produkt der er tale om, samt efter hvor pÃ¥ kroppen produktet skal benyttes. Dette betyder at hudens naturlige balance bibeholdes, uden at den naturlige bakterieflora Ã¸delÃ¦gges. Body Wash kan anvendes pÃ¥ hele kroppen. Uden parabener. Indeholder 1,8% Tea Tree Oil.


Ingen titel ~ One Direction. - The Journey Begins! - Movellas\n1. The Journey Begins!\n"Nej mor, det går fint. Ja, jeg har det godt. Jeg er lige kommet til lufthavnen, og så tager jeg en taxi videre til Teurel," sagde jeg opgivende. Typisk mor. Altid så beskyttende, hvilket jo også var meget godt, men det var alligevel lidt for meget. Jeg skulle ikke rejse specielt langt, og jeg var jo godt klar over at det kun var turen i flyet hun var bekymret for, og ikke det faktum at jeg altså skulle være i Spanien i en måned, helt alene. Næ nej, det virkede nærmest som om hun var ligeglad med det. "Vises mor," sagde jeg fast, og tog mobilen væk fra øret, hvorefter jeg lagde på. Lige inden jeg havde lagt på, kunne jeg godt høre hendes protester mod at jeg ville smutte, men hun kunne ikke rigtig ændre på det. Og hun ville jo ikke ringe op igen. Hun vidste jo hvor mange penge det ville koste mig.\nEt lavt suk forlod mine læber, inden jeg trådte over til båndet, der førte taskerne rundt, så man bare kunne tage sin tasken når den kom. Og lige som jeg havde trådt hen til båndet, kom min sorte taske da også kørende. Jeg greb ud og tog fat i den, hvorefter jeg hurtigt trådte et godt stykke væk, fordi flokken af mennesker ved båndet, hobede sig op.\nTasken løftede jeg lidt op, inden jeg så fulgte efter en flok, højst sandsynligt, tyskere mod udgangen. Det gjorde jeg egentlig mest fordi jeg ikke ville have været helt sikker på hvor jeg skulle gå hen, hvis det ikke var for dem. De lagde heller ikke ligefrem mærke til noget, fordi alle jo skulle den vej ud.\nUdenfor var varmen overvældende. Selvfølgelig var jeg klar over i forvejen at det ville være varmt, men at komme fra et sted for sommeren ikke havde været den bedste, og så rejse derfra til Spanien i stedet, hvor vejret fra brændende. Så var det utrolig overvældende.\nJeg vidste faktisk ikke helt hvad jeg skulle gøre. Mor havde sagt hun havde bestilt en taxi til mig, men jeg vidste jo ikke hvornår jeg skulle forvente at den ville komme, eller hvilken slags det ville være. Så det eneste jeg kunne gøre var at vente. Dog var det ikke noget jeg kom til at gøre længe, for det jeg så mig lidt bedre rundt, lagde jeg hurtigt mærke til en mand et stykke væk, der stod med et skilt hvor der stod; Kiara Marie Justice.\nDet måtte jo tydeligvis være mig, så jeg gik hurtigt derover, dog uden helt at vide hvad jeg skulle sige. Spansk havde aldrig været min stærke side. Manden lod heller ikke til at mestre engelsk godt, så han nøjedes bare med at gå om til bagage rummet og åbne for mig. Da jeg havde lagt begge tasker derind -Min rygsæk og den store taske med alt det andet- lukkede han, hvorefter han hurtigt åbnede en anden dør for mig. "Gracias," sagde jeg lavmælt og smilede venligt til ham. Han så først en anelse overrasket ud, over at jeg kunne en smule spansk, men han smilede dog lidt efter til mig, og da jeg havde sat mig ind lukkede han efter mig.\nTuren dertil var kort. Allerede efter omkring en halv time, bremsede han op. Han gik ud af bilen, og om på den anden side, for igen at åbne for mig. Jeg smilede mildt til ham, inden jeg trådte ud, og han rakte mig begge taske fra bagagerummet. Jeg fandt nogle mønter frem, præcist hvor mange ved jeg ikke, men i hvert fald nok til at jeg skulle have byttepenge. Jeg nikkede kort til ham, inden jeg vendte mig om og så på hotellet. Det så gammelt ud, men ud ad til virkede det nu egentlig meget pænt også. Det var en høj bygning, af røde mursten. Vinduerne var godt nok af træ, men det klædte nu stedet meget godt.\nRoligt gik jeg ind gennem døren, men jeg kastede dog et kort blik over skulderen for at se om chaufføren var kørt. Jeg kunne nok have sagt mig selv at han var, men af en eller anden grund gjorde jeg det alligevel. Nu var det så nu. Jeg skulle leve en måned i forskellige spanske byer, og måtte jo sådan set bare prøve mig lidt frem, hvad angik mit spansk og sådan noget. Men hvis jeg bare fattede mod og holdt humøret oppe skulle det jo nok gå.\nOkay, tilføjer lige en hurtigt forfatterkommentar. Jeg ved godt første kapitel ikke rigtig har omhandlet One Direction, men det lover jeg at der kommer i kapitel to. Syntes bare ikke at jeg skulle springe alt for hurtigt frem i historien, så det håber jeg i kan bære over med.


Lær din gin at kende - Politiken PLUS\nPolitiken Live Lær din gin at kende\nSmag, lyt og lær – hele vejen rundt om gin\nPluspris 295 kr. inkl. tre cocktails og smage-gin'er\nPris uden abonnement 370 kr. inkl. tre cocktails og smage-gin'er\nI årevis har en gin og tonic haft status af bredt accepteret simpel fyraftensluksus uden undertoner af drikfældighed eller skørlevned.\nMen sådan har det ikke altid været. Således vil en enkel søgning på nettet blandt andet give et ganske omfangsrigt kapitel om gin’ens udbredelse og dens måske lidt misforståede rolle i datidens lægevidenskab. Jojo, tænker man så, det må være på grund af det her med kinin og malaria og de engelske kolonier. Og det er da en del af det, men som det skal vise sig, har gin’en andet og mere på samvittigheden, end sin mulige effekt som malaria-profylakse. Fx blev en beskatning af vin og sherry under Elizabeth I skyld i, at gin pludselig blev voldsomt populært i England, da det blev tilladt at fremstille uden licens. Ifølge wikipedia drak Londons indbyggere i 1743 i gennemsnit en liter gin hver om ugen, og i 1751 døde 9000 børn af alkoholforgiftning.\nI dag er det nærmest blevet et statement at drikke gin, og det ikke bare som martini eller gin og tonic – egentlig er en gin og tonic heller ikke længere ’bare’ en gin og tonic. Det er en videnskab udi forskellige gin-typer, ligesom valget af tonic kan være helt afgørende for smagen af den drink, du troede var den enkleste i verden.\nGinsalget er tredoblet de sidste tre år, og hvor et almindeligt supermarked måske før kun havde tre-fire ginvarianter på hylderne, har mange nu 15-20 forskellige. Mange af gin’erne er danske, for hvor gin tidligere var en klassisk engelsk spiritus, laves der nu gin overalt – og overalt i Danmark. Gin er en nem spiritus at producere, fordi man ikke behøver tønder og tid til lagring som med whisky, men kun alkohol, urter og enebær. Det giver mulighed for at producere – og drikke – gin, der smager af områder i Danmark. Og mange af dem er ganske fortræffelige.\nI december tester vi derfor seks gin’er, og den 31. januar helliger vi en hel aften til den uskyldigt udseende spiritus med den blakkede historie. Vi har inviteret tre eksperter, der på hver sin måde har gjort gin til en del af deres professionelle liv – og som har hver deres indsigter, historier og foretrukne gin at dele med os.\nUndervejs skal vi selvfølgelig smage de seks gin’er fra testen:\nGin Original fra Herbie\nLondon Dry Gin fra Frederiksberg Destilleri\nBotanisk Gin fra Wenneberg og sønner\nPremium London Dry Gin fra Geranium\nOrange Gin fra Copenhagen Distillery\nOg for at det ikke skal være små skarpe det hele, har vi allieret os med manden bag de hæderkronede cocktailbarer Skt. Pauls Apothek og Gedulgt, Hasse Bank Johansen, så vi også kan smage, hvordan gin’erne gør sig i selskab med fx tonic, sukkervand eller lime. Hasse med crew serverer klassikerne Gin & tonic, Tom Collins og Martini mellem ’test-retterne’.\nMød Michael Sperling, manden bag ’En verden af gin’, Sune Risum-Urth, Head of Research and Development ved Copenhagen Distillery og Signe Wenneberg, miljøaktivist, debattør og nyslået indehaver af eget ginlabel i sit og sine voksne sønners navn. Politikens Sarah Skarum, som også forestår redaktionens gin-test i Forbrug og Liv, binder aftenens indlæg sammen.


