Idræt kultur fritid 5 2016 web by HI - Issuu\nNr. 250 • NOVEMBER 2016\nHI-medlemmer fra hele landet var samlet til Campus 2016 for at netværke, dele erfaringer og få ny viden.\nLæs om partnerskab og efteruddannelse\nRegler for kommunale tilskud\nFå flere sponsorater i hallen\nFokus på hallernes økonomi Som det fremgår af artiklen om Bjert Hallens udfordringer i forhold til SKAT (s. 14), er der større og større fokus på hallernes aktiviteter og på, hvorledes disse bliver håndteret af hallerne. Det gælder ligeledes Konkurrencestyrelsen, som tidligere i år har sat fokus på det samme emne med en lidt anden vinkel.\nå Campus 2016 – som det fremgår af artiklen side 12 – fokuserer BDO også på hallernes økonomi i forhold til de kommunale tilskud og hvilke konsekvenser, det har for, hvorledes kommercielle tiltag håndteres. Alt i alt er der fokus på os, og vi må i fælleskab få afklaret, hvordan vi bedst håndterer udfordringerne. Jeg håber, at skatteministeren vil drøfte udfordringerne omkring SKAT med os for at skabe bedst mulig forståelse for de vilkår, der er for at drive selvejende institution i Danmark. Vi kommer helt sikkert til at høre mere om det i den kommende tid.\nNu begynder de nye områder at tilbyde møder med mere rundt om i landet. Jeg vil godt sige tak til områdeledelserne for den proces, der er gennemført og for, at de nu er i gang med at arbejde i den nye struktur. Vi havde i september det første Hovedbestyrelsesmøde, hvor der var en rigtig god stemning og et fælles ønske at få strukturen godt fra start. Der skal her lyde en stor opfordring til alle medlemmer at bakke op om de nye områders aktiviteter og komme med jeres input til, hvad I ønsker, der skal ske i områderne og i HI generelt.\nLayout og ombrydning: JJ Kommunikation ApS Forsidefoto: HI Campus 2016 af Lars Møller Tryk: Jørn Thomsen Elbo A/S\nOPRÅB om Svømmebadsassistentuddannelsen\nDenne uddannelse har nu kørt som en prøveuddannelse i en årrække. Der skal være 20 elever for at oprette et hold. Det kniber p.t. med, at der er nok tilmeldte. DERFOR – kære svømmehalsledere: Det er meget vigtig, at vi får dette hold igangsat, da vi i styregruppen for uddannelsen er klar til at søge om permanent-gørelse af uddannelsen. Det kan vi ikke, hvis der ikke er igangsat et hold. Når der er sket en permanentgørelse, vil vi kunne udbyde efteruddannelse andre steder i landet og dermed gøre adgangen til uddannelse væsentlig bedre end i dag. Se mere på: www.ESnord.dk\nDette blad er sendt til PostDanmark i uge 47 og er udsendt til medlemmer samt abonnenter. Oplag: 1.600. Næste nummer udkommer i uge 7, 2017 – og stof og annoncer skal være indleveret senest 23. januar 2017. HI Organisation for ledende medarbejdere i idræts-, kultur- og fritidssektoren www.h-i.dk idræt • kultur • fritid Nummer 250\nd HI’s Campu e ve s2 d 01 mø 6\nGodt engagement på Campus 2016\nHold styr på tilskuddene\nSKAT dræber frivilligheden i Bjert\nHI’ere til stor hjælp for forskning\nSpændende fremtid for HI’s nye områder\nGode råd til, hvordan man får sponsorer til hallen\nDer følger ansvar med stillingen som halinspektør\nRenovering giver tid til uddannelse\nkat eft er 45 års f s e rita tal e ge b lse\n31\tHI’s Senior Tour 2016 – tre dage med oplevelser og hygge 35\nNyt sekretariat for Rådet for Større Badesikkerhed\nGreen Key på efterårstur\nha lg i\ne fl er\n– fra sygeplejers ke ti l ha\nift esk r ie\nNummer 250 idræt • kultur • fritid\nD E Vandbesparende H Y N brusepaneler Miljørigtigt produkt: Markedets laveste forbrug!\nPARTNERSKAB | Uddannelse\nRenovering giver tid til uddannelse Ishøj Svømmehal og Vestbadet i Brøndby har indgået en bytteaftale, der er til gavn for begge svømmehaller. Mens Ishøj Svømmehal er lukket for renovering, udlånes medarbejderne til Vestbadet, og den dobbelte mængde personale giver luft til, at alle medarbejdere kan komme på videreuddannelse.\nens håndværkerne knokler med renoveringen i Ishøj Svømmehal, knokler svømmehallens medarbejdere på skolebænken. Selvom svømmehallen er lukket for renovering de næste måneder, er der masser at gøre for personalet – de er nemlig både på uddannelsesophold på AMU Nordsjælland og på udveksling. Ishøj Svømmehal og Vestbadet i Brøndby har nemlig indgået en samarbejdsaftale, der giver vidensdeling og kompetenceløft til alle medarbejdere – og samtidig sikrer, at Ishøj svømmehal kan holde på dem i renoveringsperioden. Mens Ishøj Svømmehal renoveres frem til februar, bliver medarbejderne udlånt til Vestbadet, hvor de skifter mellem at være på uddannelse og dække ind, når Vestbadets medarbejdere er på skolebænken. »Det fungerer rigtig godt, og både samarbejdet med kollegerne i Vestbadet og skoleforløbene er lærerige,« fortæller Daniella Kapetanaki, der til daglig er ansat i Ishøj Svømmehal.\nVi har ansvar for at give vores medarbejdere et kompetenceløft, og dette er en glimrende mulighed, der forhåbentligt kan inspirere andre anlæg til at finde alternative løsninger i en travl hverdag, siger Kai Strandgaard Hansen, idrætsinspektør i Ishøj Kommune.\nNår Vestbadet i Brøndby til foråret skal renoveres bliver medarbejderne dels sendt på efteruddannelse og dels sendt til Ishøj Svømmehal, hvor de afløser medarbejdere herfra, der skal videreuddannes.\nUddannelse | PARTNERSKAB\nDer er ikke meget vandplask over Ishøj Svømmehal i øjeblikket, til gengæld bliver der tid til masser af hjernegymnastik, når Ishøj Svømmehals medarbejdere bruger renoveringsperioden til efteruddannelse.\n»På det første skoleforløb har emnet været erhvervsrengøring, og selvom vi arbejder med rengøring til dagligt, er der masser af lære om eksempelvis produkter, ergonomi og effektivitet,« fortæller Daniella Kapetanaki, som nu er tilbage på arbejde, mens en gruppe andre kolleger er på skole.\nAlt afprøves i praksis\nOgså Louis Eriksen, teknisk servicemedarbejder fra Vestbadet, er glad for den fælles efteruddannelse. »Det er godt, at vi lærer tingene sammen, så vi får fælles rutiner. Det giver en god kontinuitet, at vi for eksempel gør rent på samme måder og giver de\nsamme beskeder til vores besøgende. Desuden lærer vi praktiske ting, vi selv kan bruge direkte, for eksempel hvordan man forholder sig ergonomisk korrekt, når man gør rent,« siger Louis Eriksen. »Det er altid godt at have noget ekstra på cv’et, så det gavner både arbejds-\nidræt • kultur • fritid Nummer 250\nbruge lukkeperioden på efteruddannelse til medarbejderne. »Vi har ansvar for at give vores medarbejdere et kompetenceløft, og dette er en glimrende mulighed, der forhåbentligt kan inspirere andre anlæg til at finde alternative løsninger i en travl hverdag. Også souschef i Vestbad Preben Rasmussen er glad for ordningen. »Det fungerer rigtig godt og bare det, at vores medarbejdere går og snakker om det daglige arbejde, kan give inspiration til nye og bedre måder at arbejde på,« siger Preben Rasmussen, der desuden er glad for, at ingen medarbejdere mister deres arbejde som følge af renoveringen. Vestbad renoveres\nDaniella Kapetanaki er en af de medarbejdere fra Ishøj Svømmehal, der videreuddanner sig, imens hendes arbejdsplads renoveres.\npladserne og os selv, at vi bliver dygtigere,« tilføjer han. Hans kollega fra Ishøj Svømmehal Daniella Kapetanaki forudser allerede en god gevinst. »Det tegner rigtig godt for de efterfølgende forløb. Desuden er det godt, at vi kommer tilbage på arbejdet og kan afprøve de nye teknikker, som vi har lært sammen med de andre kursusdeltagere. Der er gode muligheder for at følge op, evaluere og få implementeret nye metoder sammen,« forklarer Daniella Kapetanaki. Hun ser frem til de følgende skoleforløb, der indeholder emner som kommunikation, service og fødevarehåndtering.\nNår medarbejderne er på skole, lærer de en masse om blandt andet rengøring, produkter, sikkerhed, kundeservice og konflikthåndtering, og derudover har de to anlæg investeret i uddannelsesforløb hjemme i bassinerne, hvor medarbejderne uddannes som instruktører i svømning, babysvømning og aqua-fitness. Ishøj Svømmehal forventes at være klar til februar, og så er det Vestbads tur til at tømme bassinerne og påbegynde den helt store renovering. Her skal betonkonstruktioner og vandbehandlingsanlæg opdateres, der skal bygges nyt stort varmtvandsbassin til genoptræning, babysvømning og nyt dybvandsbassin med udspring og klatrevæg til brug for svømme- og dykkertræning. Desuden skal omklædningsområdet udvides med blandt andet familie- og handicapomklædningskabiner.\nBare det, at vores medarbejdere går og snakker om det daglige arbejde, kan give inspiration til nye og bedre måder at arbejde på. Preben Rasmussen, souschef, Vestbad.\nIshøj Svømmehal har været lukket siden i sommer, og vand og badegæster er erstattet af håndværkere, der skal gøre hallen mere indbydende og børnevenlig. »Vi skal blandt andet have lagt fliser i bunden af bassiner, og håbet er, at de kan holde i mindst 30 år. Desuden bliver springbassinet omdannet til et legeområde og morskabsbassin med rutsjebane for børn og voksne,« siger idrætsinspektør i Ishøj Kommune Kai Strandgaard Hansen, der fik ideen til at\nVestbad lukker ned for motionscenter og 50 meterbassin i perioden fra januar 2017 til maj 2018. Nyt motionscenter forventes klar til januar 2018. I forbindelse med ombygning køres alternativ drift med undervisning, motionscenter, cafe og lidt offentligt åbent i badeland. Mens renoveringen foregår, vil Vestbads personale tage uddannelse og hjælpe til i Ishøj Svømmehal frem til sommerferien, så hver medarbejder når over 20 ugers uddannelse.\nHI | Campus\nGodt engagement på Campus 2016 HI’s Campus i Middelfart var en succes med ivrig deltagelse og gode tilbagemeldinger fra deltagerne. HI’s sekretariat har fået bekræftet, at campus er et vigtigt arrangement for branchen og ser allerede frem til Campus 2017.\ner var godt gang i både oplægsholdere og tilhørere, da over 100 HI-medlemmer 2. november var samlet til årets campus i Middelfart. Emnerne strakte sig lige fra kompetenceudvikling og sikkerhedskrav til CTS-løsninger, tilskudsregler og svømmebadsbekendtgørelsen. »Det var en rigtig god dag, og jeg vil gerne takke de fremmødte for deres engagement og nysgerrighed – de deltagendes medvirken er med til at sætte standarden for et seminar, og HI’s Campus 2016 var helt sikkert en succes,« siger formand for HI Jørgen Mosbæk.\nunder Rasmus Duus’ oplæg – han repræsenterede BDO Statsautoriseret revisionsaktieselskab og fortalte om forskellene på, hvordan kommunale og selvejende institutioner må bruge deres tilskud. »Det var et rigtig godt oplæg, der gav en livlig diskussion, og emnet er langtfra udtømt, så det skal vi tage op igen senere,« siger Jørgen Mosbek.\nDe gode debatter bekræfter netop, hvorfor det er så vigtigt, at HI’s medlemmer møder op til campus. »Det er her, vi får de gode snakke, det er her, vi hører erfaringer fra kolleger i hele landet, og så er det selvfølgelig her, vi får eksperternes syn for sagen,« siger HI-formanden, der allerede via tilbagemeldinger fra deltagerne er begyndt at samle ideer til Campus 2017.\nFormanden fortæller, at flere emner gav rigtig gode diskussioner, både i løbet af oplægget og i pauserne. Blandt andet blev mange holdninger givet til kende\nH Over 10 0\nmer var sa\n2016 i M l C a mp u s\n2 . n o ve m\nen God Adga\nng var et af em nerne, her ved Ulla Kr amer.\nCampus | HI\nde diskussio emnerne gav go\nner, som blev fo\n. rtsat i pauserne\nHI’s form a god del nd Jørgen Mos b æ k va i diskus r glad fo sionern e på Ca r, at me mp u s 2 dlemme 016. rne tog\nCampus er en dag, der\nprimært består af rel\nevante faglige oplæg\ng er n Delta\nd af fi\ned oplæ re spor m\ng samt fæ\ne er e delt\ner o faring\ner o og eft\nn Peter Mejer Mortense\nvar blandt oplægsho\nlderne på årets campu\nRasmus Duus fra det statsautoriserede revisionsselskab BDO på podiet med et par huskeregler til de fremmødte halinspektører og deres kolleger.\nHold styr på tilskuddene Hvilke kommunale tilskud må vi bruge til hvilke aktiviteter i vores anlæg? Det kan være en jungle at finde ud af reglerne, og derfor gav director Rasmus Duus fra BDO Advisory gode råd om emnet på HI’s Campus 2016.