Protsess, mida nimetatakse Longhorn SMB Downlevel SubRdr, kuulub Microsofti tarkvarale Microsoft Windowsi opsüsteem (www.microsoft.com).\nKirjeldus: originaal mrxsmb10.sys on Windowsi oluline osa ja põhjustab harva probleeme. Mrxsmb10.sys asub kaustas C: \_ Windows \_ System32 \_ draiverid. Windows 10/8/7 / XP teadaolevad failisuurused on 230 400 baiti (33% kõigist esinemistest), 286 720 baiti, 225 792 baiti, 223 744 baiti või 211 456 baiti.\nDraiveri saab käivitada või peatada juhtpaneeli teenustest või muude programmide abil. See on Windowsi põhisüsteemi fail. Programm pole nähtav. Mrxsmb10.sys on Microsofti usaldusväärne fail. mrxsmb10.sys näib olevat tihendatud fail. Seetõttu on tehniline turvaklass 2% ohtlik .\nTähtis: mõni pahavara maskeerib end nimega mrxsmb10.sys, eriti kui see asub kaustas C: \_ Windows \_ System32 \_ draiverid. Seetõttu peaksite oma arvutis kontrollima mrxsmb10.sys protsessi, et näha, kas see on oht. Teie arvuti turvalisuse kontrollimiseks soovitame turvaülesannete haldurit . See oli üks Washington Posti ja arvutimaailma populaarseimaid allalaadimisvalikuid .\nPuhas ja korras arvuti on peamine nõue mrxsmb10 probleemide vältimiseks. See tähendab pahavara skannimist, kõvaketta puhastamist, kasutades 1 cleanmgr ja 2 sfc / scannow, 3 desinstallida enam neid programme, mida te enam ei vaja, Autostarti programmide kontrollimist (kasutades 4 msconfig) ja Windowsi 5 automaatse värskenduse lubamist. Ärge unustage alati perioodilisi varukoopiaid teha või vähemalt taastamispunkte seada.\nJärgmistest programmidest on abiks teie arvutis toimuva protsessi mrxsmb10.sys analüüsimine. Turvaülesannete haldur kuvab kõik töötavad Windowsi ülesanded, sealhulgas manustatud varjatud protsessid, näiteks klaviatuuri ja brauseri jälgimine või Autostarti kirjed. Ainulaadne turvariski hinnang näitab protsessi tõenäosust nuhkvara, pahavara või troojalasena. B Malwarebytes Anti-Malware tuvastab ja eemaldab kõvakettalt magava nuhkvara, reklaamvara, troojalased, võtmelogijad, pahavara ja jälitajad.\ntouchcontrol.exe gpg-agent.exe s ctasio.dll mrxsmb10.sys uiseagnt.exe meeldetuletus_xp.exe dropboxext.14.dll libgzl.dll shieldclnt.exe ea3host.exe asustpe.exe


1. KÜSITLUSE TULEMUSTE ANALÜÜS\n2. VÕIMALIKU EESTI VEAPUNKTISÜSTEEMI MUDEL\n2.1 Veapunktisüsteem ja joobes juhid\nLisa 1. KÜSIMUSTIK\nLisa 2. KÜSIMUSTIKU TULEMUSED\nKäesoleva töö eesmärk on autori poolt läbi viidava küsimustiku tulemuste alusel analüüsida alkoholiprobleemi olemasolu, ning suurust Eesti liikluses. Samuti võttes arvesse saadud tulemusi, ning teiste riikide liikluses kehtivaid veapunktisüsteeme, tuua välja enda veapunktisüsteem mida võiks töö autori hinnangul rakendada Eesti liikluses.\nEesti riigi alkoholipoliitika on suhteliselt liberaalne – tootmise ja turustamispiiranguid on vähe, alkohol on suhteliselt odav ja väga hästi kättesaadav. Sellised tingimused on kaasa aidanud sellele, et Eesti elanike alkoholi tarbimine on aasta-aastalt suurenenud ja jõudnud maailma võrdluses väga kõrgete näitajateni. Selle tulemusena on Eestis palju liiklusõnnetusi (ja nendes viga ja/või surma saanud inimesi) mille põhjustajateks on joobeseisundis sõidukite juhid. Antud asjaolu tõendab, et alkoholiprobleem Eesti liikluses on aktuaalne. Käesoleva töö koostamise käigus uuritakse kui suur antud probleem Eestis on ning pakutakse võimalike lahendusi.