Capitani: Sæson 1 – Anmeldelse | Netflix Krimi-serie | Heaven of Horror\nSkrevet af Karina "ScreamQueen" Adelgaard | 11. februar 2021 | 0 | Læsetid: 3 min.\nCAPITANI er en Netflix-krimiserie med 12 halvtimes afsnit. Det er altså krimi i små bidder, der let kan ses, når du lige har lidt tid. Serien er fra Luxembourg og minder umiddelbart om den belgiske Pusterummet. Læs vores Capitani sæson 1 anmeldelse her!\nCAPITANI er en Netflix-serie i thriller og krimi-genrerne. Det faktum, at hvert afsnit varer under 30 minutter, er faktisk en stor fordel, da historien hele tiden kommer godt videre, og man nemt kan nuppe et afsnit her og der. Dog slutter afsnittene ofte med lidt af en cliffhanger, så man ser gerne videre med det samme.\nHistorien begynder med opdagelsen af et lig i skoven. Afdøde er en 15 år gammel pige, og det viser sig hurtigt, at hendes tvillingesøster også er væk. Serien består af 12 afsnit, og hele sæsonen kan faktisk ses på lige over fem timer.\nLæs videre på vores Capitani sæson 1 anmeldelse herunder, og find alle afsnit på Netflix nu.\nEn velkendt koncept – på den gode måde!\nCapitani-serien er fra Luxembourg, og herfra blev vi hurtigt mindet om den belgiske Pusterummet. Og nej, ikke kun fordi der tales diverse sprog i ét væk, som man kender det fra andre Beneluxlande – selvom det naturligvis giver en bekendt stemning. Præcis som serier i Skandinavien kan smage lidt af det samme nordiske krydderi.\nLæs også: Vores sæson 2 anmeldelse af Netflix-serien Pusterummet her >\nNej, sammenligningen med Pusterummet er faktisk i højere grad takket være rammerne, der også i Capitani er en mindre by. Og igen en by, hvor alle sladrer og ved en masse om hinanden. Der er intet, der er hemmeligt, og alligevel er byen fuld af hemmeligheder.\nTil gengæld foretrak jeg i dén grad hovedpersonen i Pusterrummet. Godt nok var han irriterende og misbrugte både smertestillende piller og mennesker omkring sig, men Capitani-personen er indledningsvist ret kedelig. Det bliver dog heldigvis bedre hen ad vejen.\nAlligevel skulle man tro, at en serie, der er opkaldt efter personen, skulle være mere interessant.\nSe Capitani sæson 1 på Netflix nu!\nCapitani er skrevet af Thierry Faber, Eric Lamhene og Christophe Wagner, hvor sidstnævnte også er instruktør på afsnittene. Tidligere har de alle tre også arbejdet på komedie-serien Comeback. Overordnet har de alle et væld af andre produktioner bag sig, som jeg intet kender til.\nTitelrollen som Luc Capitani spilles af Luc Schiltz, som jeg heller ikke mindes at have set før. Som nævnt tidligere, er det heller ikke det store sus at opleve ham i denne rolle, men det er mere karakteren end skuespillerens skyld. Der er til gengæld mange andre interessante karakterer.\nIkke mindst den unge betjent Elsa Ley, der hurtigt bliver Capitanis lokale assistent i opklaring af sagen. Ikke mindst da hun nemmere kan få de lokale i tale. Elsa Ley spilles af Sophie Mousel, der har været med i et par genreproduktioner tidligere. Herunder Skin Walker med Udo Kier fra 2019, hvor Luc Schiltz også medvirkede.\nCapitani er en helt regulær krimi-thriller, og med sine korte afsnit er det god bitesize underholdning. Giv den derfor endelig et skud, hvis du er til krimi og mysterier.\nAlle 12 afsnit i sæson 1 af Capitani kan ses på Netflix fra 11. februar 2021.\nSkaber: Thierry Faber\nInstruktør: Christophe Wagner\nManuskriptforfattere: Thierry Faber, Eric Lamhene, Christophe Wagner\nMedvirkende: Luc Schiltz, Sophie Mousel, Claude De Demo, Joe Dennenwald, Konstantin Rommelfangen, Jules Werner, Jil Devresse, Julie Kieffer, Brigitte Urhausen, Timo Wagner, Max Gindorff, Pierre Bodry, Luc Feit, Nicole Max, Esther Gaspart Michels, Roland Gelhausen, Désirée Nosbusch, Jemp Schuster, Jean-Paul Maes, Raoul Schlechter, Al Ginter, Renelde Pierlot, Michel Tereba, Petur Oskar Sigurdsson, Marc Limpach, Anne Klein, Raoul Albonetti, Gabriel Boisante, Monique Reuter, Matteo Wolf, Éric Gigout, Loïc Pavant, Nassim Rachi, Stefan Weinert, Olivier Delvaux\nForrigeRed Dot – Netflix anmeldelse (3/6)\nNæsteClarice: Sæson 1 – Viaplay anmeldelse