\nplægget om anvendelse af kommunale tilskud skabte stor spørgelyst på Campus i Middelfart i starten af november, fordi der findes forskellige opfattelser af reglerne, og derfor gik Rasmus Duus fra det statsautoriserede revisionsselskab BDO på podiet med et par huskeregler til de fremmødte halinspektører og deres kolleger. Problematikken ligger i, at en kommune ikke må engagere sig i kommercielle aktiviteter – heller ikke via de kommu-\nnale haller eller selvejende haller, der modtager kommunale tilskud. De selvejende haller må altså gerne varetage kommercielle aktiviteter i driften – det skal blot ske uden indblanding af kommunale tilskudsmidler. »Kommunale haller eller selvejende haller, der modtager et kommunalt tilskud, må som udgangspunkt ikke bruge de kommunale midler til kommercielle aktiviteter,« forklarer Rasmus Duus. Et eksempel kunne være et cafeteria, som får tilskud og samtidig tilbyder mad ud af huset – her er det afgørende, at cateringvirksomheden ikke drives med\ndirekte såvel indirekte kommunal støtte via det kommunale tilskud, da det er i strid med kommunalfuldmagtsreglerne. Eller hvis en hal har møde- og festlokaler tilknyttet, som udlejes til private virksomheder, må tilskuddet ikke bruges her, da det konkurrerer med anden privat lokaleudlejning. Gælder også for selvejende\nRasmus Duus lagde vægt på, at reglen om at kommunale tilskud ikke må anvendes til kommercielle aktiviteter også gælder de selvejende haller – et faktum, der medførte flere spørgsmål fra salen.\n»Hvis hallen får et kommunalt Annonce.pdf 1 23/04/15 tilskud, 10.59 må tilskuddet kun anvendes til lovlige kommunale formål – uanset om hallen er selvejende. Det betyder, at kommunen samtidig er forpligtiget til at føre tilsyn med, at tilskuddet alene anvendes til lovlige kommunale formål. Derfor er det også formålstjenesteligt, hvis hallerne i stigende grad kan dokumentere, at det kommunale tilskud ikke er anvendt til at støtte kommercielle aktiviteter – direkte såvel som indirekte,« fortalte Rasmus Duus. Han understregede, at han er af den overbevisning, at hallerne ikke bevidst benytter tilskuddene ulovligt, men at der i nogen haller er en risiko for, at tilskuddene anvendes til at understøtte driften af kommercielle aktiviteter. Derfor anbefaler han også, at hallerne gør sig overvejelser om deres brug af kommunalt tilskud i hallernes drift. »Man bør kunne vise, at de aktiviteter, som kommunens tilskud er brug til, ikke er konkurrenceforvridende. Og man bør aktivt forholde sig til, hvorvidt de\naktiviteter, man har i sin hal, er kommercielle eller ej. I det omfang der er kommercielle aktiviteter i hallen, bør man adskille disse ud fra en totaløkonomisk betragtning. Altså bør hallen kunne dokumentere, at de kommercielle arrangementer, man har – som for eksemKommunale tilskud må ikke pel udlejning af festlokaler til kommerbruges til kommercielle DEN NYEcateringvirksomhed TS 200 OG PS 312 cielle aktiviteter, el- SOM ET ULTRA KOMPAKT SYSTEM aktiviteter – heller ikke i ler lignende, løber rundt uden kommuselvejende haller. nalt tilskud,« forklarede Rasmus Duus på HI’ s Campus.\nEn succeshistorie fortsættes\nRasmus Duus fortalte, at han ikke mener, der er haller, der bevidst har overtrådt reglerne. Men de mange spørgsmål fra salen bekræftede både ham og HI-formand Jørgen Mosbæk i, at emnet er relevant, og at det ikke er udtømt. »Det var et rigtig interessant oplæg, som er meget relevant for vores medlemmer, og jeg er overbevist om, at vi er nødt til at gå mere i dybden med emnet ved en senere lejlighed,« siger Jørgen Mosbæk.\nReglerne om brugen af kommunale tilskud står ikke skrevet i loven, men følger retspraksis i den uskrevne kommunalfuldmagt.\nSub 312 1 stk. Power 0 20 S 2 stk. T\n,- hal6.675,Kontakt os for en løsning 29.99til5din THORNDAHLSVEJ 3\nSKATTESMÆK | Bjert\nSKAT dræber frivilligheden i Bjert Efter en gennemgang af Bjert Hallens regnskab slår SKAT nu fast, at hallen som noget nyt skal betale skat. Regningen spænder ben for det frivillige arbejde i hallen og stopper udviklingen i lokalområdet, vurderer halinspektøren.\nKAT har foretaget en rutinemæssig gennemgang af Bjert Hallens regnskaber og konkluderer, at hallen fremover skal betale skat, fordi den kan betragtes som en virksomhed. Derfor skal hallen nu til at betale skat af\neventuelt overskud, hvilket er nyt for hallen, der altid har betragtet sig selv som en almennyttig institution og aldrig førhen har betalt skat i de 45 år, som hallen har eksisteret. »I 1995 opkøbte vi det gamle Bjert\nHalinspektøren og hans kolleger har altid opfattet hallen som en almennyttig institution, der bidrog positivt til lokalsamfundet Bjert, og gjorde det muligt, at de lokale kunne dyrke alt fra skydning og badminton til basket og håndbold.\nBjert | SKATTESMÆK\nSKAT konkluderer efter en gennemgang af regnskaberne, at Bjert Hallen skal betale skat. Halinspektør Keld Venø frygter, at det vil gå ud over antallet af arrangementer og ramme de frivillige.\nMejeri, der stod bygninger, og der er tomt og etablerefaktisk ikke beHvis dine tiltag i hallen har erhvervsmæssig de tre lejligheder i grænsninger for, karakter som eksempelvis udlejning af et 1996. Når man gør hvor mange år frem lokale, er man skattepligtig, og det betyder, det, så kommer vi må hensætte. Så at man skal indgive selvangivelse. man over i en anom vi nogensinde den skattemæssigkommer til at betale Keld Venø , halinspektør. kategori. Her har til SKAT, tvivler jeg om hallen reelt kommer til at betale der været nogle forhold, vi ikke har væfaktisk på. Men vi er forpligtet til at ret opmærksomme på i forbindelse med skat af deres overskud fra lejlighederne. indgive selvangivelse,« siger halinspekMåske kommer pengene til at gå til at indberette selvangivelse, fordi vi ikke tøren, der hellere ville have brugt penadministration og revisortimer – penge har set os selv som erhverv,« forklarer gene på udvikling og de frivillige kræfder før gik til udvikling og vedligeholdel- ter i Bjert Hallen. halinspektør Keld Venø. se af hallens arealer. Keld Venø og hans kolleger har altid »Vi skal nu have en revisor til at udar»Vi har lov til at hensætte større beopfattet hallen som noget positivt for bejde en selvangivelse for os, og det er løb til eksempelvis vedligehold og nye lokalsamfundet i Bjert og ikke som en dyre penge, som vi kunne have sparet konkurrence eller trussel mod erhvervslivet i området. SKAT rammer de frivillige\nIndtægterne fra de tre lejligheder betyder, at Bjert Hallen er skattepligtig, slår konklusionen fra SKAT fast. For Keld Venø er SKAT’s afgørelse bekymrende, da Bjert Hallen, på samme måde som andre haller, er afhængig af at kunne tjene penge ud over det kommunale tilskud. Halinspektør Keld Venø tvivler dog på,\nBjert Hallens økonomi •\tHallen er selvejende, og den største indtægtskilde er kommunalt tilskud efterfulgt af halleje fra foreninger. •\tBjert Hallens økonomi bliver herudover suppleret af arrangementer, der er drevet af frivillige kræfter. •\tHallen har haft overskud de seneste to år.\nog brugt på udvikling og nye aktiviteter for hallens besøgende og frivillige,« vurderer Keld Venø. Han frygter, at antallet af arrangementer vil falde, når der fremover skal betales skat af overskuddet ved arrangementer i hallen. »SKAT dræber det frivillige arbejde i hallen, når vi nu skal til at betale skat af vores arrangementer – for kan det så betale sig at yde en frivillig indsats i hallen? Hvis ikke lokalsamfundet i Bjert er med til at supplere vores økonomi, så kan vi ikke udvikle os,« siger han og understreger, at hallen kun får det i tilskud, der skal til for at det kan hænge sammen økonomisk. Alt andet skal de hente i lokalsamfundet og selv tjene ved siden af. »Jeg undrer mig derfor over, om lovgivningen er sakket bagud i forhold til den udvikling og de tanker, vi gør os i de lokale idrætshaller og de tiltag, vi gør for at kunne tjene penge, så vi har til drift og vedligehold fremover.« Foreslår en bagatelgrænse\nHalinspektøren slår fast, at SKAT lige nu spænder ben for udviklingen i de lokale idrætshaller, der selv tjener penge, fordi overskuddet oprindeligt var med til at gøre mulighederne for aktiviteter i lokalområdet bedre. Han foreslår derfor en bagatelgrænse. »Der er en bagatelgrænse inden for mange andre områder, så måske er det også værd at tænke ind her, og eksempelvis gøre de første 100.000 kroners indtjening skattefri. På den måde ville SKAT ikke spænde ben for vores arbejde og give os mulighed for at udvikle vores haller,« siger Keld Venø. Minister inviterer til møde\nSKAT kan ikke udtale sig om den verserende sag, der i første omgang har skabt undren hos både sportshallernes brancheforening, Bjert Hallens bestyrelse og det lokale folketingsmedlem Eva Kjer Hansen (V). Skatteminister Karsten Lauritzen (V) er blevet spurgt, om han vil tage initiativ til at ændre reglerne, så hallen kan fritages fra at skulle betale skat. I sit svar skriver skatteministeren, at han ikke kan gå ind i den konkrete sag, men at loven generelt siger, at en selv-\nHalinspektør Keld Venø frygter, at antallet af arrangementer vil falde, når der fremover skal betales skat af overskuddet.\nejende institution »er skattepligtig af indtægt ved erhvervsmæssig virksomhed«, og at det har været sådan siden 1960. Han mener ikke, at det vil være rimeligt at ændre på hallernes skattepligt. »Flere af hallernes skattepligtige aktiviteter kan konkurrere med tilsvarende aktiviteter, der tilbydes af private aktører, og en skattefritagelse af idrætshallerne vil kunne anses for at være konkurrenceforvridende i forhold til private aktører«, skriver Karsten Lauritzen i sit svar. Her konstaterer han desuden, at kendskabet til reglerne ikke er særligt udbredt, hvorfor han vil tage sagen op senere.\nOverskuddet fra arrangementer har vedligeholdt hallen\nDe sidste fire år har frivillige medhjælpere i Bjert Hallen arrangereret ’Bierfest’, og hallen har haft overskud de seneste to år. Pengene fra arrangementet er gået til drift og vedligeholdelse af faciliteter i hallen. »Før betragtede vi os selv som en almennyttig institution, og dermed var vi frataget moms og skat. Men med den nye afgørelse fra SKAT, betyder det, at vi nu også skal afregne moms, og så er der pludselig ikke meget tilbage til udvikling og vedligeholdelse af hallen,« konstaterer Keld Venø.\nIdrætshal med mange muligheder •\tBjert Hallen har en skydekælder med ni skydebaner på 15 meter samt et klublokale. •\tHallen rummer en håndboldbane, to minihåndboldbaner og en indendørs fodboldbane. •\tFem badminton-, to volleyball-, en international basket- og to basket træningsbaner. •\tMotionscenter på cirka 100 kvadratmeter med alverdens udstyr.\nFORSKNING | Drift af anlæg\nHI’ere til stor hjælp for forskning Landets halinspektører har gjort et godt stykke arbejde med at dele viden og erfaringer til et nyt forskningsprojekt om drift og ledelse i danske idrætsanlæg.\ne ledende medarbejdere i landets idrætsanlæg spiller en vigtig rolle i et forskningsprojekt om idrætsfaciliteters drift, ledelse og organisering. Og HI’s medlemmer har været rigtig gode til at dele deres viden og svare på spørgsmål i forbindelse med projektet, siger tovholder Evald Iversen fra Syddansk Universitet i Odense. »Det er utrolig vigtigt, at vi får svar ind fra anlæggene og både kommuner og halinspektører har været en uvurderlig hjælp,« siger Evald Iversen. Med projektet håber Evald Iversen og hans kollega Jens Høyer-Kruse at finde svar på, hvilken betydning det offentlige tilskud har for driften af danske idrætsanlæg, samt hvilken betydning ledelsen har for driften. »Der er lavet mange mindre analyser i kommunerne om emnet tidligere, men vi mener, der er brug for en dybdegåen-\nde undersøgelse med et forskningsmæssigt afsæt for at få et mere endeligt og klarere resultat. Denne undersøgelse bliver både geografisk bred og dybdegående,« siger forskeren. Flot svarprocent\nI løbet af 2016 har forskerne sendt spørgeskemaer ud til 50 kommuner, og alle har svaret. Derudover har 1081 anlæg fået tilsendt et spørgeskema, og her er der kommet hele eller delvise svar retur fra 90 procent af anlæggene.\nOm forskningsprojektet •\tForskningsprojektet om idrætsfaciliteters drift, ledelse og organisering nu og i fremtiden udføres af Center for Forskning i Idræt, Sundhed og Civilsamfund på Syddansk Universitet i Odense. •\tProjektet har fået støtte fra TrygFonden og Lokale og Anlægsfonden, og det er en del af et større samarbejde med Idrættens Analyseinstitut om forskning i og formidling af viden om idrætsfaciliteter. •\tEvald Iversen kan kontaktes på eiversen@health.sdu.dk for spørgsmål eller tilføjelser til projektet. HI er med som observatør i et forskningsprojekt om idrætsfaciliteters drift, ledelse og organisering, der udføres af Center for Forskning i Idræt, Sundhed og Civilsamfund på Syddansk Universitet i Odense.\nDrift af anlæg | FORSKNING\n»Den høje svarprocent er bedre end forventet, så det er meget positivt for projektet. Det viser også, at både anlæg og kommuner er interesseret i at få svar på undersøgelsen,« siger Evald Iversen. Han og Jens Høyer-Kruse er nu ved at bearbejde alle svarene, og de vil fremlægge fase 1 af projektet til februar.