\nKäesoleva töö üheks ülesandeks oli viia vähemalt 25 inimese seas läbi (käesoleva töö lisas 1 toodud küsimustiku alusel) küsitlus, ning analüüsida selle tulemusi. Võimalikult suure küsimustikule vastanute arvu saavutamiseks (ning selle kaudu kõige tõepärasemate tulemuste saamiseks) oli küsitlus läbi viidud interneti teel, kasutades selleks internetilehekülje www.eformular.com teenuseid. Küsimustiku tulemuste analüüsimiseks ning vastavate graafikute joonistamiseks oli kasutatud Microsoft Office Excel tarkvara. Küsimustikule vastas kokku 97 inimest, kellest 59 ehk 60,82% olid mehed ning 38 ehk 39,18% naised. Noorim vastaja oli 19 aastane ning vanim vastaja 59 aastane. 27 aastased inimesed vastasid küsimustikule rohkem (10 vastanut selles vanuses) kui teises vanuses inimesed.\nSaadud vastuste (vt lisa 2) analüüsimisel paistsid kõige rohkem silma küsimuste nr 10, 11 ja 14 tulemused. Kuna küsimused nr 10 ja 11 on oma sisu poole pealt väga sarnased, siis nende küsimuste vastusi on antud töös vaadeldud koos. Mõlemad küsimused puudutavad alkoholi kogust veres peale teatud aja möödumist teatud alkoholi koguse tarbimisel. Mõlema küsimuse puhul umbes 7% vastanutest tunnistas, et ei tea vastust nendele küsimustele. 10nda küsimuse puhul jagunesid vastused 0,05‰st kuni 1,3‰ni astmega 0,1‰, ning edasi järgnesid vastused 1,5, 2, 2,5 ja 5‰. Kusjuures 11,34% vastanutest arvas, et alkoholi sisaldus on 0,5‰, 22,68% vastanutest arvas, et see kogus on 1‰ ning 14,43% arvas, et see kogus on 1,5‰. Ehk suur osa vastanutest oli väga erineval arvamusel mis viitab sellele, et suur osa inimesi tegelikult ei tea õiget vastust. Üllatavalt suureks (eriti küsimuse nr 11 vastuste valguses) osutus õigesti vastanute arv (22,68%). Kuid antud asjaolu võib olla tingitud sellest, et küsimustik oli läbiviidud interneti teel tänu millele oli vastajatel võimalik enne vastuse andmist otsida vastust internetist. Käesoleva töö autori subjektiivsel arvamusel (eriti võttes arvesse küsimuse nr 11 vastuste analüüsi tulemusi) on tegelik küsimusele nr 10 teadlikult õigesti vastanute osakaal umbes 5...10%.\nKüsimuse nr 11 vastused langesid 0,5 tunnise ja 36 tunnise aja vahemikku. Tähelepanu väärib asjaolu, et nagu ka küsimuse nr 10 puhul oli suur osa inimesi väga erinevatel seisukohtadel. Nt 14,43% vastanutest arvas, et vere alkoholi sisaldus on 0‰ 4 tundi peale joobe tuvastamist, 12,37% arvas, et õige vastus on 6 tundi, 9,28% leidis, et see on 8 tundi ja 10,31% arvas, et küsimuses mainitud isik on kaine 10 tunni pärast. Selle küsimuse tulemustes ei erine ükski vastus väga kontrastselt teistest vastustest (erinevalt küsimuse nr 10 tulemustest). Kuna küsitluse läbiviijal ei õnnestunud internetist leida verest alkoholi kadumiseks kuuluva aja kalkulaatorit, leiab autor, et selle küsimuse vastused on objektiivsemad kui küsimuse nr 11 vastused hindamaks inimeste teadlikkust alkoholi mõjust.\nVõttes arvesse asjaolu, et küsimuste nr 10 ja 11 vastused on langenud väga laia vahemikku, võib järeldada, et absoluutne enamus vastanutest ei oma ettekujutust alkoholi mõju suurusest ja kestvusest. Antud tulemus on läbiviijale ootamatu kuna küsitluse tulemuste kohaselt alustatakse alkoholi tarbimist alates 14st eluaastast ning alkoholi on tarbinud 98,7% vastanutest.