Af Søren Krarup, Tidehverv, årg. 84, 2010, nr. 7, september, s. 129-131.\nDet er to sager. De har begge to med lov og ret i Danmark at gøre. De har også med jurister at gøre. De taler begge to et alvorsord om danske juristers forhold til lov og ret i Danmark.\nDen første sag begyndte sørgeligt, men er indtil videre endt - nej, ikke lykkeligt, men dog sådan, at en vis rimelighed eller en vis lov og ret alligevel skimtes. Det er sagen om den afskedigede sognepræst Mette Villads Christensen fra Rubjerg-Lyngby-Jelstrup sog ne i Hjørring provsti. Hun blev 20. januar 2009 afskediget af kirkeministeriet, læs kontorchef Steffen Brunes, i henhold til paragraf 43 i tjenestemandsloven, som siger, at en præst kan afskediges efter indstilling fra provst og biskop, "såfremt der mellem præsten og menigheden gennem en årrække har bestået en dybtgående uoverensstemmelse, som betyder en væsentlig hindring for det kirkelige livs trivsel".\nDenne paragraf blev brugt mod sognepræst Mette Villads Christensen. Der var ikke nogen rimelig baggrund for at bruge den. Mette Villads Christensen var en fittig og samvittighedsfuld sognepræst, som havde det uheld at blive upopulær hos magtfulde personer i sognet, en menighedsrådsformand, som intrigerede imod hende og havde held til at få en del af menighedsrådene trukket ind i sit spil, samt en kirkebetjening, som af bagatelagtige grunde var blevet fornærmet på en ældre kvindelig præst, der ikke smilede nok, og som ikke afeverede salmenumre flere dage før søndag.\nSladder og bagtalelse. Jeg har skildret sagen udførligere i Tidehverv nr. 3, 2009. Her er kun grund til at fortælle, at når sladderen blev katastrofal for Mette Villads Christensen, var det, fordi både provst og biskop støttede de ildesindede sladderhanke og indstillede sognepræsten til afsked, hvorefter juristen Steffen Brunes på kirkeministerens vegne godkendte indstillingen og afskedigede Mette Villads Christensen 20. januar 2009.\nEt sørgeligt forløb, som naturligvis er en personlig katastrofe for den afskedigede præst, der forpjusket og beskæmmet sniger sig ud af præstegård og embede. Men Mette Villads Christensen havde haft en fremragende sagfører, som sendte sagen til ombudsmanden, og 4. august 2010 underkender ombudsmanden fyringen af sognepræsten i Rubjerg-Lyngby-Jelstrup sogne. Ombudsmanden konkluderer, at kirkeministeriet ikke havde tilstrækkeligt grundlag for at afskedige Mette Villads Christensen. Dels siger ombudsmanden, at der ikke er tilstrækkelig dokumentation for de påståede problemer i forholdet mellem præst og menighed, dels at der ikke har været tale om "en årrække", eftersom forløbet er foregået i en periode på under to år.\nVelgørende klart. Afgørelsen ophæver ikke det tvivlsomme ved paragraf 43 i tjenestemandsloven, eftersom denne snak om samarbejdsvanskeligheder og dybtgående uoverensstemmelse åbner en ladeport for sladder og bagtalelse, som det virkelig kræver rygrad og holdning hos provst og biskop at modstå, men ombudsmandens afgørelse sætter dog grænse for, hvor tilfældigt og sladderagtigt bestemmelsen kan anvendes.\nFor så vidt en begrænset retsbeskyttelse af præster i den danske folkekirke. Sladder kan ikke uden videre trække grunden væk under en præst. Uvillige jurister kan ikke helt så nemt ramme sognepræster, der falder i unåde hos diverse magthavere. Vi nærmer os en form for lov og ret i Danmark med denne afgørelse, som alle i og uden for folkekirken må glæde sig over.\nSelv om Mette Villads Christensen fortsat må græmme sig over sin skæbne.\nDen anden sag er ikke endt, men skal først til at begynde - hvad der dog ikke betyder, at den er uden forhistorie.\nDet handler om paragraf 266b i straffeloven, den såkaldte racisme-paragraf. Den tager udgangspunkt i en FN-vedtagelse om forbud mod forskelsbehandling og blev forelagt Folketinget i efteråret 1970, hvor justitsminister Knud Thestrup foreslog straf for krænkende og nedsættende omtale af andre. Jeg protesterede i en kronik i Berlingske Tidende 8. november 1970 - vistnok som den første - hvor jeg gjorde opmærksom på, at i en retsstat straffer man handlinger, ikke holdninger, og at konsekvensen af en paragraf 266b derfor var som skabt til det diktatur, der ville ensrette en befolkning, idet jeg pegede på, at man med en sådan paragraf i kejsertidens Tyskland kunne lukke alle danske, sønderjydske aviser, Flensborg Avis især, der jo indlysende for enhver talte nedsættende og derfor krænkende om tyskheden.\nDen konservative justitsminister - som var jurist - blæste naturligvis på kritikken, og med stort flertal vedtog Folketinget paragraf 266b, som siden har bidraget til at tyrannisere og dæmonisere den offentlige debat her i landet med det infame skældsord "racisme". Enhver dybtgående kulturel kritik stemples af de deri interesserede politikere og medier som "racistisk". Enhver principiel undsigelse af en ideologisk og religiøs pression fejes af bordet som "racisme". Og hvor den herskende klasse ønsker en ubekvem debattør afivet, rejser dens jurister straks en anklage for "racisme".\nDet er dette, vi i Danmark i øjeblikket oplever med de straffesager, som rigsadvokaten har rejst imod Lars Hedegaard og Jesper Langballe for at krænke og tale nedsættende om islam og om de med islam enige muslimer. Jeg omtalte forløbet i Tidehverv nr. 2, 2010. Der var tale om nogle klodsede, private udtalelser, som Lars Hedegaard havde fremsat under en frokost, og som fra hans side ikke var tiltænkt offentligheden. På grund af sjusket journalistik fra Snaphanens redaktion fremkom de alligevel offentligt. Lars Hedegaard beklagede øjeblikkeligt deres generaliserende karakter - hvilket i øvrigt ikke gjorde sandhedsværdien vedrørende islams behandling af kvinder ringere.\nMen rigsadvokaten har ikke desto mindre indledt en retlig forfølgelse af Lars Hedegaard og Jesper Langballe, der i en ironisk form støttede Lars Hedegaards opgør med det islamiske kvindesyn - og så er det, jeg sætter spørgsmålstegn ved juristers sans for lov og ret. Dette forekommer mig dybt kompromitterende for rigsadvokaten som jurist. Ved at benytte paragraf 266b som anledning til at føre en sådan ideologisk retssag gør han sig til ideologisk jurist, hvilket naturligvis er ensbetydende med, at han hører op med at være jurist og bliver til ideolog. I et svar til en spørger siger rigsadvokaten, at hans anklage mod de to bygger på hans opfattelse af, at der er tale om "helt usaglige, generaliserende påstande".\nEr rigsadvokaten "saglig"? Skal hans påståede "saglighed" være bestemmende for lov og ret i dette land? Hvad ved rigsadvokaten overhovedet om islam og dets kvindesyn? Denne optræden og argumentation forekommer mig dybt kompromitterende for rigsadvokaten i dette land - og så er det, at jeg mindes fortiden med retsopgøret efter besættelsen, hvor jurister også blæste på lov og ret (jf. Knutzen-sagen), med den tyske besættelse, hvor jurister blæste på grundloven for at tækkes den politiske magt (jf. kommunist-lovgivningen), med forfatningskampen, hvor juristerne holdt med Højre og forfulgte Venstre.\nDer er grund til at gøre anskrig. Denne anklage og den deraf følgende retssag taler om et betændt offentligt liv og taler især om jurister, der ikke aner, hvad lov og ret vil sige. Jeg kan ikke lade være med at tænke på tilstanden i Sovjetunionen og Hitler-Tyskland, hvor såkaldte jurister også var magtens lydige tjenere og dødsdømte Bukharin og dem, som Stalin ønskede likvideret, og hvor Roland Freisler rasede mod 20. juli-folkene og sendte dem i galgen.\nDet kommer af paragraf 266b. Det er denne ideologiske lovgivning, der er katastrofal. Men katastrofen ville være til at overse, hvis jurister vidste, hvad lov og ret vil sige i en retsstat, hvor man ikke dømmer holdninger, men kun handlinger. Hvor jurister forholder sig til en lovgivning, som sondrer imellem holdning og handling, er vi i retsstaten. Men hvor jurister vil dømme holdninger ud fra en højst privat vurdering af "usaglige, generaliserende påstande", er vi trådt ud af retsstaten og ind i en form for ideologisk retsforfølgelse, hvilket er ensbetydende med retsløshed.\nRigsadvokaten, der tillader sig at kalde sig jurist, kunne begynde en selvransagelse med et studium af nyere historie i og uden for Danmark.\nDet ville kunne forsyne ham med en viden, som han tydeligvis savner.