\nderfor er det HI’s opgave at sørge for, at resultatet og anbefalingerne i rapporten bliver så virkelighedsnært og realistisk som muligt. Det er os, der kender hverdagen ude i anlæggene, og HI’s medlemmer har mange års erfaring med forskellige ledelsesmodeller, som vi vil stille til rådighed for projektgruppen. HI vil være en interesseret og realistisk observatør i dette projekts følgegruppe,« siger Jørgen Mosbæk.\nBedre udnyttelse af faciliteterne\nI løbet af foråret 2017 vil de to forskere koncentrere sig om projektets anden fase, der handler om udnyttelse af faciliteterne og brugertilfredshed. Til denne del havde de bedt kommunerne selv melde sig som deltagere – håbet var, at 15 til 20 kommuner meldte sig, men tallet endte på 25 – fortæller en meget tilfreds forsker. Målet med denne del af projektet er at samle viden om og råd til, hvordan man som kommune og anlæg indretter sig bedst for at opnå højere benyttelse og brugertilfredshed. NHA3308T »Jeg er glad for de mange positive tilbagemeldinger, og jeg Dimensions: 300x85x8 cm ser dem som et tegn på, at mange har brug for viden om bruWeight: 51 Kg gernes holdninger og om, hvordan de får belægningsprocenGame time (99:99): 33 cm digits ten i vejret,« siger Evald Iversen. Textline (20 characters): 21hallens cm og anlæggenes fyHan vil også sætte fokus på, hvad Team scores (99-99): 33 cm digits siske tilstand betyder for brugerne. Readability (m): 200 Evald Iversen er glad for, at HI spiller en aktiv rolle i projektet som observatør, og formand Jørgen Mosbæk er glad for medlemmernes store opbakning. »Undersøgelsen omhandler vores medlemmers hverdag, og\nDen typiske halinspektør I forbindelse med undersøgelsen er forskerne kommet frem til, at den gennemsnitlige HI’er er •\tMand •\tMidt i 50’erne •\tHar en baggrund med håndværk eller anden praktisk erfaring •\tI forhold til andre decentrale velfærdsinstitutioner har HI’erne i mindre grad gennemgået en lederuddannelse\nOMRÅDERNE | Status\nSpændende fremtid for HI’s nye områder De fem nye områder under HI har nu konstitueret sig og hver valgt en formand og en områdeledelse. Alle områder er nu i gang med at planlægge aktiviteter, der kan inspirere, oplyse og dygtiggøre områdets medlemmer. Desuden er det blevet besluttet, at Jørn Juul, Forum Horsens, skal repræsentere områderne i HI’s forretningsudvalg.\nOmråde 1 \nKøbenhavn og Køge, Nordsjælland og Bornholm\nNetværksgrupper er vigtige I område 1 arbejdes der på at få dannet en række netværksgrupper – eksempelvis med medarbejdere fra svømmehaller, enkeltmandsbetjente haller og udendørsområder, så alle medlemmer får et tilhørsforhold. »Alle medlemmer skal have et netværk, som de kan gå til, og hvor de føler, de hører hjemme. Derfor er det vigtigt, at vi få dannet nogle grupper for anlæg, der har noget til fælles, så ingen drukner i mængden,« forklarer Kai Strandgaard Hansen. Derudover er området ved at udarbejde et årshjul med arrangementer med emner, som medlemmerne beslutter i fællesskab. »Det kunne for eksempel være lovstof, ventilation, sikkerhed eller Green Key,« siger Kai Strandgaard Hansen, der lægger vægt på, at det er op til medlemmerne at vurdere, hvad der er brug for. Målet med at forberede arrangementerne måneder i forvejen er, at HI-medlemmer fra hele landet skal have mulighed for at deltage.\nOmråde 2 \nOmrådeformand Kai Strandgaard Hansen, Ishøj Idræts & Fritidscenter.\nSydsjælland, Nordvestsjælland og Lolland/Falster\nFokus på rekruttering og sikkerhed Område 2 er allerede kommet godt fra start med et interessant medlemsmøde i midten af november, hvor et af emnerne var sikkerhed. »Jeg tror, der er mange der er i tvivl om, hvem der egentlig har ansvaret for sikkerheden omkring træningsmaskiner og andet materiel, der bliver brugt i hallerne – derfor var det et oplagt emne at samles om,« fortæller Ebbe Edvardsen. Desuden blev der på første møde sat fokus på rekruttering – hvordan kan man som halinspektør hjælpe klubber og foreninger med at skaffe medlemmer, og hvordan får medlemmerne i område 2 fat på de halinspektører i området, der endnu ikke er medlemmer af HI. Det er blevet besluttet, at der afholdes to eller tre medlemsarrangementer i område 2 om året – næste fællesarrangement bliver til april.\nOmrådeformand Ebbe Edvardsen, Rudbjerghallen.\nOmråde 3 \nSyd og Sønderjylland og Fyn\nHvad er mulighederne med ConnectSport? ConnectSport kommer formentlig til at spille en væsentlig rolle i område 3’s møder fremover. Områdeformand Jørgen Thorlund Jepsen mener, det vil være oplagt at udnytte ConnectSports erfaring og ressourcer til at afholde arrangementer og netværksmøder for medlemmerne. »Vi er spændte på at se, hvad de kan tilbyde, og hvad vi som medlemmer kan få ud af at bruge dem. Det vigtigste er, at vi får afholdt nogle møder, som ikke kræver for meget tid at planlægge, men som alligevel er på et vist niveau, så medlemmerne har lyst til at deltage og samtidig får noget faglig viden med hjem,« siger Jørgen Thorlund Jepsen, område 3, der i øjeblikket er i dialog med ConnectSport og snarest mulig vil orientere medlemmerne om mulighederne.\nOmråde 4 \nOmrådeformand Jørgen Thorlund Jepsen, Ribe Fritidscenter og Svømmebad.\nTemaopdelte møder Midt i november afholdt område 4 deres første reelle medlemsarrangement. Her var emnet bredt, og der var blandt andet oplæg om pension og gode erfaringer fra Hedensted Centeret, hvor centerchef Peter Nielsen fortalte under overskriften ’Hvad gør vi, når foreningerne ikke længere kan fylde vores haller?’. Fremover vil medlemsmøde i område 4 dog blive med smallere temaer, siger Jørn Juul. »Vi er så mange anlæg samlet nu, at det er muligt at arrangere møder kun for tørhaller og kun for haller og udendørsanlæg. Vi skal udnytte, at området er blevet større, og vi tror, medlemmerne får mere ud af, at vi arrangerer møder, der specifikt henvender sig til deres form for arbejdsplads i stedet for at prøve at male med for bred en pensel,« siger Jørn Juul. Næste arrangement bliver i foråret, hvor medlemmer fra tørhaller og svømmehaller altså inviteres til hvert sit arrangement.\nOmråde 5 \nOmrådeformand Jørn Juul, Forum Horsens.\nNordvestjylland og Nordjylland\nTalentpleje og assisterende halinspektører Ved område 5’s første områdemøde slår man to fluer med et smæk, idet mødet holdes i Arena Nord 16. december kl. 9.00. Mødet efterfølges af afskedsreceptions for Bjarne Leander, der går på efterløn. »På første møde skal vi have klarlagt, hvad det er medlemmerne efterspørger, men vi har allerede mange gode forslag til emner, der kan tages op. Blandt andet skal vi rundt i detailhandlen for at finde leverandører, der eventuelt kan introducere nye produkter til os, og vi skal snakke rekruttering til områderne,« siger Jan Frederiksen. Derudover har områdebestyrelsen planer om at sætte fokus på assisterende halinspektører, der bliver en stillingsbetegnelse, vi kommer til at møde oftere. »Et andet punkt, vi skal diskutere med vores medlemmer, er talentpleje. I vores branche er der tendens til, at unge iderige medarbejdere bliver headhuntet til eksempelvis kommercielle arbejdspladser som fitnesscentre. Hvad gør vi for at holde på de dygtige medarbejdere, der kan bidrage med ideer og udvikling?«\nOmrådeformand Jan Frederiksen, Haraldslund Vand- og Kulturhus.\nGode råd til, hvordan man får sponsorer til hallen 22\nDet er svært for mange idrætshaller at skaffe sponsoraftaler. Særligt hvis hallen ikke har et kendt trækplaster, der kan lokke tilskuere og sponsorer til og få hallen eksponeret i medierne. I Sønderborg har man fundet en løsning. Her gælder det om at tænke i nye baner, være kreativ og vaske væggene fri for graffiti, når sponsorjagten går i gang.\nSPONSORER | Gode råd\nderfor skulle gentænke, hvordan man normalt ville kontakte sponsorerne. Vi er nemlig afhængige af pengepræmier til vores konkurrencer, fordi vi har skatere, der i forvejen får alt bevordan indgår du som halinspektør en sponsoraftale? talt,« fortæller hun. Og hvad skal du være opmærksom på? I Sønderborg For at Mette Lauridsen og hendes kolleger skal kunne tilSkatehal har halinspektør Mette Lauridsen tænkt nyt, trække de største skatere til Sønderborg Skatehal, er de nødt og netop dét giver nu hallen flere sponsorer. til at have gode pengepræmier til konkurrencerne, og det Før var alle undervægge i hallen fyldt med graffiti, men med kræver sponsorerer. initiativ fra halinspektøren blev væggene for blot tre måneder »Jeg har sagt til sponsorerne, at for hver gang vi har et ofsiden ryddet og malet over. fentligt arrangement, hvor der kommer folk udefra, så skal de »Der var pænt graffiti, vi havde i hallen, det var ikke ’humgive tusind kroner i pengepræmier. Det betyder, at deres bug-graffiti’. Men efter det er malet over, fremstår hallen pæsponsorbidrag er delt op på tre konkurrencer om året i stedet nere og mere indbydende, og det tror jeg er vigtigt i forhold for et samlet beløb,« forklarer Mette Lauridsen. til at kunne tiltrække sponsorer. Det er vigtigt, at hallen fremHalinspektøren håber, at det nye tiltag vil give positiv restår indbydende for sponsorerne, så de har lyst til at få deres spons blandt sponsorerne, og de kan se, at de får noget ud at reklame op hos os,« siger reklamere i hallen. halinspektør Mette Laurid»Jeg håber, strategien virsen. ker, så vi på længere sigt Jeg tror, at vejen til sponsorerne kan hæve priserne en smuer kombinationen mellem god Tænk nyt le,« siger hun og understreomtale i pressen og en pæn og Halinspektøren kan se, at ger, at idéen er meget ny, og indbydende hal. beslutningen om at male det derfor stadig er på forgraffitien over allerede har søgsbasis. Mette Lauridsen, halinspektør, givet flere sponsorer til halSønderborg Skatehal. Sponsorer i rampelyset len. At finde sponsorer til Indtil videre lader det dog hallen er dog i sig selv et til, at strategien i Sønderborg virker efter hensigten. Hallen arbejde, der kræver energi, fantasi og forståelse for, hvad oplever i øjeblikket en stigende interesse fra sponsorerer, og virksomhederne forventer, og hun forklarer, at det hele tiden pengene fra sponsoraterne skal bruges på arrangementer og er en udfordring at skaffe pengepræmier til hallens konkurrencer. Derfor har Mette Lauridsen måtte nytænke kontakten nye tiltag i hallen. »For at vi kan bevare hallens nye, pæne udtryk sælger vi til sponsorerne. »Hvis virksomhederne skal af med et stort, samlet beløb på ramperne til sponsorerne, der før kunne købe plads på væggene,« forklarer Mette Lauridsen, der nu skal i gang med at én gang, kan det virke voldsomt og afskrække nogle. Jeg har Af Cecillie Fabritius Andersen\nMette Lauridsen har været halinspektør i Sønderborg Skatehal i to år. Her tænker hun dagligt nye og anderledes tanker, der tiltrækker nye sponsorer til hallen.\nFør var alle vægge i skatehallen fyldt med graffiti, men med et nyt initiativ fra halinspektør Mette Lauridsen er væggene nu malet hvide. Næste skridt bliver at male ramperne grå, så der er plads til reklamer fra sponsorerne.\nmale alle ramperne i hallen grå, så der er plads til reklame og firmalogoer. Firmaer, der sponsorer, køber reklameplads på ramperne og får hver deres rampe i hallen. »Skaterne omtaler ramperne som eksempelvis BYGMA-rampen, fordi firmaets logo er på den, og på den måde ved alle, hvilken rampe der menes. Firmaernes navn bliver nævnt rigtig ofte i hallen, fordi hver rampe nu har et firmanavn, samtidig med at de får en form for ejerskab over rampen,« forklarer halinspektøren. På den måde kan væggene i hallen forblive hvide og skabe en rolig stemning med fokus på rampernes budskaber. Halinspektøren understreger, at det er vigtigt, at firmaerne kan se, at deres budskaber træder frem, så de kan se, at de får noget for deres penge. Som halinspektør stiller det krav til god sponsorpleje både på kort og lang sigt. »Jeg tror, det er vigtigt, at man som sponsor ikke føler sig fuldstændig lænset for penge. Det er svært at få sponsorer i\nGode råd til at finde sponsorer •\tPlanlæg foreningens sponsorsøgning i god tid inden sæsonen starter, så I ikke kommer i tidsnød. Et halvt år før virksomhedernes budgetplanlægning vil være et godt starttidspunkt. Altså normalt om foråret. •\tUdarbejd en plan for arbejdet. •\tForbered et oplæg for potentielle sponsorer, hvor I fortæller, hvad sponsorerne kan få ud af et samarbejde med jer, eksempelvis kontakt til stor medlemskreds, tilskuere, PR, reklameeffekt og godt omdømme i lokalområdet. Kilde: Arbejdernes Landsbank.