\nArvestades küsimuste nr 10 ja 11 vastuste põhjal tehtud järeldust, paistavad loomulikuna küsimustiku 14nda küsimuse tulemused. Antud küsimus puudutas sõiduki juhtimise ohtlikust alkoholi joobes. Antud küsimuse puhul mõiste „joobes“ all oli silmas peetud vähemalt 1 liitri õlu, 0,5 liitrit veini või 150 grammi kange alkoholi tarvitamist. Vastanutest 5,15% vastas, et see on täiesti ohutu. Arvestades asjaolu, et enamus nii vastanutest olid mehed, ning arvestades mehe keskmiseks kehakaaluks 80kg, on nende vastanute keskmine vere alkoholi sisaldus kohe peale sellise koguse alkoholi ühes osas (ehk kiiresti) tarvitamist umbes 0,7...0,9‰. Naistel keskmise kehakaaluga 60kg on kohe peale sellise alkoholi koguse ühes osas tarvitamist vere alkoholi sisaldus umbes 1,1...1,3‰. Lisaks eelnevalt nimetatud 5,15%le pidasid tervelt 19,59% vastanutest sellist joovet vaid keskpäraselt ohtlikuks. Arvestades asjaolu, et „alkoholi ohtlik mõju liiklusohutusele avaldub juba alates 0,3 promillist /.../“  on võimalik teha veel üks järeldus mis puudutab vastanute teadlikkust alkoholi mõjust. Antud küsimuse vastustest selgub, et lisaks sellele, et vastanud ei oma ettekujutust sellest, millise joobe astme tekitab neile teatud alkoholi kogus promillides väljendatuna, ning kui kaua see kestab, ei oska vastajad ka hinnata millise mõju see joove nende füüsilistele oskustele avaldab.\nKüsimustiku küsimuste nr 3...9 ja 12 tulemuse analüüsist (vt lisa 2 joonist „Alkoholi tarbimise negatiivsed mõjud“) selgub, et üle 50% vastanutest on viibinud sõidukis mida juhtis joobes juht ja üle 40% vastanutest on ise osalenud liikluses juhina olles alkoholi joobes. Samuti on 40...50% vastanute tutvusringkonnas isikuid, kes on saanud vigastada joobes juhi süül, või kes on hukkunud joobes juhi süül, või kes on kaotanud töö alkoholi tarbimise tõttu, või kes on lahku läinud alkoholiprobleemide tõttu. Viimasest lausest tuleneva üldiselt negatiivse pildi leevendab natuke asjaolu, et vaid 11,4% vastanutest viibis sõidukis mis saatus liiklusõnnetusse joobes juhi süül. Kuid nimetatud leevendus on siiski minimaalne kuna tervelt 30,4% vastanute elus on aset leidnud vähemalt 4 8st nimetatud sündmusest. Vaid 6,18% vastanutest ei ole oma elu jooksul kogenud ühtegi 8st nimetatud sündmusest. Olukord ei muutu paremaks ka siis kui mitte võtta arvesse liiklusega mitte seotud küsimuste ("minu tutvusringkonnas on isik(uid), kes on kaotanud töö alkoholi tarbimise tõttu" ja "minu tutvusringkonnas on peresid, kes on lahku läinud alkoholiprobleemide tõttu") tulemusi. Neid küsimusi arvesse mitte võttes koges 30,97% vastanutest vähemalt 3 sündmust 6st. 43,3% ehk sisuliselt iga teine vastanu on oma elu jooksul ise juhtinud mõnda sõidukit olles joobes ja samuti on ta viibinud sõidukis mida juhtis joobes juht. Neist suurima osa tutvusringkonnas on isikuid kes on nii viibinud sõidukis mida juhtis joobes juht, kui ka ise osalenud juhina liikluses alkoholijoobes, kui ka ise saanud vigastada joobes juhi süül.\n2005 aasta andmete seisuga on Eesti alkoholi joobes juhtimiste arvuga 1000 15-aastase ja vanema elaniku kohta esikohal võrreldes Islandi, Soome, Taani, Rootsi ja Norraga. Arvestades küsimustiku küsimuste 3...9 ja 12 vastuste analüüsi tulemusi, võib järeldada, et alates 2005 aastast ei ole selles osas olukord Eestis muutunud, ning alkoholi probleem liikluses on Eestis endiselt aktuaalne. Olukord andud valdkonnas on halb ning vajab muutmist.