Warning: Use of undefined constant ‘1’ - assumed '‘1’' (this will throw an Error in a future version of PHP) in /customers/4/c/5/4540.dk/httpd.www/wp-content/plugins/easy-visitor-counter/index.php on line 215 Ordrup - LOKALRÅD 4540\nOldermand Sonja Øgaard Petersen\nLandskab ved Ordrup ca. 1940. - Fotograf: Søren Bay, Asnæs.\nOrdrup by, Fårevejle sogn, Odsherred.\nByens navn blev i gamle skrifter stavet Orthorp og Ordrop.\nByen ligger på den nordligste side af Vejrhøj.\n1832 var her 6 bøndergård, 3 boelsteder, 7 huse med jord, 1 hus uden jord, 1 vandmølle, Ordrup skole med have, 7 tdr. land jord og ca. 60 skolesøgende børn.\nOrdrup skole er opført 1887.\nI de ældre skrifter står, at der engang skulle have været 2 vandmøller.\nOdsherred, en topografisk beskrivelse af dr. J. H. Larsen 1832.--SOC 6. maj 2012, 12:25 (CEST)\nOrdrup by ved gadekærret ca. 1960, hvor til højre er ”Den Blå Ged”, og til venstre Ordrup Købmandsforretning, Ordrupvej 51, matr. nr. 3c, med Gulf Benzintank.\nOrdrup Købmandsforretning, Ordrup by, Fårevejle sogn, Odsherred.\nForretningen ejes af Jørgine og Niels Peter Starklint, mens sønnen Kaj Starklint overtog gården ved siden af.\nNiels Peter Starklint er født 17. juli 1882, og gift 1906 med Jørgine, der er født 1882, og stammer fra Ålborg-egnen.\nNiels Peter Starklint er ud af en stor søskendeflok, og kom som 11-årig ud at tjene, og vogte kreaturer på Lammefjorden.\nDerefter arbejdede han med forskelligt i Københavns omegn.\n1904 købte de forretningen i Ordrup.\nSenere købte de nabogården, men overdrog den til sønnen, der åbnede Den Blå Ged.\n1935 afhændede parret købmandsforretningen, og drev pensionatet "Højbjerghus", der senere blev svagbørnskoloni.\nEfter afståelsen af pensionatet flyttede de ind i et hus ved siden af.\n1960 den 28. september døde Niels Peter Starklint, og datten og svigersønnen, møller Peter Petersen, flyttede ind hos Jørgine.\nDerudover er to sønner i ægteskabet, som begge bor i Asnæs, og det er farvehandler Jens Starklint, Asnæs, Enghaven 13, og benzinforhandler, Uno-X, Asnæs, Kaj Starklint. En tredje søn, der boede i København, er død.\nJørgine Starklint døde den 27. december 1976.\n1969 blev den overtaget af Jørgen Jensen, der er født 13. juni 1932 i Vindekilde, og som sidst var forvalter på "Søkilde".\nIndtil 1979 var den ejet af købmand Børge Larsen.\n1979 den 30. marts har Hans Kristensen, Grevinge, overtaget forretningen. Hans Kristensen har fået sin uddannelse i Nykøbing Sjælland.\nKilde: Holbæk Amts Venstreblad 29. september 1960 og 27. december 1976 og 28. marts 1979 og 10. juni\nDen Blå ged, restaurant, Ordrupvej 82a, matr. nr. 3cs, Ordrup by, Fårevejle, Odsherred.\nOrdrup by ved gadekærret ca. 1960, hvor til højre er ”Den Blå Ged”, og til venstre ejendommen Ordrupvej 51, matr. nr. 3c, med købmand, og med Gulf Benzintank.\nHer lå oprindelig en gård, som en ung Kaj Starklint overtog, mens hans forældre, Jørgine og Niels Peter Starklint, havde Ordrup Købmandsforretning ved siden af.\n1941 ved en tærskeulykke mistede Kaj Starklint den ene arm, og solgte gården til et konsortium, der indrettede restauration i laden.\nDen blev overtaget af Landejendomsselskabet Ordrup Næs.\n1953 den 1. april blev den overtaget af Chr. Skærbæk Jensen, samt tilhørende landbrug på 40 tdr. land.\n1953 lørdag den 2. maj var der åbningsfest om aftenen.\nIndtil 1956 (i tre år) var den ejet af Chr. Skærbæk Jensen, Højbjerggård, Ordrup.\n1956 sidst i april blev Den Blå Ged overtaget af tjener Helge Hansen, Kastrup, der åbnede lørdag den 5. maj, og Thyge Jensens orkester spillede op til dans.\n1961 den 1. november har restauratør Helge Hansen solgt Den blå Ged til mejeriejer Flemming Christensen, Grevinge, og grosserer Kjeld Petersen, p.t. Højby.\n1962 lørdag den 14. april, for indbudte gæster, havde den ændret navn til "Landsbyen", og blev præsenteret af de nye ejere, som var mejeriejer Flemming Christensen, og medarbejder på andre områder, Kjeld Petersen, Højby. restauranten havde de senere år fået et mindre godt ry, og det ville de nye ejere gøre noget ved, bl.a. derfor det nye navn "Landsbyen". Keld Petersen, der er uddannet elektriker, og har som sådan i to perioder arbejdet i Grønland, har ordnet den fikse fornyelse af belysningen.\nThors Orkester fra Holbæk er hyret til at spille hver onsdag og lørdag.\nI køkkenet reger Keld Petersens mor, Kristine Petersen, der er en navnkundig kogekone, og smørrebrødsjomfru Grethe Jørgensen, Rørvig, der var ansat på Grønnehavehus1961.\n1971 den 12. februar har ejeren, Mogens Rud Petersen, sat "Den Blå Ged" til salg.\nHan er også ejer af "Restaurant Lyngen - Kludeskoen", som han også har sat til salg.\n2014 i februar overtog Tine Bornet og hendes mand, Lars Schjerlund, kroen.\nKilde: Lokalarkivet 2013. - Holbæk Amts Venstreblad 9. marts 1953 og 17. april og 4. maj 1956 og 16. april 1962 og 12. februar 1971. - Ugeavisen 3. december 2014.--SOC17. sep 2013, 01:05 (CEST)\nAnnonce i Holbæk Amts Venstreblad 2. maj 1953 og 27. september 1961 og 25. marts 1967. - SOC.\nDet sker der i 4540 Kalenderen


Hotel Balsicas | De 10 bedste hoteller i Balsicas | Hotels.com\nHoteller i Balsicas\nSøg efter hoteller i Balsicas\nHvornår besøger du Balsicas?\nSe hoteller i Balsicas på et kort\nHotels.com kan hjælpe dig med at finde de bedste hoteller i Balsicas.\nFor at hjælpe dig med at finde det perfekte værelse, når du reserverer et hotel i Balsicas, Spanien, har vi gjort det let for dig at sammenligne hoteller, heriblandt vores mest populære hotelkæder. I øjeblikket er vores mest populære hotel i Balsicas Finca Doña Sofia Maria, som er blevet reserveret 5 gange inden for den sidste time.\nNår du reserverer dit ophold på Hotels.com, kan du optjene bonusovernatninger ved at tilmelde dig Hotels.coms loyalitetsprogram, Hotels.com Rewards. Det er gratis at tilmelde sig og tager kun to minutter. Når du har indsamlet 10 nætter, får du 1 bonusovernatning*. Så selv en weekend i Balsicas kan blive første skridt på vejen mod en bonusovernatning på et hotel.\nHvorfor reservere et hotel i Balsicas på Hotels.com?\nVi hjælper dig med at finde det perfekte hotelværelse blandt 48 hoteller i Balsicas. Med vores smarte søgefunktion kan du hurtigt sammenligne hoteller og filtrere dem efter:\n- Kvarterer i Balsicas\n- Seværdigheder i Balsicas\n- 822 anmeldelser skrevet af Hotels.coms gæster om overnatninger i Balsicas\n- Hotelpriser, der bliver opdateret hvert minut - Ledige datoer - Detaljerede oplysninger og billeder - Detaljerede kort, der viser hotellernes beliggenhed samt de nærmeste transportmuligheder og turistattraktioner i Balsicas.