\ndag, og det kræver derfor, at man som halinspektør gør en ekstra indsats og tænker kreativt. Det er ikke bare et skilt,\nder skal op i hallen. Det er simpelthen for nemt,« fortæller halinspektøren, der ser sig selv som hallens eventmager.\nUdnyt netværket til at skaffe aftaler\nMette Lauridsen understreger, at det handler om at sælge sine idéer ind til sponsorerne og turde at tænke i nye utraditionelle baner, hvis man vil lykkes. »Jeg har taget kontakt til nogle af de store firmaer, der har lavet noget for os før, og som vi måske har haft et samarbejde med tidligere,« fortæller hun. Det er vigtigt, at man som halinspektør benytter sig af sit netværk i jagten på at skaffe sponsoraftaler, pointerer Mette Lauridsen: »Har vi eksempelvis haft et samarbejde med et stort firma om et stort byggeprojekt, så kontakter jeg dem efterfølgende, for så kan de måske give lidt tilbage på den måde.« Omtale i pressen\nHvert år er Sønderborg Skatehal medarrangør ved arrangementet BREAKDOWN. Eventet har stor reklameværdi for hallen og sponsorerne, fordi det er Danmarks største Street-event, hvor der kommer omkring 4000 mennesker på en weekend.\nFor halinspektøren i Sønderborg handler jagten på sponsorer i høj grad om at skabe synlighed og opmærksomhed omkring hallen i pressen, så sponsorerne får interesse for skatesporten at vejen til sponsorerne er kombinationen mellem god omtale og hallen. i pressen og en pæn og indbydende hal,« siger halinspektør »Det er vigtigt at få avisomtale, hvis man vil have sponsorer. Mette Lauridsen. Som halinspektør skal man Kan man skate uden graffiti? sørge for, at medierne dækKulturen har ændret sig inden ker, hvad der sker i hallen af Har vi eksempelvis haft et for de sidste ti år, hvor graffitiforskellige aktiviteter og arsamarbejde med et stort og skateverden er gået hver derangementer. I Sønderbog firma om et stort byggeres veje. Halinspektøren underSkatehal har vi været gode streger, at skatesporten ikke til at komme på forsiderne, projekt, så kontakter jeg længere er en del af hip hop, og det skaber interesse fra dem efterfølgende, for så men i dag i højere grad anses sponsorerne,« fortæller kan de måske give lidt for en seriøs sport. I dag ligner Mette Lauridsen og pointetilbage på den måde. skatehaller mere traditionelle rer, at man som moderne Mette Lauridsen, halinspektør, sportshaller, og mange skatere idrætshal aldrig må stå stilSønderborg Skatehal laver ikke graffiti. le, for så bliver man glemt i »I Sønderbog har vi dog rapmedierne og måske overhaperen LRon Harald, der gerne let af en mere proaktiv hal. maler om vinteren. Men nu har vi lagt kursen om og har sagt, Mette Lauridsen fik fortalt i den lokale avis, at Sønderborg at nu er vi ikke længere en hal med graffiti. Vi vil gerne være Skatehal manglede sponsorer til hallen. mere seriøse på samme måde som skatesporten,« forklarer »Halvanden time efter historien var bragt, havde vi samlet 15.500 kroner ind, og det var nok til det, vi manglede. Jeg tror, Mette Lauridsen.\nGode råd om sponsering fra halinspektør Mette Lauridsen •\tSørg for at skabe omtale om hallen og komme i medierne, så sponsorerne lægger mærke til jer. •\tStå aldrig stille. Vær opmærksom på hele tiden at tænke nyt og have fokus på udvikling af hallen og dens arrangementer. •\tHold arrangementer og udnyt jeres netværk.\nDer følger ansvar med stillingen som halinspektør Som nyudnævnt halinspektør i Ulfborg har Stine Gadgaard en masse spændende udfordringer foran sig. Men hun mener, at der med stillingen følger et ansvar om, at hun er med til at udvikle og samle byen omkring fritidscentret.\nVestjydsk Fritidscenter fik i sensommeren ny halinspektør. Stine Gadgaard mener, at der med stillingen følger et ansvar om, at hun er med til at udvikle og samle byen omkring fritidscentret.\nestjydsk Fritidscenters nye halinspektør er på flere måder utraditionel. Hun er kvinde, mor, 32 år og uddannet sygeplejerske. Hun har ingen håndværksmæssig erfaring, men til gengæld er hun sikker på, at hun kan skabe liv i fritidscentret ved at være åben, imødekommende og fuld af gode ideer. Ideen var faktisk allerede begyndt at spire i Stine Gadgaards hoved, da hun fik det første prik på skulderen af en bekendt. Halinspektøren i fritidscentret havde sagt op, og der blev annonceret efter en ny. »Jeg var allerede begyndt at overveje at søge, da flere venner og bekendte spurgte, om det ikke var en stilling for mig. Og derfor vidste jeg også, at hvis jeg ikke i det mindste undersøgte jobo-\nI Vestjydsk Fritidscenters foyer er der gjort plads til uorganiseret leg og bevægelse.\npslaget lidt nærmere, ville jeg fortryde det,« fortæller halinspektør Stine Gadgaard, der tiltrådte i jobbet i Vestjydsk Fritidscenter 1. august. Sygeplejerske bliver halinspektør\nStine Gadgaard har siden 2009 været sygeplejerske og arbejdede på dialyseafdelingen på Holstebro Sygehus. Et arbejde hun ellers var glad for men som nu er sat på hold. Hun er kommet i Vestjydsk Fritidscenter hele sit liv både som fodboldspiller, gymnast, træner, frivillig og mor. Og gennem årene har hun flere gange tænkt, at der var masser af uudnyttede muligheder i den lokale hal. »De forskellige halinspektører har gjort det godt – ingen tvivl om det. Men der er alligevel mange ting, jeg vil forsøge at få sat i gang og vil gøre anderledes,\nDen nytiltrådte halinspektør har blandt andet sørget for, at idrætscentrets kiosk er åben i hele hallens åbningstid – en lukket kiosk kommer nemt til at se uindbydende ud.\nog det har jeg så chancen – og ansvaret – for nu,« siger Stine Gadgaard, der er mor til tre børn på 10, 7 og 4 år. Tillid skal give ansvar\nStine Gadgaards mål er at gøre hallen til byens samlingssted – det er en ambition, mange halinspektører rundt om i landet har, men Stine Gadgaard er allerede i gang med at opfylde den. »Da jeg var barn, var hallen et sted, hvor vi ofte bare opholdt os – også når vi ikke dyrkede sport. Det var et sted, hvor man altid kunne gå hen – der var altid åbent og altid nogen, man kendte. Sådan skal det være igen,« siger halinspektøren. De første skridt til mere uformelt og uorganiseret samvær i hallen er allerede taget. Blandt andet er der stillet en kasse med bolde frem, som børn og voksne frit kan bruge, når hallen er ledig. Det eneste krav er sund fornuft. »Vi vil gerne vise børnene i byen, at hallen er til for dem, og at de er velkomne her. Jeg tror på, at tilliden vil gøre, at de også tager ansvar – i tilfældet med boldkassen betyder det, at de skal rydde op efter sig og selvfølgelig komme og sige, hvis en af boldene er flade,« siger Stine Gadgaard. Desuden har hun blandt andet sørget for, at kiosken er åben i hele hallens åbningstid. Ikke kun for sportsfolk\nStine Gadgaard mener, at stillingen som halinspektør i 2016 strækker langt udover at have ansvar for aktiviteter og materiel i hallen.\nStine Gadgaard er 32 år, uddannet sygeplejerske og nu ansat som halinspektør i Vestjydsk Fritidscenter.\nom, at de passer kummer og bed foran idrætscentret til glæde for både dem selv og centrets gæster. Senere er planen, at blomsterpigerne, som Stine Gadgaard venskabeligt kalder dem, skal hjælpe med at indrette fritidscentrets store foyer, så den bliver hyggeligere. På samme måde vil Stine Gadgaard fremover forsøge at involvere erhvervslivet til at bruge idrætscentret til møder eller udstillinger. Et samlingssted\nHalinspektør Stine Gadgaard ønsker, at Vestjydsk Fritidscenter skal være et uformelt opholdssted, hvor byens børn og unge blandt andet kan tage et spil bordfodbold.\n»Ulfborg er en by med cirka 2000 indbyggere – vi er simpelthen for små til kun at være os selv nærmest. I mit perspektiv er det at være halinspektør en livsstil, og det betyder også, at man skal tage ansvar for, det der ikke direk-\nte har med hallen at gøre. Vi skal forsøge at få flere af byens borgere til at komme i hallen,« forklarer halinspektøren. Hun har netop indgået en aftale med en gruppe lokale blomsterinteresserede\nDen relativt nystartede halinspektør fortæller, at der lige nu er en generation af energi og velvilje i Ulfborg, og den håber hun at kunne ride med på. »Det er nu, mens der er mange småbørnsfamilier, vi skal vise os frem. Det tager tid at få opbygget en kultur, men jeg håber, at hallen bliver lige så livlig, som da jeg var barn. Jeg håber, at byens borgere vil lægge deres aftensmåltider, børnefødselsdage, kulturforedrag og fællesmøder her – for hvor der er mennesker, kommer der flere mennesker til, og det er mit mål,« siger Stine Gadgaard.\nDet skal være hyggeligt at opholde sig i Vestjydsk Fritidscenter lige gyldigt, om man dyrker idræt eller bare slapper af eller venter.\nHI’s Senior Tour 2016 – tre dage med oplevelser og hygge I september var 34 af HI’ seniorer og pårørende på en spændende og oplevelsesrig tur i det vestjyske, der bød på både kultur, natur, historie og hyggeligt samvær. Gunner Jespersen fra HI’s seniorudvalg har leveret dette referat af turen.\nlåvandshuk Fritidscenter er et stort anlæg med plads til mange forskellige aktiviteter, både inden- og udendørs. Vores gruppe på 34 personer blev modtaget af direktør Peter Nielsen, der blandt andet viste centrets nye hytter frem. Hytterne har\nforskellig indretning og antal sovepladser. Det var spændende at se og høre om de fremtidsplaner, der arbejdes med for centeret. Efter aftensmaden kørte vi i kortege med egne biler og Calle som guide ud i de nærliggende klitplantager for at se og høre kronvildt.\nGruppen gjorde holdt ved Filsø Projektet, der skal genskabe området, så man får et større og levedygtigt naturreservat.\nDet kommende Tirpitz Museum i Varde er tegnet af Bjarke Ingels Group og opføres på en gammel bunkerruin fra 2.verdenskrig.\nVi fik set nogle dyr, men de var så langt borte, at man skulle bruge kikkert. Herefter kørte vi videre ind i skoven til jægernes klubhus, men hverken så eller hørte noget mere. Derefter tog vi hjem til Danhostel til aftenhygge, og efter en lang dag tror jeg nok, at de fleste gik til ro forholdsvis tidligt. Krigsmuseum\nOnsdag morgen kørte vi på en dagstur med bus og startede med at besøge byggepladsen for opførelsen af det nye Tirpitz Museum i Varde, hvor vi fik en rundvisning af direktør Klaus K. Jensen. Deltagerne på HI’s Senior Tour kiggede indenfor i Blåvandshuk Fritidscenters nye hytter.\nSENIORER ???? PÅ| TUR ???\nDet nye museum er tegnet af Bjarke Ingels Group og opføres på den gamle bunkerruin fra 2. Verdenskrig. Det vil indeholde fire store gallerier – hver med en udstilling med relationer til området. Der var folk i gang med at arbejde i hele bygningen, så der var larm overalt, men det er helt sikkert, at det bliver meget spændende at se, når det er færdigt. Museet forventes indviet i efteråret 2016. Projekt Filsø\nEfter besøget på den spændende byggeplads kørte bussen en tur gennem Blåvand ud til Blåvand Fyr, hvor der var en mulighed for at komme op i fyret. Tilbage i klitplantagen fandt vi et godt sted at spise vores medbragte sandwich. Efter frokosten kørte vi til Filsø, hvor vi blev guidet rundt af naturvejleder Hanne Voetmann, som fortalte om Filsø Projektet, der med støtte fra Aage V. Jensens Naturfond skal genskabe området, så man får et større og levedygtigt naturområde.\nPanser- og Brandbilsmuseet i Oksbøl blev gennemgået med en engageret og vidende guide.\nOm aftenen var der underholdning med Hans Verners Forsamlingshus – han var meget underholdende og fik os til at være aktive, det var en god afslutning på dagen. Vi benyttede ventetiden efter aftensmaden til at synge adskillige sange fra højskolesangbogen. Det var ganske hyggeligt. Flygtningelejr og kirkebesøg\nTorsdag morgen kørte vi til Panser- og\nBrandbilsmuseet i Oksbøl. Her var det Major Bo Hagsten, der var vores guide gennem pansermuseet med de mange forskellige gamle panserkøretøjer, som vores guide kendte alt til. Turen rundt på brandbilmuseet var på egen hånd, og der var en masse gamle udtjente køretøjer fra diverse brandstationer samlet. Efter frokost blev vi delt op i to hold, Calle tog den lange tur til flygtningelej-\nPå pansermuseet fik HI's seniorer set en masse spændende militærkøretøjer.