\nAlates Eesti taasiseseisvumisest on Eesti majandus jõudsalt kasvanud, mis on kaasa toonud suure autopargi kasvu. Seisuga 01.01.2003 oli Eestis 486 182 registreeritud sõidukit, seisuga 01.01.2009 aga juba 639 472 sõidukit. Ehk kuue aastaga kasvas sõidukite arv umbes 31,5%. Poole sajandi taguse ajaga võrreldes on autode arv suurenenud 51,1 korda. Kuid liikluses osalevate sõidukite arvu kasv tõi kaasa liiklusõnnetuste üldarvu kasvu. Liiklusõnnetuste üldarvu kasv koos autopargi kasvuga on igati loogiline ning paratamatu, kuid Eestis kasvas liiklusõnnetuste arv kiiremini kui sõidukite arv. Nt aastatel 2003 kuni 2008 kasvas liiklusõnnetuste arv umbes 3,5 korda rohkem võrreldes sõidukite hulga kasvuga. Ehk Eesti liiklus on muutunud oluliselt ohtlikumaks. Arvestades miljoni elaniku kohta saab aastas Eestis liiklusõnnetustes surma oluliselt rohkem inimesi kui teistes Euroopa Liidu liikmesriikides. 2009.a (v.a. detsember) hukkus Eestis liiklusõnnetustes 90 inimest. Euroopa Liidu 27 riigi keskmine näitaja on aga 77 hukkunud aastas miljoni elaniku kohta.\nEksperdid on arvamusel, et veapunktisüsteemi rakendamine Eesti liikluses toob kaasa liiklusohutuse olukorra paranemise. Erinevate allikate kohaselt on Euroopa Liidus veapunktisüsteem kasutusel umbes 20s riigis (osad allikad viitavad 19le riigile, osad 20le. Väike ebakõla statistilistes ülevaadetes võib tekkida tänu Leedule. Leedus oli veapunktisüsteem kasutusel mõnda aega, kuid 2008. aastal see lõpetati). Rootsis läbiviidud uuringu The Potential of a Penalty Points System in Sweden (mille eesmärk oli välja selgitada, kas Rootsis oleks taolisest süsteemist kasu ning kuidas seda teiste riikide kogemuste põhjal koostama peaks) hinnangute põhjal on tõdetud, et veapunktisüsteemide kasutuselevõtmine on parandanud liiklusohutust nendes riikides kus see kasutusele võeti. Lisaks liiklusõnnetuste vähenemisele on oluliselt paranenud ka näiteks turvavööde kasutamine. Mõõdetud on keskmise sõidukiiruse vähenemist nii linnas kui ka maanteedel.\nKõikide riikide veapunktisüsteemide eesmärk on üks ja sama – distsiplineerida sõidukijuhte liiklusrikkumiste arvestussüsteemi kaudu koos proaktiivsete meetmete ehk rehabiliteerimistegevusega. Ehk teisisõnu on selle eesmärk säästa elusid ja vältida vigastusi liiklusõnnetuste ja kokkupõrgete tagajärjel.\nDetailides on kõikide riikide veapunktisüsteemid erinevad, kuid üldjoontes on veapunktisüsteeme kahte tüüpi. Progresseeruv ehk kasvav ülesehitus, ning regresseeruv ehk kahanev ülesehitus. Progresseeruva veapunkti süsteemi puhul alustab sõidukijuht oma sõidukijuhi „karjääri“ nö nullist, ning saab koguda teatud maksimaalne arv punkte kuni juhtimisõiguse ära võtmiseni. Regresseeruva süsteemi puhul saab sõidukijuht koos juhtimisõigusega teatud arv miinus punkte. Pannes toime liiklusrikkumisi kogub sõidukijuht plusspunkte jõudes seeläbi teatud aja hetkel nullini, mis omakorda toob kaasa juhtimisõiguse äravõtmise.\nEesti veapunktisüsteemi loomisel tuleb arvestada Leedu kogemusega, kus loobuti veapunktisüsteemist selle administreerimise kulukuse tõttu. Sellest tulenevalt peab loodav veapunktisüsteem olema lihtne ning sõidukijuhtidele arusaadav. Seega käesoleva töö autor leiab, et süsteem peaks olema progresseeruva ülesehitusega. Samuti ei tohiks maksimaalne punktide arv olla liiga suur. Maksimaalne punktide arv töö autori arvates võiks olla 10.