Newsroom » Klimavenlig swimmingpool på Roskilde « Carlsberg Danmark\nDen har form som en Tuborg-etiket, er C02-neutral og ligger midt på festivalpladsen. Tuborgs Grønne Pool bliver et slaraffenland for Roskilde Festivals vandhunde.\nRoskilde Festival og Tuborg går sammen om at lave en CO2-neutral swimmingpool, som med garanti vil overraske gæsterne på årets Roskilde Festival. For hvem forventer at finde et vaskeægte friluftsbad på Roskilde Festival?\nTuborgs Grønne Pool, der er formet som en Tuborg-etiket og er op til tre meter dyb, kommer til at ligge centralt på festivalpladsen bag tribunen ved Orange Scene. Poolen måler 25 x 17,5 meter og rummer 512.000 liter vand, der holdes frisk af et CO2-neutralt rensningssystem. 80 frivillige vagter, stewards og bademestre sørger for en fornøjelig og tryg oplevelse.\nFestivalgæsterne skal yde for at nyde\nTuborgs Grønne Pool er CO2-neutral og får ikke strøm tilført ’udefra’. Festivalgæsterne skal nemlig yde for at nyde. Alle skal levere en energikvote på specialbyggede kondicykler for overhovedet at få adgang til badeområdet, hvor de så til gengæld både kan snuppe en opkvikkende dukkert og slappe af i liggestole i et lækkert lounge-område. Inden de springer ud i de opvarmede bølger, har de adgang til omklædnings- og baderum samt mulighed for at købe badetøj og håndklæde.\nDen foddrevne cykelstrøm suppleres af rapsgeneratorer, biobrændselsceller og solceller, som holder vandtemperaturen på mellem 28-30 grader og driver det CO2-neutrale rensningssystem, som holder vandet friskt og appetitligt i festivalpladsen åbningsdage fra torsdag til søndag.\n”Tuborgs Grønne Pool skal først og fremmest være en lækker og afslappet oplevelse. Men meningen er også, i forlængelse af Roskilde Festivals klimakampagne Green Footsteps, at præsentere vores gæster for sjove alternative og miljøvenlige energiformer i sammenhæng med. Det handler om at vise, at selv små, grønne skridt i en klimavenlig retning har en stor betydning for klimaet," siger Roskilde Festivals talskvinde Christina Bilde.\nTuborgs Grønne Pool skabes i samarbejdet mellem Roskilde Festival og blandt andet Tuborg. Carlsberg Danmarks Sponsorchef Peter Giacomello, fortæller:\n"Det er med stor fornøjelse, Tuborg igen i år sammen med Roskilde Festival skaber en publikumsaktiverende event, der kan være med til at gøre oplevelse endnu bedre for de mange tusinde glade gæster. Tuborgs Grønne Pool vil ud over en behagelig dukkert også på en inspirerende måde vise at miljøbesparende tiltag kan være enkle og sjove. Med denne aktivitet gør Tuborg ikke kun noget ved musikken, men vi lever op til vores slogan om, at Tuborg gør livet lidt grønnere."\nTuborg sponsorer Roskilde Festivalen


Tekels Park Guest House Camberley, hotel England. Tidsbegrænset tilbud!\n« Tilbage Tekels Park Guest House\nSe flere fotos Check priser og tilgængelighed for Tekels Park Guest House: Check ind :\nTekels Park Guest House - Beskrivelse\nTekels Park GuestLæs resten\nHouse i kategorien budget har mange faciliteter såsom Ikke-ryger værelser, Fri parkering, Helt tobaksfrit, Fjernsyn.Hotellet, der ligger 5 minutter med bil syd for bycentrum på Tekels Avenue, er et ideelt startpunkt til at besøge byens mange smukke seværdigheder selv under et kortere ophold i Camberley.Tekels Park Guest House har 23 værelser i alle kategorier (fra Room til Room), hvoraf de billigste starter fra 366 Danske kroner.Ekstra plus: have.Det tager 50 minutter at køre til Heathrow lufthavn (svarende til en afstand på 25 kilometer fra hotellet).Der findes hurtig internetadgang på hotellet.Andre gæster har givet hotellet en karakter på 8 ud af 10.Praktisk information :Hotellet har fri parkering.\nTekels Park Guest House type(r):\nTekels Park Guest House faciliteter og service\nFri parkering(Find andre hoteller med Parkering i Camberley)\nInternetadgang(Find andre hoteller med Internetadgang i Camberley)\nHeatherbank B&B i kategorien budget har mange faciliteter såsom n.a..Beliggende på 9 Church Hill i syd Camberley i en afstand af 18 minutter til fods fra bykernen.Det tager 50 minutter at køre til Hea\nDette firestjernet hotel i Camberley hører ind under kategorien luksus. Her findes adskillige faciliteter bl.a. Restaurant, Roomservice, Bar, 24-timers reception, Ikke-ryger værelser, Forretningscente\nFlexi-lets at The Atrium Camberley har 10 værelser fra værelsestype Apartment til Apartment. Priserne starter på 709 Danske kroner.Hotellet ligger 4 minutter med bil fra centrum på Southwell Park Road\nBeliggende på London Rd i vest London i en afstand af 94 minutter med bil fra bykernen.Dette tostjernet hotel i London hører ind under kategorien familie. Her findes adskillige faciliteter bl.a. Resta\nBurwood House i kategorien luksus har mange faciliteter såsom Restaurant, Roomservice, Bar, Vask, Morgenmad på værelset, Fri parkering, Hurtig check-ind/check-ud, Helt tobaksfrit.Hotellet ligger 11 mi\nHotellet, der ligger 16 minutter til fods sydøst for bycentrum på Maywood Drive, er et ideelt startpunkt til at besøge byens mange smukke seværdigheder selv under et kortere ophold i Camberley.Maywood\nCheck priser og tilgængelighed for Tekels Park Guest House: Check ind :