\nren til fods, hvor han selv var guide. Flygtningelejren, hvor der nu kun er enkelte bygninger tilbage, blev nødtørftigt opført i 1945 og rummede efter tre måneder cirka 9.000 flygtninge fra Tyskland. Indtil lejren blev lukket i 1949, rummede den i alt cirka 36.000 flygtninge. Helga tog den korte tur, hvor vi kørte i biler til Aal kirke, og der var sognepræst Mette Frydendahl Tarbensen guide. Der-\nefter besøgte vi den tyske gravlund for 1675 flygtninge og 121 tyske soldater fra 2. Verdenskrig. Næste års tur på plads\nTurens sidste aften blev som altid afsluttet med festmiddag. For musikken og underholdningen denne aften stod spillemandsorkesteret Revl og Krat. Der var stor tak til Helga og Calle for det store arbejde, de havde lagt i arbejdet med at\nlemmer d e m e r æ K valget og d u s g n i n Forret nsker ø I H i t e t a sekretari d jul. alle en go marbejde a s t d o g r Tak fo i 2016 til nye m e r f r e s i –v er de opgav n e d n æ p s i 2017\narrangere årets tur og til Vagn Gram for at gå med i lokaludvalget. Peder kunne berette, at HI SENIOR TOUR 2017 næsten er helt programsat. Arrangementet afholdes med base i Skærbæk Fritidscenter fra mandag 4. september til torsdag 7. september 2017, hvor der nu er reserveret et antal feriehuse til os. På denne tur venter blandt andet en bytur til Ribe og traktorkørsel til Mandø. Året efter, i 2018 vil Sydsjællandsområdet gerne have os på besøg igen – her er det Knud Essendrup, der er kontaktperson. Det er ikke afklaret helt endnu, hvor vi skal bo denne gang. Men et lille lokaludvalg undersøger mulighederne. Rikard Dinesen har meddelt, at han ikke ønsker at opstille til valg til SU i 2017. Vi takker Rikard for hans arbejde i Seniorudvalget, hvor han har været med fra starten i 2000.\nHI’s Senior Tour 2017 afholdes med base i Skærbæk Fritidscenter fra mandag 4. til torsdag 7. september 2017.\nNye opgaver | SEKRÆTARIATET\nNyt sekretariat for Rådet for Større Badesikkerhed HI er valgt til at varetage sekretariatsfunktionen for Rådet for Større Badesikkerhed. Det skaber grobund for et spændende samarbejde mellem de to parter, vurderer Rådets formand Sven Hedegaard.\nHI og medarbejderne på kontoret i Solrød Strand er blevet valgt til at varetage sekretariatsfunktionen for Rådet for Større Badesikkerhed. Tidligere er Rådets administrative opgaver blevet varetaget af et såkaldt CallCenter, men nu er HI valgt til at holde styr på opgaverne\nvedrørende medlemmer, kontingenter og møder. Rådet for Større Badesikkerheds overordnede vision er, at antallet af druknede personer skal reduceres gen”Vandsikker Kommune” er et nyt aktivitetsområde, hvor Rådet forventer, at en række kommuner vil lade sig certificere som tegn på, at de har fokus på sikkerhed i, ved og på vand.\n1. Orga nisation for sikke rhedsa 2. Risiko rbejde vurder inger af Opfølgni vandom ng hvert 2. år råderne 3. Sikke rhed om kring va nd i bere 4. Svøm dskabs meunde planen rvisning til alle ko 5. Retn mmunen ingslinje s børn r for ba deudflug 6. Efter ter leve ”S ikkerhe d ved off 7. Redn entlige ingsuds ba deanlæ tyr opsti g” lles på 8. Infor relevan mation te stede til alle om r vand- og is-sikke rhed Juni 20 15 - Jun i 2017\n86 28 77 66 nem øget sikkerhed og at styrke danidræt • kultur • fritid Nummer 250\nBorgmester Mogens Gade (th.) får overrakt ”Vandsikker Kommune” certificering på Gjøl havn af formand for Rådet Sven Hedegaard (i midten) og Steen Bjørn Pedersen fra DGI, medlem af Rådets bestyrelse (tv).\nskernes – specielt børnenes – svømmefærdigheder og at sikre børns muligheder for en tidlig vandtilvænning. HI har været medlem af Rådet i mange år og har derfor et stort kendskab til, hvad rådet står for. Dette har medført en stor viden, som sekretariatet kan benytte, og det var derfor naturligt, at det er HI, som nu skal varetage opgaven, fortæller Rådsformand Sven Hedegaard. »Vi havde på forhånd besluttet, at alle bestyrelsesmøder fremover skulle holdes i HI’s lokaler. Nu slår vi to fluer med ét smæk, fordi vi også drager nytte af deres viden og erfaring, så det er meget positivt, at vi vælger HI som sekretariat,« siger Sven Hedegaard. Spændende samarbejde\nSamarbejdet med HI giver nye muligheder for Rådet for Større Badesikkerhed, fordi de nu bliver en del af en ny netværksgruppe, hvor der vil være unik ad-\ngang til viden omkring drift og vedligeholdelse af haller. »Vi er selvfølgelig mest interesseret i de våde haller og vil gerne være en del af et netværk, som har samme interesse, så vi kan drage nytte af hinanden, vidensdele og udveksle idéer«, siger badeformanden, der ikke er i tvivl om, at rådet bliver styrket med en stærk spiller som HI, der har gode kompetencer og den rette erfaring inden for området. Fremover bliver det lettere at dele informationer med hinanden og netværke på tværs. Og det er en stor fordel, fordi det betyder, at Rådet nu får en bredere information og viden om, hvad der foregår både i svømmehallerne, idrætshallerne og også i organisationerne i det øvrige Danmark, som har med fritidsaktiviteter at gøre. »Denne information er vigtig for, at vi kan følge med udviklingen og hele tiden være up-to-date,« forklarer Sven Hedegaard.\nFormand Sven Hedegaard håber, at det fælles sekretariat fremover kan udvides i takt med, at samarbejdet mellem Rådet for Større Badesikkerhed og HI udvikler sig. Certificering af flere kommuner som ”Vandsikker Kommune” er nemlig et af de udviklingsområder, Rådet har stort fokus på. »Hvis vi skal have flere specialister til at udvikle datastyring, kan det sagtens tænkes, at der kommer flere opgaver til sekretariatet i fremtiden. Her kan vi ikke undvære HI,« siger Sven Hedegaard, der ser frem til samarbejdet med HI. Rådet arbejder i øjeblikket på at lave flere dataindsamlinger, der er til gavn for hele det badende Danmark. »HI kan hjælpe os, fordi de kender os så godt. Vores samarbejde står på to ben: Hjælp til økonomi og den gængse sekretariats rådgivning. Jeg ser frem til et fortsat godt samarbejde med en god synergi,« siger han. Ekstra arbejde i sekretariatet\nRådet for Større Badesikkerhed •\tRådet for Større Badesikkerhed er en uvildig, almennyttig og frivillig baseret organisation, der samarbejder med alle organisationer, foreninger og privatpersoner, der har samme mål om at reducere antallet af drukneulykker i Danmark. •\tRådet arbejder for, at det skal være sikkert at færdes i og omkring vand samt styrke danskernes svømmefærdigheder.\nMedarbejderne i sekretariatet vil fremover vurdere, om der er opgaver, der kan samarbejdes om. Formand Jørgen Mosbæk slår dog fast, at HI’s medlemmer ikke skal frygte forringet service på forbundskontoret. »Det giver lidt ekstra arbejde her på kontoret, men det er en spændende organisation, og jeg er sikker på, at vi kan klare det,« siger Jørgen Mosbæk, der ser frem til at samarbejde med Rådet for Større Badesikkerhed.\nGreen Key på efterårstur Green Key’s medlemmer har i oktober været på den årlige 2-dages efterårstur, hvor flere interessante anlæg blev besøgt. Erritsø Idrætscenter i Fredericia har fået bygget om og har blandt andet fået en rigtig flot motionsafdeling med nye maskiner. Selvom Erritsø er en lille by, er idrætscenteret ifølge de lokale velbesøgt. Centret fungerer også som lokalt biblioteksafdeling. Turen gik videre til Vejen Idrætscenter, som altid et spændende sted at besøge. Også her fik vi fin modtagelse og fik set de sidste nye tiltag, fortæller Anita Primahl fra HI’s sekretariat. En af nyhederne i centret er blandt andet udendørs sauna med helårsbassin og udendørs boblebad. Herfra gik turen videre til Skærbæk Fritidscenter, som er et fantastisk anlæg med rigtig mange aktiviteter. Der er stort set ikke det, de ikke laver. Deres kunstnerhus, vævestue, værksteder, teater, der er udstillinger af lokale talenter både de professionelle og amatører, og de sælger produkterne. Enhver med interesse kan udforske sine kunstneriske evner, fortæller Anita Primdahl.\nSkærbæk Fritidscenter har også driften af Hjemsted Oldtidspark, et museum med forskellige aktiviteter og muligheder. Sidste dag gik turen til Torring, hvor vi så deres produkter, som hovedsagelig består af fremstilling af skabsløsninger i solidt og holdbart materiale, der alle er fremstillet af papir, tilsat forskellige limkomponenter, der presses til ønskede forme.\nKommende kurser Teknisk Praktisk 2 26. januar 2017 Hedensted Teknisk Praktisk 1 28. februar 2017 Lokation kommer senere Teknisk Praktisk 3 29. marts 2017 Lokation kommer senere\nGreen Key’s medlemmer besøgte blandt andet Erritsø Fritidscenters nye motionsafdeling\n76 Værløse Svømmehal 75 Vipperød Hallen 74 Viby Sj. Idrætscenter 73 Viborg Svømmehal 72 Vestbad I/S 71 Vejen Idrætscenter 70 Uvelse Fritids Center 69 Tinglev Fritidscenter 68 Tarm Idrætscenter 67 Søndervangshallen 66 Søndermarkshallen Sæby Svømmebad 65\tSydthy Kur- og Svømmebad 64\tSvømmehallen i Nykøbing S 63\tSvømmecenter Falster 62\tStrandmarkens Fritidscenter 61\tSolrød Idrætscenter 60\tSnekkersten Idrætscenter 59\tSmørum Idrætscenter 58\tSlotssøbadet 57\tSlangerup Idrætsanlæg 56\tSkærbæk Fritidscenter 55\tSankt Jørgens Badet 54\tRørvig Hallen 53\tRønne Idrætshal 52\tRødovrehallen 51\tRødovre Stadionhal 50\tRødovre Skøjtearena 49\tRoskilde Badet 48\tRingsted Svømmehal 47\tRingsted Idrætscenter 46\tNæstved Hallerne 45\tNordfalster Svømmecenter 44\tNakskov Svømmehal 43\tMaribo Svømmehal 42\tMaribo Hallerne 41\tMaglegårdsbadet 40\tLysholmbadet 39\tLalandia 38\tKøge Svømmeland 37\tKlemensker Idrætshal 36\tJersie Hallen 35\tIshøj Svømmehal 34\t33\tIshøj Idræts- og Fritidscenter 32\tHvissinge Hallerne Hvidovre Stadion 31\tHundested Hallen 30\t29\tHolte Hallerne Helsingør Svømmehal 28\tHelsingør Hallerne 27\tHedensted Centret 26\tHavdruphallen 25\t24\tHasle Idrætshal Halsnæs Hallerne 23\tHallerne i Nykøbing S 22\tGlostrup Svømmehal 21\tGlostrup Idrætspark 20\tGladsaxe Sportscenter 19\tFuresøbadet 18\tFrihedens Idrætscenter 17\tFrederiksværk Svømmehal 16\tFrederiksværk Hallen 15\tFrederikssund Svømmehal 14\tFredericia Idrætscenter 13\tForum Horsens 12\tErritsø Hallen 11\tEngelsborghallen 10\tEjby Hallen 9\tDansborghallen 8\tBagsværd Svømmehal 7\tBagsværd Stadion 6\tAvedøre Stadion 5\tAvedøre Idrætscenter 4\tAugustenborghallerne 3\t2\tArena Syd Arena Midt 1 idræt • kultur • fritid Nummer 250\nMærkedage Torben Pedersen Fredericia Idrætscenter 09/12 1956\nSvend Aa.T. Nielsen Tidl. Vamdrup Svømmehal 13/11 1941\nErik Gade Augustenborg Hallerne 30/12 1956\nVagn Gram Tidl.Løjt Lands Idrætsanlæg 17/11 1941\nPer Guldager Nielsen Skagen Kultur & Fritidscenter 10/12 1966\nErling Druedal Jensen Tidl. Frederikssund Stadion 011/0 1946\nGunnar Nielsen 25/11 1936\nBrian Bust Smidstrup Hallen 14/10 1956\nKeld Petersen Tidl. Rønnede Hallen 04/11 1941\nLasse Henriksen Køgehallerne 14/11 1956\nGunnar Jespersen Tidl.Humlehøj Hallen 05/11 1941\n50 år Henrik Prindahlsen Grenaa IC 24/10 1966 Henrik Kjærgaard Rødovre Stadionhal 12/11 1966\nIdræt kultur fritid 5 2016 web


Basishold Smørum Ledøje Ballerup Måløv Jonstrup Værløse\nTrin 1 – Unge og voksne hunde – “Lømmelhold”\nMålgruppe: Hunde ældre end 5 måneder, der ikke tidligere har været klikkertrænet.\nKursus: 8 x 60 minutters praktisk træning (4 x 120 min. som weekendhold – 5 x 95 min. som formiddagshold) med indlagt teori samt udførlig lektiemail efter hver træning inkl. træningsvideoer.\nPris: Kr. 1.350,- inkl. moms – 5-6 kursister på holdet\nHar du en hund, der er ældre end 5 måneder, og har I aldrig prøvet at klikkertræne før, er dette måske holdet for dig og din hund. Selvom I måske har fulgt et hvalpeforløb et andet sted, anbefaler jeg stadig trin 1, hvis I ikke har arbejdet struktureret med klikkertræning før.\nI træningsforløbet vil vi først fokusere på at lære hundene, at klikket er et signal for ønsket adfærd, og at der dermed følger en godbid. Vi vil motivere dem til at byde ind med forskellig adfærd, når vi træner – få dem til at vise initiativ. Vi vil træne en hel del kontakt og lægge ret meget energi i at opbygge en god relation mellem hund og fører, som er helt grundlæggende for den videre træning. Der vil ikke være frikvarter på dette hold.\nUd over kontakttræning vil der blive fokuseret på:\nselv- og belønningskontrol\nDisse nøglekompetencer danner basis for en lang række øvelser.\nHelt konkret vil der blive trænet\nmøde med andre hunde i line – hilse/ikke-hilse\nselvkontrol – fx tag godbidden pænt, ”lad-være-med-at-springe-op-efter-legetøjet” (noget-for-noget-princippet)\nDer vil blive undervist i at bruge klikker i træningen. Første træningsgang vil være præget af en del teori, hvor noget af den praktiske træning vil gå ud på at få hundene til at ligge roligt på et tæppe, mens I lytter. Jeg vil her gennemgå principperne bag klikkertræning og indlæringsprincipperne.\nKom på lømmelhold med min lille forvirrede og urolige Jack Russell terrier, der trods stor indsats, synes jeg selv, var meget mere interesseret i andre hunde end i mig. Allerede efter 2 træningstimer havde jeg fin kontakt med Rusty, og han kunne forholde sig roligt på træningspladsen. Nu, efter endt kursus og ihærdig træning hjemme, kan jeg gå med ham løs i hundeskovene og han kommer, når jeg kalder. Det var mit store ønske, men jeg troede faktisk ikke, jeg ville nå det. Tak Aino, for at hjælpe mig til at komme der til.\nPernille (Jack Russel terrier Rusty), 19. marts 2017\nI morgen er det præcis 2 år siden, at du kom herud til os og gav Rango en enetime (eller rettere 3 1/2 time) før vores første træning på lømmelholdet ❤❤❤. Og vi har ALDRIG fortrudt, at vi valgte dig som træner. Tak for 2 fantastiske år. Vi vender frygteligt tilbage ❤. Tak fordi du er dig – sød og forstående og en fantastisk træner!!!\nLinda & Johnny (rottweiler Rango), 23. januar 2016