\nVeapunktide määramine võiks toimuda 4 astmelise skaala järgi lähtudes rikkumise raskusastmest. Kergete rikkumiste eest määrataks 1 veapunkt, keskmiste eest 2 punkti, raskete eest 4 punkti ning väga raskete eest 6 punkti (vt joonis 1). Kusjuures vaid mõned liikluseeskirja rikkumised oleksid seadusega seotud mõne konkreetse raskusastmega (nt liiklusõnnetuse põhjustamine (väga raske rikkumine sõltumata sellest kas liiklusõnnetuse tagajärjel sai keegi vigastada või mitte), laste transportimine ilma vastava turvavarustuseta (väga raske rikkumine), kiiruse ületamine üle 40km/t (väga raske rikkumine), jne).\nSeadusandlus peaks andma õiguse ja võimaluse rikkumist tuvastanud, ning kirjalikult fikseerinud politseinikule hindama seaduses mitte sätestatud liiklusrikkumise raskusastet lähtudes konkreetsest liikluses toimunud situatsioonist. Selline õigus võimaldaks säilitada veapunktisüsteemi lihtsana, kuid samal ajal oleks sellega kaetud üks kõik milline tuvastatud liiklusrikkumine alates valesti parkimisest kuni surmaga lõppenud liiklusõnnetuse põhjustamiseni. Selline vajadus tuleneb sellest, et liikluses võib juhtuda väga palju erinevaid olukordi mida ei ole võimalik seadusandlusega ette näha. Samuti üks ja sama liiklusrikkumine võib erinevates olukordades olla erinevalt ohtlik ehk erineva raskusastmega. Nt kiiruse ületamine 20km/t suures linnas, talvisel ajal, tipptunni ajal on oluliselt raskema astmega rikkumine, kui sama palju kiiruse ületamine asula välisel neljarealisel maanteelõigul suvisel ajal. Samuti võib aeglustusrea mitte kasutamine maanteel tuua kaasa väga raskete tagajärgedega liiklusõnnetuse, kuid sama linnas toime pandud rikkumine otseselt ei ohusta teisi liiklejaid. Toodud näited näitavad, et üks ja sama rikkumine võib teatud olukorras olla kui väga raske rikkumine ning teises olukorras kui kerge rikkumine. Veapunkti süsteemi liiga keeruliseks mitte muutmiseks peakski politseinikul jääma võimalus rikkumisastet vastavalt olukorrale hinnata. Eeskujuliku liiklemise eest, ehk ilma liiklusrikkumisteta, väheneb (töö autori veapunktisüsteemi mudeli järgi) juhi veapunktide arv 2 punkti võrra aastas. Samuti peaks võimaldama juhtidel veapunktide arvu vähendada vastavatel liikluspsühholoogilistel ja/või täiendkoolitustel osalemise kaudu. Koolitused peaksid olema vabatahtlikud kuid tasulised.\nEesti veapunkti süsteemi mudel\nPaljudes veapunktisüsteemi omavates riikides arvestatakse noortele juhtidele veapunkte erinevalt kogenud juhtidest. Antud asjaolu on tingitud sellest, et juhid vanuses 18...25 aastat moodustavad suurema riskirühma. Sellest tulenevalt määratakse neile väiksem maksimaalne veapunktide arv (nt Poola), või määratakse koos juhtimisõiguse andmisega teatud veapunktide arv (nt Prantsusmaa). Võimalikud on ka nimetatud variantide kombinatsioon või mõni muu meede, mis sunnib noort juhti läbima teatud koolitusi varasemas staadiumis võrreldes kogenud juhiga. Töö autor peab samuti vajalikuks veapunktisüsteemis noorte juhtide eristamist kuid leiab, et nimetatud meetodid muudavad veapunktisüsteemi liiga keeruliseks. Lähtuvalt eesmärgis hoida veapunktisüsteemi lihtsana, leiab töö autor, et noorte juhtide probleemi lahendamiseks peaks hoopis pikendama noore juhi perioodi nelja aastani, ning mitte laiendada veapunktide arvu vähenemist 2 punkti võrra aastas eeskujuliku liiklemise eest noore juhi perioodi jooksul. Kuid noortel juhtidel peaks olema võimalus veapunktide arvu vähendada vastavatel vabatahtlikel kuid tasuliselt liikluspsühholoogilistel ja/või täiendkoolitustel osalemise kaudu.