Blu-ray-anbefaling – Side 2 – Filmskribenten\n21. november 2016 /10 Kommentarer/i Blu-ray-anbefaling, Blu-ray/DVD /af Bjarke Friis Kristensen\nBlu-ray-anbefaling: Det hele startede tilbage i 2002 med Ice Age – den første af i alt indtil videre hele fem film. Senere fulgte Ice Age: På tynd is (2006), Ice Age: Dinosaurerne kommer (2009) og Ice Age: På gyngende grund (2012), mens Ice Age: Den vildeste rejse kom tidligere i år. Nu er alle fem film udkommet i en samlet boks, så du kan opleve alle eventyrene igen og igen.\nI den første film møder vi dovendyret Sid, der sakker bagud af flokken, der er på vej sydpå. Skæbnen vil dog, at han nu møder mammutten Manny, der er på vej nordpå. Det umage par redder et menneskebarn, som de beslutter sig for at bringe tilbage til sine forældre. Mens sabeltigeren Diego støder til – og den umage duo bliver til en trio. Og således starter eventyret om venskab og familie.\nI opfølgeren møder vi igen trioen Manny, Sid, og Diego, der nu lever fredeligt i en dal, der dog viser sig ikke at være et sikkert sted at opholde sig, da enorme vandmasser truer med at oversvømme dalen. Så nu må de tre ud på en ny rejse efter en båd, der kan redde dem alle – men tiden er knap. De møder på deres vej mammutten Ellie, der slutter sig til flokken og nye venskaber og kærlighed opstår.\nIce Age: Dinosaurerne kommer byder på – som titlen indikerer – dinoer. Men ikke nok med det, for Manny og Ellie venter her deres første barn, mens kærligheden også blomstrer hos gnaveren Scrat, der har sit helt eget eventyr. Ja, temaet er her familie og at slå sig til ro – men roligt bliver det nu ikke. For Sid stjæler dino-æg, da han vil have sin egen familie – det forløber naturligvis ikke problemfrit.\nDen fjerde film foregår flere år senere, hvor Scrats evige jagt på et agern får store konsekvenser for Manny, Sid og Diego, der bliver skilt fra resten af deres flok. Så den umage trio må nu forsøge at finde hjem, men kommer undervejs i problemer med en flok pirater ledet an af Captain Gutt. Nå ja, og så finder man stemmer af blandt andre Peter Dinklage, Drake og Nicki Minaj.\nDen nyeste film i serien har fået undertitlen Den vildeste rejse – hvilket er passende, da det er en vild rejse, man kommer på i selskab med de velkendte karakterer. For denne gang må den umage flok af dyr slå sig sammen i forsøget på at overleve og afværge en forestående katastrofe, da en enorm asteroide har sat kurs mod Jorden efter, at Scrat ved et uheld har sat gang i en fatal kædereaktion i det ydre rum.\nSå pak kufferten og find vinterstøvlerne frem, for der venter fem sjove eventyr, der både kommer med danske stemmer og fornemme engelske. Her finder man blandt andre Ray Romano som Manny, John Leguizamo som Sid og Denis Leary som sabeltigeren Diego, mens Simon Pegg spiller Buck videre til stemmer fra Seann William Scott samt selveste Jennifer Lopez og Queen Latifah som henholdsvis en sabeltiger og en mammutten Ellie.\n– Ice Age 1-5 er udkommet på dvd og Blu-ray den 17. november 2016.\nhttp://filmskribenten.dk/wp-content/uploads/2016/11/ice-age-1-5-thumb.jpg 350 620 Bjarke Friis Kristensen http://filmskribenten.dk/wp-content/uploads/2018/11/logo.png Bjarke Friis Kristensen2016-11-21 09:56:482016-11-21 09:56:48ICE AGE 1-5: Kom med på alle fem sjove og flotte istids-eventyr\nhttp://filmskribenten.dk/wp-content/uploads/2016/11/independence-day-1-og-2-thumb.jpg 350 620 Bjarke Friis Kristensen http://filmskribenten.dk/wp-content/uploads/2018/11/logo.png Bjarke Friis Kristensen2016-11-18 10:59:032016-11-18 12:59:30De to Independence Day-film leverer bombastisk rumaction\n13. november 2016 /4 Kommentarer/i Blu-ray-anbefaling /af Bjarke Friis Kristensen\nhttp://filmskribenten.dk/wp-content/uploads/2016/11/fear-the-walking-dead-blu-ray-thumb.jpg 350 620 Bjarke Friis Kristensen http://filmskribenten.dk/wp-content/uploads/2018/11/logo.png Bjarke Friis Kristensen2016-11-13 12:09:022016-11-13 12:09:26FEAR THE WALKING DEAD: Zombierne kommer!


Video: Se, hvordan corona-virusset spreder sig – og hvad der sker, hvis vi bliver hjemme - Seismo\nVideo: Se, hvordan corona-virusset spreder sig – og hvad der sker, hvis vi bliver hjemme\nDen blå stribe viser, hvordan en stejl smitte-kurve ser ud.\nHvor hurtigt smitter vi hinanden med corona-virusset? Og hvilken forskel gør det, hvis vi holder afstand til hinanden?\nVi skal “flade kurven ud”. Det bliver sagt hele tiden på tv, i radion og i avisen. Men hvad betyder det rent faktisk?\nDet forklares i en video af Sofaskolen, som hver dag sender fjernundervisning på nettet til elever i folkeskolen.\nDet hele handler om “smitte-kurven”. Det er en graf, som viser, hvor mange mennesker der er syge af corona-virusset på et givent tidspunkt.\nCorona-virusset kan sprede sig meget hurtigt fra person til person. Og hvis ikke myndighederne og alle vi andre gør noget for at stope spredningen, går det ekstra hurtigt. Så får vi en såkaldt stejl smittekurve – det vil sige, at antallet af syge stiger meget hurtigt, og rigtig mange i samfundet ender med at blive smittede. Men kurven falder også hurtigt igen, når folk bliver raske.\nProblemet med en stejl smittekurve er, at så vil rigtig mange danskere ende med at blive syge. Og de bliver syge på samme tid – og det vil sætte vores læger, sygeplejersker og respiratorer på hospitalerne under stort pres.\nHvad sker der så, hvis vi danskere holder os indenfor, sådan som både statsministeren og dronning Margrethe har bedt os om?\nSå flader vi smittekurven ud. Det betyder, at færre personer bliver smittet – og de bliver smittet langsommere. Så får vi en længere og fladere kurve.\nMed en flad smittekurve bliver færre danskere syge – og de bliver ikke syge på samme tid. Og så kan lægerne bedre følge med.\nSe selv, hvordan en stejl og en flad smittekurve ser ud i videoen fra Sofaskolen herunder – og tjek også meget mere materiale fra Sofaskolen her.\nLÆS OGSÅ: Snart kan ministeren udskyde – eller aflyse – din eksamen


En vals om dagen holder lægen væk - Avisen.dk\nEn vals om dagen holder lægen væk\nItalienske forskere anbefaler en vals, når hjertepatienter skal genoptrænes.\n13. november 2006 08:53\nEn god, gammeldags vals er mindst lige så god som fitness og løbeture, når hjertepatienter skal genoptrænes. Det konkluderer en gruppe italienske forskere, som har sat 110 hjertepatienter til at danse.\nPatienterne forbedrede deres kondition lige så godt som patienter, der cyklede eller løb. Men samtidig blev de en smule gladere, sov bedre og havde et bedre sexliv end patienterne i fitness-salen, skriver Reuters.\nMotion er meget vigtigt for hjertepatienter, men ifølge de italienske forskere glemmer 70 procent af patienterne motionen efter et stykke tid. Derfor kan valsen være en god måde at få de svage hjerter i gang.\n»Denne type program er mere effektivt. Ganske enkelt fordi det er sjovt,« siger Romualdo Belardinelli, som har ledet undersøgelsen, til Reuters.\nHan vurderer, at valsen virker bedre, fordi danserne indgår i en social sammenhæng, mens løb og cykling ofte foregår alene.