Galleri: Se billeder fra vores 75 års jubilæumsfest i 2006\n75 års jubilæumsfest 2006\nDen 23. og 24. Juni 2006 afholdt Ejstrupholm IF sit 75 års jubilæum med børnedisko, fodboldstævne og stort teltfest. Tilløbet til arrangementet har været langt, allerede før jul blev et festudvalg fundet og startede planlægningen af, hvad der nu skulle ske. Målet var fra start, at skabe en dag for hele familien, og man kan kun sige det lykkedes helt perfekt.\nFredag og Sankt Hans aften bød på disko, dans og sjove drinks for børnene, sjældent har man set et så veludstyret diskotek, der bød på høj musik, røg, bobler, skum og lys i alle farver. Desværre var fremmødet ikke så stort, men det gav jo bare ekstra plads på dansegulvet til de fremmødte børn, der i hvert fald ikke var skuffede.\nLørdag, dagen for det store fodboldstævne startede kl. 10, hele 35 hold var tilmeldt i de 3 grupper for bl.a. børn, firmaer, gader, venner, foreninger osv. Der var derfor ingen undskyldninger for ikke at have tilmeldt et hold, der var absolut plads til alle. Stævnet blev spillet færdig ved 16 tiden, hvor vinderen af Dynamitpuljen kunne kåres. Holdet fra Invita køkkener løb med sejren.\nLupus FC Midtjyllands børneglade mascot lagde også vejen forbi, han var i den time besøget varede, tæt ”mandsopdækket” af en kæmpe flok jublende børn, der fik masser af snak og autografer med på vejen. Besøget af Lupus var et led, i det samarbejde klubben har med FCM på børneafdelingen.\nMange af stævnets deltagere havde taget hele familien med, så der var en livlig aktivitet på stadion denne dag. Her kunne man også se, hvordan mange frivillige fra klubben har arbejdet på at renovere og forskønne klubhuset og omgivelserne. Mange har været i gang med malerpensler, der er kommet nyt tag på, sået græs, plantet træer osv. det var tiltrængt og der arbejdes stadig på det sidste. Vi anslår omkring 500 personer lagde vejen forbi stadion på Ågade denne skønne sommerdag, hvor vejret var helt i top til hygge og leg, og der skal lyde en stor tak fra foreningens side, for den store opbakning fra alle folk i byen, deltagere, hjælpere osv.\nAftenen rundede dagens begivenheder af med et stort teltbal, hvor Buddy Wolly and his Bollymen fyrede den af på scenen med rock og blues, så dansegulvet var på kogepunktet. En skøn aften med god musik, glade mennesker og utrolig buffet med lækker mad fra Slagter Kalle…en helt fantastisk dag kunne lukke og slutte, morgendagen stod på oprydning og det kæmpe telt skulle pilles ned og status gøres op. Det har bestemt været en stor succes for idrætsforeningen, og mon ikke det kommer op til overvejelse i bestyrelsen, om det kan blive en fast tradition, på den ene eller anden måde, vi kan kun sige opfordringerne er mange…\nMen indtil da fortsætter planlægningen af foreningens officielle 75 års jubilæum den 5. August, hvor der holdes reception i klubhuset på Ågade.


Efter værdibaseret ledelse - Lederweb\n6 min. 15.119 18-06-2010\nLektor, cand.polit og ph.d\nAf: Søren Jagd\nVærdibaseret ledelse og ledelsesformernes udvikling\nIfølge Simon Dolan et. al. er værdibaseret ledelse nødvendig fordi organisationer er præget af en stadigt stigende kompleksitet, usikkerhed og ændringshastighed. Denne udvikling har ført til, at de grundlæggende ledelsesformer har forandret sig markant. I begyndelsen af det 20. århundrede var den mest udbredte ledelsesform ledelse gennem direkte instrukser.\nI løbet af 1960’erne blev ledelse koncentreret mere om at fastsætte individuelle mål og lade medarbejderne afgøre, hvordan målene konkret skulle nås. Værdibaseret ledelse kan ses som en radikal tredje ledelsesform, hvor medarbejderne selv tager ansvaret for en langt større del af de konkrete arbejdsprocesser og i større omfang bliver selvledende.\nTabel 1. Tre ledelsesformer\nInstruksbaseret ledelse Målbaseret ledelse (MBO) Værdibaseret ledelse\nKontrolfilosofi ’Top-down’ kontrol og overvågning Resultatkontrol og stimulering af faglig kontrol Selvkontrol opmuntres\nSelvledelse og ansvar Lav Middel Høj\nGrundlæggende kulturelle værdier Loyalitet, konformitet og disciplin\nResultatmåling og motivering Medarbejderdeltagelse, kontinuerlig læring, kreativitet og engagement\nMagt, kontrol og tillid Lederne har den formelle magt - lav tillid Lederne sætter mål og kontrollerer resultat – begrænset tillid Lederne udstikker mål og understøtter selvstyring og selvkontrol – høj gensidig tillid\nUdviklingen i ledelsesformerne skyldes, i følge Dolan et. al., at organisationer i dag har langt mere komplekse opgaver. Værdibaseret ledelse passer til virksomheder med kontinuerlig udvikling og læring, hvor medarbejdernes deltagelse og selvledelse er altafgørende.\nSet i dette lys kan værdibaseret ledelse ses som ét element i en mere omfattende forandring af ledelsesformerne. Det er derfor et problem, hvis de mange forsøg med at indføre værdibaseret ledelse, som meget tyder på, ikke reelt har ført til en ny måde at organisere og lede virksomhederne på, hvor medarbejderne får langt mere ansvar og selvstyring.\nVærdifællesskab som grundlag for tillidsbaseret ledelse\nVigtigheden af at gennemføre værdibaseret ledelse som får en reel effekt understreges af Alan Fox’ (1974) klassiske beskrivelse af forskellen på lavtillids- og højtillidsorganisationer, hvor graden af værdifællesskab viser sig at være altafgørende for, hvordan virksomheder kan ledes. Grundlæggende skelner Alan Fox mellem to idealtypiske ledelsesformer: kontrol- og tillidsbaseret ledelse, der sammenfattes nedenfor i tabel 2.\nTabel 2. Kontrol- og tillidsbaseret ledelse\nKontrolbaseret ledelse Tillidsbaseret ledelse\nGrundlæggende ledelsesperspektiv Medarbejderne forventes ikke at dele organisationens mål og værdier, dvs. at være tillidsværdige Medarbejderne forventes at dele organisationens mål og værdier, dvs. at være tillidsværdige\nOvervågning og kontrol Direkte overvågning og regler skaber en negativ spiral med aftagende gensidig tillid\nSelvdisciplin opnås uformelt gennem kollegiale normer\nAktivitets-koordinering Standardiseret koordinering med begrænset interaktion mellem hierarkiske niveauer\nKoordinering ved gensidig tilpasning med interaktion på tværs af hierarkiske niveauer\nRespons på fejl og mangler Fejl er resultat af ligegyldighed, der besvares af sanktioner og mere overvågning\nFejl og mangler er et hændeligt resultat af fejlskøn og en anledning til læring\nKonflikthåndtering Konflikter håndteres på gruppebasis gennem en forhandlingsproces Konflikter håndteres som problemløsning så lokalt som muligt\nDen afgørende forskel på, om der kan anvendes henholdsvis kontrol- og tillidsbaseret ledelse er, ifølge Alan Fox, graden af værdifællesskab i organisationen. I lavtillidsorganisationer er ledernes adfærd præget af, at de ikke stoler på medarbejderne. Derfor udformes regler, overvågning og andre kontrolsystemer under forudsætning af manglende tillid. Når medarbejderne derimod deler organisationens mål og værdier, kan der anvendes tillidsbaseret ledelse.\nFra værdibaseret ledelse til tillidsbaseret ledelse\nI lyset af Alan Fox’ analyse kan vi pege på fem centrale ledelsesopgaver i bevægelsen fra værdibaseret ledelse til tillidsbaseret ledelse:\n1. Udvikling af organisationen til et reelt værdifællesskab\nVærdibaseret ledelse er det altafgørende element i arbejdet med at ændre ledelsesformerne. Det tidligere arbejde med værdibaseret ledelse skal videreføres og uddybes, så ledere og medarbejdere forenes omkring fælles værdier. Det er vigtigt at alle ledere også reelt deler virksomhedens værdier og at de klart viser, at de har organisationens udvikling som deres primære mål og ikke kun varetager snævre egeninteresser.\n2. Ændre kontrol fra overvågning til selvkontrol\nDen væsentligste form for kontrol i højtillidsvirksomheder er den selvkontrol, der udøves af den enkelte medarbejder og af medarbejdergruppen, ofte baseret på professionelle normer om godt arbejde. Ledere, der ønsker at udvikle højtillidsorganisationer kan, ifølge Reinhard Sprenger (2004) skabe tillid hos medarbejderne ved at fjerne de traditionelle kontrolsystemer, for eksempel det traditionelle tidsregistreringssystem og stimulere udviklingen af medarbejdernes egne kvalitetsstandarder. Medarbejdere, der mødes af tillid vil typisk besvare denne tillid ved at handle tillidsværdigt.\n3. Stimulere koordinering ved gensidig tilpasning\nKontrolbaseret ledelse baseres på topstyret koordinering af aktiviteterne med begrænset interaktion og kommunikation mellem organisationens forskellige niveauer. Tillidsbaseret ledelse bygger derimod på koordinering gennem gensidig tilpasning og med overførsel af information mellem kolleger og på tværs af hierarkiske niveauer, i form af udveksling af ideer, forslag, kritik, råd og konsultering i en kultur præget af gensidig tillid.\n4. Udvikling af en læringskultur\nI lavtillidsorganisationer er udgangspunktet, at fejl og mangler skyldes ligegyldighed overfor arbejdsregler og organisationens mål. I højtillidsorganisationer ses fejl og mangler derimod som et udtryk for fejlskøn, og som en anledning til læring så fejl minimeres i fremtiden. En central opgave for ledere bliver derfor at udvikle en egentlig læringskultur i hele organisationen.\n5. En problemløsende tilgang til konfliktløsning\nI lavtillidsorganisationer behandles konflikter typisk på gruppebasis gennem forhandlinger. Forhandlinger ses som den bedste konfliktløsningsmetode, da målene forventes at være forskellige mellem medarbejdere og ledelse. I højtillidsorganisationer antages det, at medarbejdere og ledelse har fælles mål og konfliktløsningsmodellen får derfor karakter af problemløsning, baseret på indsamling af relevant information og udforskning af alternative løsninger.\nSkiftet fra værdibaseret ledelse 1.0 til værdibaseret ledelse 2.0\nMed udgangspunkt i Alan Fox’ analyse kan vi se, at det fulde udbytte af værdibaseret ledelse først kan realiseres, når ledelsen er villig til at tage de afgørende skridt og indføre tillidsbaseret ledelse. Forskellen på de de to versioner af værdibaseret ledelse, uden eller med tilføjelsen af tillidsbaseret ledelse, kan beskrives som værdibaseret ledelse 1.0 og 2.0:\nVærdibaseret ledelse 1.0 beskriver værdibaseret ledelse, der er i bedste fald er endt med at blive en ny, men blødere og mere acceptabel, form for kontrol og styring. Det kritiske perspektiv vil pege på at denne form for værdibaseret ledelse ikke fører til en egentlig ny organisations- og ledelsesform.\nVærdibaseret ledelse 2.0 beskriver værdibaseret ledelse + tillidsbaseret ledelse, der befordrer frigørelse af medarbejderne, så styring afløses af selvledelse. Værdierne er her det centrale omdrejningspunkt for at ændre ledelsesformen, med større vægt på delegering af ansvar til medarbejderne. I modsætning til værdibaseret ledelse 1.0, er det i værdibaseret ledelse 2.0 medarbejderne, der er de centrale aktører i forhold til at implementere værdierne i den daglige praksis.\nMedarbejderne inddrages direkte i diskussion af, hvordan værdier kan anvendes i daglig praksis gennem seminarer m.m. Medarbejderne spiller derfor her den helt centrale rolle i forbindelse med udmøntningen af værdiernes konkrete oversættelse og implementeringen af de konkrete værdier i organisationen.\nI lys af disse teoretiske bidrag, kan vi forstå at det ikke er nok at indføre værdibaseret ledelse som et mål i sig selv. Værdibaseret ledelse kan derimod ses som et middel til at gennemføre en mere radikal forandring af organisation og ledelse ved at indføre tillidsbaseret ledelse.\nDolan SL, Garcia S and Richley B (2006) Managing by Values. Palgrave McMillan, Houndsmills, Basingstoke, UK.\nFox A (1974) Beyond Contract: Work, Power and Trust Relations. Faber and Faber, London.\nHagedorn-Rasmussen P and Jagd S (2007) Da værdier kom på arbejde: Anledninger til kompetenceudvikling, Landsorganisationen i Danmark, København.\nSprenger RK (2004) Trust. The Best Way to Manage. Cyan/Campus, London.