\nMaksimaalse veapunktide arvu (ehk antud juhul 10) saavutamisega kaasneb, autori veapunktisüsteemi mudeli järgi, juhtimisõigusest ilma jäämine. Juhtimisõiguse tagasi saamiseks peaks juht teatud aja möödudes läbima uuesti vastavaid koolitusi ja/või sooritama liikluseksameid sõltuvalt toime pandud liiklusrikkumiste eripärast. Kuid veapunktisüsteemi eesmärk ei ole sõidukijuhi juhtimisõigusest ilma jätmine, „vaid vastavalt rikkumiste sagedusele või hulgale selekteerida juhid, kellel on suurem tõenäosus sattuda liiklusõnnetusse“, ning suunata nad koolitustele ennetades liiklusõnnetuse tekkimist. Juhtimisõigusest ilma jäämine on seejuures vaid täiendav karistus meede, mis hoiaks juhte teadlike liiklusrikkumiste toime panemisest tagasi. Tänasel päeval, mil sõidukist on saanud igapäevane hädavajalik liikumisvahend mitte ainult elukutselistele autojuhtidele, vaid ka paljudel muudel aladel töötavatele inimestele, võib juhtimisõigusest ilma jäämise oht olla tugevaks motivaatoriks liikluseeskirjadest kinni pidamiseks. Süsteemi paremaks toimimiseks peaks peatatud juhtimisõiguse ajal sõiduki juhtimisega vahele jäämise puhul järgnema kriminaalkaristus.\nAutor pole teadlikult eelpool veapunktisüsteemi kirjeldades puudutanud alkoholijoobes juhtide teemat, kuna see väärib autori hinnangul eraldi välja toomist. Politseiameti andmete kohaselt on 2008a esimese 9 kuu jooksul operatsiooni „kõik puhuvad“ raames kontrollitud 126 784 sõidukijuhti. Kontrollitud sõidukijuhtidest oli 939 juhti alkoholijoobes ning 445 juhti juhtisid sõidukit alkoholijoobe jääknähtudega. Ehk keskmiselt on igapäevases tänava- ja maanteeliikluses alkoholijoobes ja jääknähtudega juhtide osakaal natuke üle 1%. Kuigi nimetatud osakaalu number ei paista silma oma suurusega, peitub selle taga siiski tohutu hulk alkoholi joobes autojuhte. Võttes arvesse Eesti põhimaanteede liiklussagedust võib väita, et ööpäeva kestel jubib alkoholi joobes või jääknähtudega sõidukit umbes 3500 juhti. Meeletult suurele alkoholijoobes autojuhtide arvule viitavad ka käesoleva töö kirjutamise käigus läbiviidud küsimustiku tulemused. Nagu esimeses peatükis mainitud oli, on üle 50% vastanutest viibinud sõidukis mida juhtis joobes juht ning üle 40% vastanutest on ise osalenud liikluses juhina olles alkoholi joobes. Eesti Maanteeameti andmete kohaselt põhjustasid alkoholi joobes autojuhid 2008 aastal 347 liiklusõnnetust moodustades 18,6% kõigist inimkannatanutega liiklusõnnetustest. Alkoholi joobes juhtide süül saab liiklusõnnetustes surma üle 25% kõikidest liiklusõnnetustes hukkunutest ning viga saab üle 20% kõikidest liiklusõnnetustes viga saanud inimestest. Need numbrid räägivad ise enda eest. Alkoholi probleem Eesti liikluses on tõsine. Sellest tulenevalt peaks võimalikus Eesti veapunktisüsteemis olema fikseeritud kindel veapunktide arv joobes sõiduki juhtimise eest. Arvestades asjaolu, et „alkoholi ohtlik mõju liiklusohutusele avaldub juba alates 0,3 promillist /…/“, võiks töö autori hinnangul kõikidele juhtidele kelle vere alkoholi sisaldus on üle 0,3 promilli, määrata 7 või 8 veapunkti lähtudes 10 punktilisest veapunktisüsteemist. Alla 0,3 promilli alkoholijoobega juhtide puhul võiks