Hvad er ”Sår-i-Syd” ? En decentral, tværfaglig og tværsektoriel samarbejdsmodel – med en ” postkasse” på sygehuset. Ressourcepersoner, som findes. - ppt download\nHvad er ”Sår-i-Syd” ? En decentral, tværfaglig og tværsektoriel samarbejdsmodel – med en ” postkasse” på sygehuset. Ressourcepersoner, som findes.\nOffentliggjort afThor Lorenzen Redigeret for ca. et år siden\nPræsentationer af emnet: "Hvad er ”Sår-i-Syd” ? En decentral, tværfaglig og tværsektoriel samarbejdsmodel – med en ” postkasse” på sygehuset. Ressourcepersoner, som findes."— Præsentationens transcript:\n2 Hvad er ”Sår-i-Syd” ? En decentral, tværfaglig og tværsektoriel samarbejdsmodel – med en ” postkasse” på sygehuset. Ressourcepersoner, som findes i kommunerne, der, hvor patienterne er, inddrages Nem og hurtig adgang til specialist – begge veje\n3 ”Sår-i-Syd” Vores privilegium: 24 sårsygeplejersker i primærsektor\n6 sårsygeplejersker i sekundærsektor\n4 Sårsygeplejersker – hvad er det ?\nSygeplejersker, der har gennemgået den: Længerevarende…………………. 5 kurser i Sønderborg og 8 i København Man har ressourcepersonerne, men ……….. Hvorfor sende sygeplejerske af sted på efter- uddannelse, når man kun vil afsætte 8 timer per måned til at bruge deres viden til implementering. Generalist/specialist - har KL en model ?\n5 Sår-i-Syd – dokumentationen\nBaseline-undersøgelser – Audit på større amputationer i en 2-årsperiode Spørgeskemaundersøgelse til 107 borgere Spørgeskema til PLO Nødvendighed for forbedring ? I vores organisation ?\n6 Audit på amputationer 48 om året på vasculær/neuropatisk basis – heraf 24 hos diabetikere ! – 20/ Mål: halvering af ”diabetiske” amputationer - reduktion 12 om året i SJA Sct. Vincent deklarationen samt Sundhedsstyrelsens redegørelse fra 1994 eller endnu bedre ?\n7 Spørgeskema til PLO 110/177 sv t 62% besvarer\n85% svarer at de behandler selv og ofte 72% i samarbejde med hjemmeplejen Diagnosen stilles ud fra et klinisk billede (75%) og 43% svarer at de måler ankel arm index Mange podninger, men relativt sjældent antibiotica\n8 Spørgeskema - PLO Produkt kendskab ? 1. Tør bandage – 55\n1. Melolin – 55 3. Hydrogel – 43 4. Saltvandsgaze – 42 5. Hydrocolloid – 35 6. Alginat – 21 7. Skum - 15\n9 Spørgeskema - PLO Sammenfatning:\nÅrsagen til såret skal behandles, ikke kun såret – diagnostik, kan gøres bedre Selve såret behandles efter konceptet ”fugtig sårheling” – veldokumenteret, men ikke implementeret\n10 Handling - PLO Fællesmøde på Folkehjem den 4.10.2006\nFælles produktsortiment mellem sygehusene og sygesikringens område produkterne kan rekvireres gratis\n11 Status Der arbejdes på : Optimere patientforløbet,\nFælles retningslinier for diagnostik og behandling Fælles informationsmateriale til borger og bruger Optimere patientforløbet, mere om det senere\n12 Anvendelse af telemedicin mellem primær og sekundær sektor\nRolf Jelnes repræsenterende ”Sår-i-Syd”\n13 Historie Vi arbejdede videre med den model, der var blevet udviklet i Århus - Jane og Co´s arbejde. Selve arbejdet med ”rigtige” patienter startede primo november 2005 Hulda Skov og Tove Christiansen Implementering i kommunerne startede medio februar 2006 og er on-going!\n14 Henvisnings måder for en sårpatient\nEgen læge sender alm. ”gammeldags” henvisning – oftest ikke fyldestgørende ! Egen læge kontakter sårsygeplejersken i kommunen Klienten oprettes i telemedicin – samtykke Sårsygeplejersken kontakter egen læge og Klienten oprettes i telemedicin - samtykke\n15 ”Krav” – den optimale kommunikation\nAdgang til nettet Kunne udføre doppler-trykmåling Kunne undersøge for neuropati Monofilament Tipterm Kunne opmåle såret – Visitrax Kunne tage billeder mobiltelefon eller kamera\n16 Hvordan ? Klienten oprettes i systemet:\nKlient stamdata – samtykke indhentes, brugerflade vælges Klient data – højde, vægt, medicinering o.l Sårdata – hvor, hvor længe, hvordan o.l. Sårvurdering inkl. tiltag – billeder og størrelse Undersøgelser Sårudvikling Notater til ”intern” kommunikation\n17 Lad os kigge: www.pleje.net\n18 Fordelene ved telemedicin:\nKort vej mellem ”specialist” i primærsektor og ”specialist” i sekundærsektor Bedre beslutningsgrundlag Anamnese, billeder etc. Hurtig diagnostik – indkaldelse til yderligere diagnostiske undersøgelser: Duplexscanning af vener Tå-tryksmåling biopsi\n19 Fordele – for organisationen:\nKvalitetsudvikling Rutinekontroller i ambulatoriet afskaffes Bedre ressourceudnyttelse i sekundær sektor Mulighed for hurtig indgriben ved uhensigtsmæssigt forløb Evt. undgå indlæggelse\n20 Fordele – for organisationen:\nEffektiv udnyttelse af ressourcer: Kortere behandlingsforløb ? Færre transportudgifter Overskuelighed af forløbet og af populationen\n21 Fordele – sundhedsprofessionelt:\nFælles retningslinier Faglig opbakning – fagligt fællesskab Efterkontrol indbygget Reminder Kompetenceudvikling Fokuseret ressourceudnyttelse Succes motiverer !\n22 Fordele – brugerperspektivet:\nDer sker noget andet Bedre dialog ? Følge med i helingen involveres ? Såret heler hurtigere Færre gener i hverdagen Færre ambulante besøg Skal ikke bruge tid på landevejen Ventetid Færre recidiv-sår ?\n23 Elektronisk Kommunikation – under udvikling\nVælges specifikt ! Informationerne målrettes Til andre systemer: Praktiserende læger Edifact ambulant notat Edifact korrespondance Omsorgssystemer Direkte ind i de kommunale systemer EPJ ?\n24 Den nære fremtid: Den elektroniske pen –\nAfkrydsningsskema til brug ved klienten\n26 Fidusen er, at det er web-baseret\n27 Fremtid I Sønderjylland kommer det til at indgå i den kommende sundhedsaftale mellem sygehusene og de 4 stor-kommuner\n28 Pris: Doppler, monofilament, TipTerm og Visitrax\nCa kr Mobiltelefon og elektronisk pen Ca kr Svarende til udgiften for kommunerne for 50 ambulante konsultationer\n29 Papir til elektronisk pen: 50 øre per ark\n30 Konklusion: Et redskab med den gode henvisning Kvalitetsudvikling\nHurtigere relevant behandling Hurtigere sårheling ? Færre recidivsår ? Færre amputationer ? Kompetenceudviklende\n31 Hvad bliver det næste ??? FORBEDRET BLODSUKKER REGULATION ?\nDownload ppt "Hvad er ”Sår-i-Syd” ? En decentral, tværfaglig og tværsektoriel samarbejdsmodel – med en ” postkasse” på sygehuset. Ressourcepersoner, som findes."\nBest practice i sårbehandlingen\nSår-i-Syd Folkehjem Aabenraa