En fjern hvisken - Kate Morton\nEt brev fra fortiden\nEn hel masse familiehemmeligheder, tre gammeljomfruer og et forfaldent, engelsk slot. Den unge forlagsredaktør Edie får vendt op og ned på sit liv, da hendes mor modtager et brev fra fortiden\nEgentlig går Edie og hænger lidt med hovedet. Hun er netop blevet forladt af sin kæreste, hendes karriere er ikke noget at råbe hurra for, hun har ikke rigtig noget nært forhold til nogen og det er som om, hun aldrig har fået taget hul på at leve det liv, der er hendes.\nI løbet af nogle få måneder ser det hele imidlertid ganske anderledes ud.\nHelt tilfældigt besøger Edie Midlerhurst Castle, der af alle steder viser sig at være netop det sted, hendes mor under 2. Verdenskrig blev evakueret til fra London.\nEdies mor har kun fortalt ganske lidt om sin tid på slottet hos de tre gammeljomfruer, men Edie aner, at der bag slottets mure gemmer sig nøglen til en forståelse af, hvorfor hendes mor er blevet til den lidt tilknappede dame hun er.\nDet viser sig dog, at det ikke kun er Edies mor, der har haft noget at skjule. En fjern hvisken er en skøn og charmerende roman, der både rummer vidunderlige beskrivelser af det engelske landliv, den smukke natur og livet a la Brideshead i de finere kredse i 1940'erne og samtidig har en meget hverdagsnær, sød og til tider yderst humoristisk historie om en yngre kvinde, der i 1990'ernes London forsøger at få sit liv op at stå og at gøre sig fri af sin familie (- samtidig med at hun inderst inde egentlig ønsker at få et dybere forhold til sine forældre).\nHer er spøgelser og hemmelige beskeder, små irriterrende gravhunde og overraskende lykkelige kærlighedshistorier, usandsynligt smukke balkjoler og en hverdag, der omfatter overnatninger på sofaen hjemme hos Edies chef.\nAlt sammen elegant vævet sammen i en dejlig og stærkt underholdende historie om fortid og nutid, om det vi ved, og om alt det vi kun kan høre som en svag hvisken.\nEn hvisken fra fortiden...\nOversat af Marianne Linneberg Rasmussen efter The Distant Hours\n"Åh, det her er en god bog [...]\n- den emmer af fortælleglæde og kan få selv den mest kyniske realist til at hoppe i med begge ben og tro på, at der bag selv de bedst polerede paneler gemmer sig en hemmelighed ... eller et spøgelse!"\n"Kate Morton garnerer sin fortælling med fint afmålte portioner af frygt, bedrag, brudte løfter, knuste hjerter, forældresvigt, rendyrket vanvid og rørende søstersolidaritet."\n- Ringkøbing-Skjern Dagbladet\n"Kate Morton garnerer sin fortælling med passende, fint afmålte portioner af frygt, bedrag, brudte løfter, knuste hjerter, forældresvigt, rendyrket vanvid og rørende søstersolidaritet."\nLisbeth Troels Nielsen, Videbæk\nEn langtrukken og middelmådig bog.\nRie Vinding Slyngborg, Rødding\nEfter at jeg havde læst, Den glemte have, havde jeg store forventninger til bog nr. 2. En fjern hvisken. Den får kun 3 stjerner, fordi jeg synes, at den er ufattelig langtrukken.\nEfter at have læst 170 sider, havde jeg faktisk glemt hvad bogen startede med. Har dog købt den 3. bog og håber så den lever op til bog nr. 1\nOm Kate Morton\nKate Morton er født i 1976 og opvokset i Australien\nHun har studeret drama i London og har en master i engelsk litteratur fra University of Queensland.\nHun debuterede i 2006 med romanen Huset ved Riverton, som blev en kæmpesucces og en af årets mest solgte bøger, da den udkom i England.\nKate Mortons bøger har toppet bestsellerlisterne i såvel England som USA og er solgt til udgivelse i mere end 38 lande.


Læger vil også vaccinere drenge mod HPV-virus\n9. februar 2013 00:22 | Af: Berlingske Nyhedsbureau\nAlle danske piger født efter 1985 får i dag tilbud om gratis vaccinering mod HPV-virus, der kan forårsage livmoderhalskræft. Vaccinen beskytter dog begge køn mod kønsvorter og forskning antyder, at HPV-virus kan være skyld i kræft hos mænd, skriver Politiken.\n»Infektion med HPV-virus er medvirkende årsag til en væsentlig vækst i visse cancertyper hos danske mænd«, siger Helle Kiellberg Larsen, speciallæge i hud- og kønssygdomme, Bispebjerg Hospital til avisen.\nHun gør sammen med to andre specialister i Ugeskrift for Læger status over HPV-relateret sygdom hos mænd og konkluderer, at mange tilfælde kan forebygges med vacciner, som derfor også bør inkludere drenge også.\nVaccinen anbefales til drenge på lige fod med piger i USA, Australien og Canada, men altså ikke i Danmark.\nDansk Selskab for Almen Medicin (DSAM), der er de praktiserende lægers lægefaglige organisation, anbefaler, at drenge kommer med i det gratis program, når dokumentationen for, at vaccinen modvirker kræft hos mænd er i orden.\n»Selv om man måske kun fanger fem HPV-relaterede kræfttilfælde hos mænd mod et større antal hos kvinder, vil det hjælpe de fem, og så er der alle sidegevinsterne i form af muligheden for at udrydde kønsvorter og mindske smitte af ikkevaccinerede kvinder,« siger direktør i DSAM, Peter Torsten Sørensen til Politiken.\nForeningen Sex og Sundhed er enige.\n»Det er enormt diskriminerende, at fordi drenge ikke har en livmoderhals, skal de ikke have den her vaccine, selv om de på andre måder kan have gavn af den,« siger projektleder Anne Sofie Fraenkel til avisen.\nFolketingets Sundhedsudvalg har bedt sundhedsminister Astrid Krag (SF) undersøge, hvorvidt der kan være en økonomisk gevinst ved at vaccinere alle drenge, fordi man sparer penge til kræftbehandling og til behandling af kønsvorter.


Kontinenter, have og hav - Geografi - 2022\nKontinenter, have og hav\nVed at analysere jordoverfladen gennem funktioner som kort og fotos, vil vi finde ud af, at jordens overflade (kontinenter og ø) er mindre end mængden af vand i havene og havene (nettomasse).\nDette kan tydeligt ses i det følgende billede af verdenskortet.\nHavene kan ses på flere måder:\nSelvom de er forbundet med havet gennem stræder og kanaler, er de næsten helt lukket af land. Som eksempel nævner vi Østersøen, Rødt, Sort og Middelhavet.\nSatellitbillede af Middelhavet.\nDe er direkte knyttet til oceaniske farvande, såsom Antillerhavet og Kinahavet.\nDe står isoleret fra oceaner som Kaspian, Aral og Dead.\nVigtigste træk ved kontinenter\nDens form er langstrakt i en nord-syd retning, divideret med ækvatorlinjen. Mod nord er kræftens trop; mod syd Tropic of Capricorn. I den nordlige del er den arktiske cirkel. Øst og vest for kontinentet ligger henholdsvis Atlanterhavet og Stillehavet. Mod nord er kontinentet omgivet af det iskolde vand på den arktiske gletsjer. Det amerikanske kontinent er dannet af to store blokke, der er forbundet med en isthmus, der matcher størrelsen på det Mellemamerikanske kontinent.\nDet adskilles fra Eurasien ved Suez-kanalen, der forbinder det røde og Middelhavet. Omfattende er dens 30 millioner kilometer afgrænset af Atlanterhavet (vest) og Indiske oceaner (øst) såvel som det røde og Middelhavet. Af alle kontinenter er det den fulde, idet den er opdelt mod syd af Stenbukken-tropen, mod nord af kræfttropen og i midten af ækvatorlinjen.\nDet adskiller sig fra andre kontinenter, fordi det har den største kontinentale blok. Det bades af Stillehavet (øst), Atlanterhavet (vest), arktisk (nord) og indiske (syd) hav. Det eurasiske kontinent er omgivet af flere have: Middelhavet, Rødt, Arabisk, Kaspisk, Sort, Bering og det nordlige. Det er delt af den arktiske cirkel, kræftens trop og Ecuador (kun på øen: Malaysia og Indonesien).\nDet er beliggende i breddegraden i Stenbukken Tropisk (sydlige halvkugle), med sine kyster badet af Stillehavet (vest) og Indiske oceaner (øst). Det skiller sig ud fra andre kontinenter for at være det mindste.\nKontinentet bades af vandene i Stillehavet, Atlanterhavet og de indiske oceaner. Det er næsten udelukkende dækket af et fuldt lag is. Det er omgivet af den antarktiske polcirkel.\nBesættelse af kontinenterne\nFordi kontinenterne er forskellige fra hinanden under besættelsen, blev man i perioden med menneskeskabte besættelse enigt om at udpege hver enkelt.\nGamle kontinent eller gammel verden: Region, hvor nybyggerne forlod (Eurasia og Afrika).\nNyt kontinent eller Ny verden: Region koloniseret af europæerne og opdaget af Christopher Columbus i det 15. århundrede (Amerika).\nSplinternyt kontinent: Kaldes Oceanien og også kendt som det australske kontinent (Australien, New Zealand og Stillehavsøerne). Region taget af europæerne i det tidlige attende århundrede.\nVi bruger også i det geografiske system benævnelsen Eastern World and Western World, med henvisning til den oprindelige længde af Greenwich.\nCopyright 2022 \_ Kontinenter, have og hav...


Hustoftevej 9, 1., 2700 Brønshøj\nSkøn ny lejlighed fra 2019/20 med 2 badeværelser/3 soveværelser og stor altan.\nSpændende 1.sals lejlighed i helt nyopført ejendom fra 2019 / 2020 - lejligheden har egen skøn solaltan samt parkeringsplads og redskabsrum. Her er 106 kvm effektiv og super indrettet bolig med gulvvarme overalt. Huset er fint tilpasset kvarteret med den lidt industrielle flotte ombyggede Soho inspirerede naboejendom. Dette hus fremstår med smukke teglstensfacader og sorte vinduespartier med sort betonstenstag. Energiklasse 2015 A. Cykelafstand til Københavns centrum.\nMeget fint opdelt ankomstareal med privat adgang til begge lejligheder ude fra - denne lejlighed disponerer over privat p-plads og redskabsrum/cykelparkering.