Er det sundt at træne hver dag? Find svaret her\nLægen Dr. Greger anbefaler, at 90 minutters træning om dagen med moderat intensitet er ideelt. Eller 40 minutter med høj intensitet. Hent evt. hans app: Daily Dozen hvor du får hele opskriften på, hvordan du kan spise og motionere dagligt for at holde dig sund.\nHør selv hans podcast om træning.\nFå en fed træning på en motionscykel\nSmart display der giver dig data på puls, hastighed, antal km, kadence m.m. Derudover indbyggede træningsprogrammer lavet af fagfolk, så du får en optimal træning, om det så er vægttab, kondition, stram-op eller hvad dit formål er.\nEller et lækkert løbebånd med stigningsmulighed, foldbarhed og indbyggede træningsprogrammer.\nHvilken type træning tænker du på?\nDr. Greger taler om en træning, hvor du enten fx går eller jogger i 90 minutter (må gerne splittes op til fx 3 x 30 minutter) eller en træning, hvor du har høj puls (80-90 % af maxpuls) i sammenlagt 40 minutter. Men hvad for noget træning tænker du specifikt på?\nEr det styrketræning?\nHvis det er styrketræning, så er det også sundt at træne hver dag, forudsat at du træner forskellige muskelgrupper på dagene. Dvs. at du ikke træner fx bryst hver eneste dag syv dage om ugen. Ved styrketræning har dine muskler brug for 24-48 timers restitution (pause). Hvis du derfor vil træne hver dag, så skal du splitte muskelgrupperne op (split-program). Det kan se sådant her ud:\nCardio. Fx cykling eller roning.\nJeg har lavet et træningsprogram, hvor du kun har brug for håndvægte og en træningsbænk. Her skal du dog kun træne 5 gange om ugen. Klik på den grønne knap nedenfor og hent programmet. Du kan afspille en video, der viser øvelsen ved at klikke på øvelsen. Udførelseshastigheden er i 6:3 forholdet. Det betyder, at du skal være 6 sekunder om at sænke vægten (excentrisk fase) og 3 sekunder om at løfte eller trække den til dig (koncentrisk fase). Split træningsprogrammets formål er opbygning af muskelmasse og reducering af fedtprocent. Programmet følger bodybuildingsprincipperne (læs om forskellen mellem styrketræning og bodybuilding).\nSplit træningsprogram hvor du skal træne mandag til fredag. Kun håndvægte og en træningsbænk er nødvendigt.\nHåndvægte og træningsbænk\nKøb håndvægte og en træningsbænk og kom i gang med hjemmetræningen.\nEr det konditionstræning?\nHvis du vil træne konditionstræning med høj intensitet (80-90 % af din makspuls), så er det sundest, hvis du varierer din træningsform,. Fx så kan du variere mellem løb, cykling og roning. Hvis du løber hver eneste dag med høj intensitet, så belaster du leddene meget, og du belaster dem med ensidige og gentagende bevægelser. Dette kan føre til slidgigt med tiden. Bedre at løbe fx hver anden dag eller mindre, så leddene kan få en pause. Roning og cykling giver ikke stødpåvirkninger, fordi fødderne aldrig hhv. sætter af og lander på underlaget (giver støddet). Cykling og roning kan du derfor godt lave hver dag, hvis du vil det. Løb er dog sundt og naturligt, så at løbe 2 eller 3 gange om ugen er fint.\nTil spørgsmålet: Er det sundt at træne hver dag? Er svaret derfor.\nDu kan have en romaskine derhjemme.\nSundhedseffekter ved konditionstræning\nKonditionstræning, som går ud på, at man træner med høj puls i en kort eller længere periode (90-100 % af makspulsen), er meget sundt. Af de særligt sunde effekter kan nævnes et stærkere hjerte. Du kan se, om hjertet er blevet stærkere ved at holde øje med din hvilepuls. Desto lavere desto bedre. Ifølge Dr. Greger skal du bestræbe dig på, at din hvilepuls maksimalt er 60 slag per minut. Men 50 slag per minut er endnu bedre.\nHjertet pumper ca. 5 – 5,5 liter blod rundt i kroppen per minut. Dette kaldes for minutvolumen. Minutvolumen er konstant. Dvs. at der altid skal pumpes 5 – 5,5 liter blod rundt i kroppen i minuttet. Formlen for minutvolumen er:\nSlagvolumen x frekvens. Det vil sige hjertets pumpekraft x antallet af slag.\nI det at minutvolumen altid skal holdes konstant, så forholder det sig sådant, at hvis slagvolumen går op, så går frekvensen ned (lavere hvilepuls). Med andre ord: Hvis slagvolumen går op, så behøver hjertet ikke at slå så mange slag per minut, fordi hjertets pumpekraft er forbedret og nu kun behøver færre slag for at nå de 5 – 5,5 liter blod i minuttet.\nEn øget slagvolumen kan opnås ved at konditionstræne. Derudover er der andre sundhedseffekter som fx en bedre lipid sammensætning i blodet. Fx reduceres kolesteroltallet og det i sig selv reducerer risikoen for kardiovaskulære sygdomme som fx blodpropper og hjerneblødninger. Du er aldrig interesseret i at have for meget fedt i blodet. Det skal reduceres omgående. Og det kan du gøre ved for det første ikke at indtage animalsk fedt og diverse mejeriprodukter som smør. Derudover kan du konditionstræne regelmæssigt. Gå gerne til lægen og få taget blodprøve en gang imellem og få kolesteroltallet målt. Særligt, hvis du mener, at du måske har forhøjet kolesteroltal. Fx hvis du er overvægtig, spiser meget fedt og er inaktiv.\nEller et lækkert løbebånd.


Den perfekte whiskey sour - ForByen Odense : ForByen Odense\nWhiskey sour er en rigtig klassiker. De fleste cocktailbarer serverer den da også, i hvert fald hvis du spørger efter den – også selvom den ikke findes på drinkskortet.\nHvis du ikke kan få det syrligt nok, så kan jeg stærk anbefale en whiskey sour. Prøv den også selvom du ikke normalt er whiskey fan. Den friske citronjuice og sukkersirupen komplimenterer den lidt skarpe whiskeysmag rigtig godt.\nÆggehviden giver en rund og blød konsistens, til den enkle og sofistikerede drink, som også er nem at lave selv. Her er opskriften på den perfekte whiskey sour:\nEt pænt, lavt glas\n1: Start i god tid med at blande en sukkersirup. Kan eventuelt laves dagen før. Bland lige dele sukker og kogende vand. Lad det køle helt ned.\n2: Bland isterninger og alle ingredienserne fra listen i en shaker og ryst hårdt i cirka 20 sekunder, indtil indholdet er helt kold og skummer let. Fyld friske isterninger i glasset. Si blandingen fra shakeren over i glasset, uden isterninger og frugtkød.\n3: Pynt eventuelt med et drys kanel, en (syrlig) æbleskive og en hel kanelstang. Server og nyd resultatet.\nHøj risiko for at blive både småfuld og afhængig!


Grotterne på Mallorca | FDM travel\nGrotterne på Mallorca\nUnder jordoverfladen på Mallorca\nMallorca har mere end 300 grotter og drypstenshuler fordelt på øen med spændende underjordiske landskaber. Nede i grotterne får man følelsen af at være et sted mellem helvede og paradis, for her er klamt, mørkt og fugtigt, men grotterne er ufatteligt fascinerende. Det er nærmest som et eventyrland, når du bevæger dig rundt blandt de forskellige drypstensformationer, der forestiller bjerge, iskrystaller eller noget tredje. Kun fantasien sætter grænser. De mest kendte grotter på Mallorca er Cuevas del Drach, Cuevas del Hams og Cuevas de Arta, som kan opleves på østkysten, mens Cuevas de Campanet, for foden af Tramuntana-bjergene, er mindre turistet.\nGrotten Cuevas Campanet på Mallorca\nGrotten Cuevas del Hams på Mallorca\nDragegrotterne er Mallorcas største grotte\nCuevas del Drach, også kendt som Dragegrotterne, ligger i udkanten af den hyggelige havneby Porto Cristo. Her finder du den største underjordiske grotte på Mallorca, og der venter dig lidt af en eventyrrejse, når du bevæger dig ned i grottedybet til en af verdens største underjordiske søer, Martel, og fantastiske lysformationer, der kaster flotte farvenuancer på de unikke stalakitter og stalagmitter. Sidst på turen i den forunderlige grotte kan du nyde øjeblikket, hvor musikere i små robåde sejler rundt på søen og spiller klassisk musik. Så bliver det hele lidt mere eventyrligt.\n50 meter nede i underverdenen på midten af Mallorca kommer du til Cuevas de Campanets godt 400 meter lange drypstenshuler. Turen rundt i grotten er mere afslappet end de mere turistede grotter på den østlige del af Mallorca, samtidig er Cuevas de Campanet også mere naturlig og autentisk uden kulørte lampe eller musik. Historien om grotten er så skøn som grotten selv. Helt tilfældigt blev Cuevas de Campanet opdaget i 1945, da bonden, der ejede jorden, ville grave en brønd. Under jorden fandt han dette naturlige vidunder med de underjordiske stalakitter og stalagmitter.\nFind Mallorcas hemmelige strande\nMallorca for børn - oplevelser for hele familien\nMallorca på midten - med vin og kunsthåndværk