Thorkild Kristensen - Gråsten Havn K/S CVR-nr - PDF\nDownload "Thorkild Kristensen - Gråsten Havn K/S CVR-nr"\n1 Thorkild Kristensen - Gråsten Havn K/S CVR-nr Årsrapport 2013 Årsrapporten er fremlagt og godkendt på selskabets ordinære generalforsamling den 24. juni Laurits Toft Dirigent\n2 Indholdsfortegnelse Side Påtegninger Ledelsespåtegning 1 Den uafhængige revisors erklæringer 2 Ledelsesberetning Selskabsoplysninger 4 Ledelsesberetning 5 Årsregnskab 1. januar december 2013 Anvendt regnskabspraksis 6 Resultatopgørelse 8 Balance 9 Noter 11 Thorkild Kristensen - Gråsten Havn K/S Årsrapport for 2013\n3 Ledelsespåtegning Ledelsen har dags dato aflagt årsrapporten for 2013 for Thorkild Kristensen - Gråsten Havn K/S. Årsrapporten er aflagt i overensstemmelse med årsregnskabsloven. Vi anser den valgte regnskabspraksis for hensigtsmæssig, og efter vores opfattelse giver årsregnskabet et retvisende billede af selskabets aktiver, passiver og finansielle stilling pr. 31. december 2013 samt af resultatet af selskabets aktiviteter for regnskabsåret 1. januar december Ledelsesberetningen indeholder efter vores opfattelse en retvisende redegørelse for de forhold, som beretningen omhandler. Årsrapporten indstilles til generalforsamlingens godkendelse. Aalborg, den 24. juni 2014 Direktion Morten Jensen Kjeld Palsten Sørnesen Laurits Toft Komplementar TKF Komplementaranpartsselskab I Morten Jensen Laurits Toft Thorkild Kristensen - Gråsten Havn K/S Årsrapport for\n4 Den uafhængige revisors erklæringer Til kommanditisten i Thorkild Kristensen - Gråsten Havn K/S Påtegning på årsregnskabet Vi har revideret årsregnskabet for Thorkild Kristensen - Gråsten Havn K/S for regnskabsåret 1. januar december 2013, der omfatter anvendt regnskabspraksis, resultatopgørelse, balance og noter. Årsregnskabet udarbejdes efter årsregnskabsloven. Ledelsens ansvar for årsregnskabet Ledelsen har ansvaret for udarbejdelsen af et årsregnskab, der giver et retvisende billede i overensstemmelse med årsregnskabsloven. Ledelsen har endvidere ansvaret for den interne kontrol, som ledelsen anser nødvendig for at udarbejde et årsregnskab uden væsentlig fejlinformation, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Revisors ansvar Vores ansvar er at udtrykke en konklusion om årsregnskabet på grundlag af vores revision. Vi har udført revisionen i overensstemmelse med internationale standarder om revision og yderligere krav ifølge dansk revisorlovgivning. Dette kræver, at vi overholder etiske krav samt planlægger og udfører revisionen for at opnå høj grad af sikkerhed for, om årsregnskabet er uden væsentlig fejlinformation. En revision omfatter udførelse af revisionshandlinger for at opnå revisionsbevis for beløb og oplysninger i årsregnskabet. De valgte revisionshandlinger afhænger af revisors vurdering, herunder vurdering af risici for væsentlig fejlinformation i årsregnskabet, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Ved risikovurderingen overvejer revisor intern kontrol, der er relevant for selskabets udarbejdelse af et årsregnskab, der giver et retvisende billede. Formålet hermed er at udforme revisionshandlinger, der er passende efter omstændighederne, men ikke at udtrykke en konklusion om effektiviteten af selskabets interne kontrol. En revision omfatter endvidere vurdering af, om ledelsens valg af regnskabspraksis er passende, om ledelsens regnskabsmæssige skøn er rimelige samt den samlede præsentation af årsregnskabet. Det er vores opfattelse, at det opnåede revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores konklusion. Revisionen har ikke givet anledning til forbehold. Thorkild Kristensen - Gråsten Havn K/S Årsrapport for\n5 Den uafhængige revisors erklæringer Konklusion Det er vores opfattelse, at årsregnskabet giver et retvisende billede af selskabets aktiver, passiver og finansielle stilling pr. 31. december 2013 samt af resultatet af selskabets aktiviteter for regnskabsåret 1. januar december 2013 i overensstemmelse med årsregnskabsloven. Supplerende oplysninger vedrørende forhold i regnskabet Uden at tage forbehold henviser vi til note 1 om "Usikkerhed om going concern", hvor ledelsen redegør for usikkerheden om selskabets fortsatte drift. Erklæringer i henhold til anden lovgivning og øvrig regulering Supplerende oplysninger vedrørende andre forhold Selskabet har i strid med årsregnskabsloven ikke udarbejdet årsrapporten rettidigt, hvorved ledelsen kan ifalde ansvar. Udtalelse om ledelsesberetningen Vi har i henhold til årsregnskabsloven gennemlæst ledelsesberetningen. Vi har ikke foretaget yderligere handlinger i tillæg til den udførte revision af årsregnskabet. Det er på denne baggrund vores opfattelse, at oplysningerne i ledelsesberetningen er i overensstemmelse med årsregnskabet. Aalborg, den 24. juni 2014 Redmark Statsautoriseret Revisionspartnerselskab Steen Jensen Statsautoriseret revisor Thorkild Kristensen - Gråsten Havn K/S Årsrapport for\n6 Selskabsoplysninger Selskabet Thorkild Kristensen - Gråsten Havn K/S Hasseris Bymidte Aalborg CVR-nr.: Regnskabsår: 1. januar december Direktion Morten Jensen Kjeld Palsten Sørnesen Laurits Toft Komplementar TKF Komplementaranpartsselskab I Revision Redmark, Statsautoriseret Revisionspartnerselskab Thorkild Kristensen - Gråsten Havn K/S Årsrapport for\n7 Ledelsesberetning Hovedaktivitet Selskabets formål er opførelse og videresalg af ferieboliger på Gråsten Havn. Udvikling i aktiviteter og økonomiske forhold Selskabets moderselskab Thorkild Kristensen Group A/S er under konkursbehandling, hvilket bevirker, at selskabets fremtid er usikker. Dette har medført den konsekvens, at selskabets ledelse har valgt at aflægge årsregnskabet til realisationsværdier, idet ledelsen ikke på nuværende tidspunkt betragter selskabet som en going concern. Selskabets resultat og økonomiske udvikling levede ikke op til forventningerne og anses for utilfredsstillende. Begivenheder efter regnskabsårets udløb Efter regnskabsårets afslutning er der ikke indtruffet begivenheder, som vil kunne forrykke selskabets finansielle stilling væsentligt. Thorkild Kristensen - Gråsten Havn K/S Årsrapport for\n8 Anvendt regnskabspraksis Årsrapporten for Thorkild Kristensen - Gråsten Havn K/S er aflagt i overensstemmelse med årsregnskabslovens bestemmelser for en klasse B-virksomhed. Årsrapporten er aflagt efter samme regnskabspraksis som sidste år og aflægges i danske kroner. Generelt om indregning og måling I resultatopgørelsen indregnes indtægter i takt med, at de indtjenes. Herunder indregnes værdireguleringer af finansielle aktiver og forpligtelser. I resultatopgørelsen indregnes ligeledes alle omkostninger, herunder afskrivninger, nedskrivninger og hensatte forpligtelser samt tilbageførsler som følge af ændrede regnskabsmæssige skøn af beløb, der tidligere har været indregnet i resultatopgørelsen. Aktiver indregnes i balancen, når det er sandsynligt, at fremtidige økonomiske fordele vil tilflyde selskabet, og aktivets værdi kan måles pålideligt. Forpligtelser indregnes i balancen, når det er sandsynligt, at fremtidige økonomiske fordele vil fragå selskabet, og forpligtelsens værdi kan måles pålideligt. Ved første indregning måles aktiver og forpligtelser til kostpris. Efterfølgende måles aktiver og forpligtelser som beskrevet nedenfor for hver enkelt regnskabspost. Ved indregning og måling tages hensyn til forudsigelige tab og risici, der fremkommer inden årsrapporten aflægges, og som vedrører forhold, der eksisterede på balancedagen. Resultatopgørelsen Bruttofortjeneste Bruttofortjeneste indeholder nettoomsætning, ændring i lagre af færdigvarer og varer under fremstilling, arbejde udført for egen regning og opført under aktiver, andre driftsindtægter samt eksterne omkostninger. Nettoomsætning indregnes i resultatopgørelsen, såfremt levering og risikoovergang til køber har fundet sted inden årets udgang, og såfremt indtægten kan opgøres pålideligt og forventes modtaget. Nettoomsætningen indregnes eksklusive moms og afgifter og med fradrag af rabatter i forbindelse med salget. Finansielle poster Finansielle indtægter og omkostninger indeholder renteindtægter og renteomkostninger, samt rentetillæg og rentegodtgørelser ved skattebetaling. Finansielle indtægter og omkostninger indregnes med de beløb, der vedrører regnskabsåret. Skat af årets resultat Der beregnes ikke skat i regnskabet, da beskatningen foregår hos selskabsdetagerne. Thorkild Kristensen - Gråsten Havn K/S Årsrapport for\n9 Anvendt regnskabspraksis Balancen Varebeholdninger Projektbeholdninger Ejendomme og grunde, der er erhvervet med udvikling og videresalg for øje, er opført som projektbeholdninger. Hvert enkelt projekt er vurderet særskilt og der foretages hensættelser til dækning af usikkerheder omkring færdiggørelse og projektets gennemførelse. Igangværende projekter måles til de til projektet direkte forbundne omkostninger, herunder renter i projektperioden, samt et tillæg for andel af indirekte projektomkostninger. Der er foretaget nedskrivning til nettorealisationsværdien, hvor denne skønnes lavere. Tilgodehavender Tilgodehavender måles til amortiseret kostpris, hvilket sædvanligvis svarer til nominel værdi. Der nedskrives til nettorealisationsværdien med henblik på at imødegå forventede tab. Gældsforpligtelser Andre gældsforpligtelser måles til amortiseret kostpris, hvilket sædvanligvis svarer til nominel værdi. Thorkild Kristensen - Gråsten Havn K/S Årsrapport for\n10 Resultatopgørelse 1. januar december Note kr. t.kr. Bruttofortjeneste Andre finansielle indtægter fra tilknyttede virksomheder Øvrige finansielle omkostninger Årets resultat Forslag til resultatdisponering: Overføres til overført resultat Disponeret fra overført resultat Disponeret i alt Thorkild Kristensen - Gråsten Havn K/S Årsrapport for\n11 Balance 31. december Aktiver Note kr. t.kr. Omsætningsaktiver 3 Projektbeholdning Varebeholdninger i alt Tilgodehavender fra salg og tjenesteydelser 0 10 Tilgodehavender i alt 0 10 Omsætningsaktiver i alt Aktiver i alt Thorkild Kristensen - Gråsten Havn K/S Årsrapport for\n12 Balance 31. december Passiver Note kr. t.kr. Egenkapital 4 Virksomhedskapital Overført resultat Egenkapital i alt Gældsforpligtelser Gæld til pengeinstitutter Leverandører af varer og tjenesteydelser 0 2 Gæld til tilknyttede virksomheder Anden gæld Kortfristede gældsforpligtelser i alt Gældsforpligtelser i alt Passiver i alt Pantsætninger og sikkerhedsstillelser Thorkild Kristensen - Gråsten Havn K/S Årsrapport for\n13 Noter 1. Usikkerhed om going concern Selskabets moderselskab Thorkild Kristensen Group A/S er under konkursbehandling, hvilket bevirker, at selskabets fremtid er usikker. Dette har medført den konsekvens, at selskabets ledelse har valgt at aflægge årsregnskabet til realisationsværdier, idet ledelsen ikke på nuværende tidspunkt betragter selskabet som en going concern. 2. Øvrige finansielle omkostninger kr. t.kr. Renter, tilknyttede virksomheder Andre renteomkostninger Projektbeholdning Projektbeholdning før finansiering Aktiverede finansieringsudgifter Virksomhedskapital Virksomhedskapital 1. januar Ifølge vedtægternes 7.2 er kommanditistens hæftelse begrænset til et beløb svarende til det nominelle beløb af tegnede anparter med tillæg af ikke-udloddet overskud. Den eneste fuldt ansvarlige deltager i selskabet er TKF Komplementaranpartsselskab I, der som komplementar hæfter direkte og ubegrænset for alle selskabets forpligtelser med hele sin formue. 5. Overført resultat Overført resultat 1. januar Årets overførte overskud eller underskud Thorkild Kristensen - Gråsten Havn K/S Årsrapport for\n14 Noter 6. Pantsætninger og sikkerhedsstillelser Til sikkerhed for mellemværende med pengeinstitut har selskabet deponeret ejerpantebrev på i alt TDKK , der giver pant i projektbeholdningen, hvis regnskabsmæssige værdi pr. 31. december 2013 udgør TDKK 0. Selskabet har pantsat deponeringskonti, hvis regnskabsmæssige værdi pr. 31. december 2013 udgør TDKK 0. Pantet er givet til sikkerhed for gæld til pengeinstitutter TDKK Thorkild Kristensen - Gråsten Havn K/S Årsrapport for