hinnata nende rikkumist kui väga rasket ning vastavalt eelnevalt kirjeldatule määrata 6 veapunkti. Samuti peaks alkoholijoobes sõiduki juhtimise eest veapunktide määramine viima sõiduki juhti noore juhi staatusesse veapunktisüsteemi mõistes. Ehk selliste juhtide veapunktide arv ei tohiks automaatselt väheneda järgneva 4 aasta jooksul eeskujuliku liiklemise eest. Kuna joobes juhtimise eest saab juht 6…8 veapunkti mis on väga lähedane maksimaalsele veapunktide arvule (eriti olukorras kui juhil on olnud eelnevalt kergeid või keskmisi rikkumisi), siis selline olukord sunnib autojuhti läbima vabatahtlike koolitusi. Samuti võiks üle 0,3 promillise alkoholijoobega sõiduki juhtimise eest karistada saanud juhtide suhtes kohustuslikus korras „rakendada liikluspsühholoogilist testimist selgitamaks vaimset võimekust ning võimalikku alkoholi tarbimisest tingitud sõiduvõimekuse vähenemist“.\nVeapunktisüsteemi eesmärk on parandada üleriigilist liikluskäitumist ning kõrvaldada liiklusest isikud kes ei ole oma füüsiliste, psühholoogiliste või vaimsete eripärade tõttu võimelised adekvaatselt liiklusolukorda hinnata, ning liikluses juhina ohutult osaleda. Nimetatud eesmärgi saavutamist või mitte saavutamist on võimalik hinnata selliste liiklusohutuse näitajate muutumise kaudu nagu liiklusõnnetuste arv, liiklusõnnetustes viga ja/või surma saanud inimeste arv. Euroopa Liidu liikmesriikides kus on kasutusel veapunktisüsteem, on täheldatud liiklusohutuse näitajate paranemist peale sellise süsteemi juurutamist. Sellest tulenevalt võib järeldada, et mingil määral veapunktisüsteemi juurutamine on ennast õigustanud.\nKuigi Eestis on liiklusohutuse näitajad viimastel aastatel paranenud, on need siiski kehvad võrreldes paljude teiste Euroopa Liidu liikmesriikide näitajatega. Väga palju liiklusrikkumisi Eestis pannakse toime noorte ja alkoholi joobes juhtide poolt. Töö autor on arvamusel, et veapunktisüsteemi rakendamine Eestis toob kaasa liiklusohutuse olukorra paranemist.\nTeiste riikide kogemused on näidanud, et veapunktisüsteem on efektiivne vaid juhul, kui veapunktide arvestusega kaasneb rehabiliteerimise võimalus, kui süsteem on lihtne, selge ja annab kiire tagasiside juhi liiklusrikkumistest ning kui süsteem omab avalikku toetust. Töö autor on oma veapunktisüsteemi mudeli väljatöötamisel lähtunud kahest esimesest eelmises lauses toodud tingimusest. Avaliku toetuse saamiseks aga peavad vastavad ametkonnad läbi viima suure töö kuna seni, kuni inimestel pole selget arusaama millega on tegemist, on raske selle toetust saada. Praegu on levinud arusaam mille kohaselt on veapunktisüsteem üksnes karistusele suunatud süsteem. Sellise üldsuse hoiaku muutmiseks tuleb palju tööd teha.\nVaatamata veapunktisüsteemi tõhususele ei suuda see süsteem tagada täieliku liiklusohutust ning vastavad ametkonnad ei tohiks unustada teisi otseselt liiklusohutusega seotud valdkondi. Näiteks tuleb suuremat tähelepanu pöörata ka automaatse liiklusejärelevalvesüsteemi (kiirus, pikivahe, foori nõuded) juurutamisele. Samuti ei tohi unustada veapunktisüsteemi toimimise seisukohalt veel ühte väga tähtsat aspekti – tõhus liiklusjärelevalve.\na) Destia Eesti AS. 2008. Liikluskäitumise monitooring 2008. Tallinn. 71 lk\nb) Eesti Konjunktuuriinstituut. 2008. Alkoholi turg, tarbimine ja kahjud Eestis. Aastaraamat 2008. Tallinn. 101 lk.\nc) G. Meinhard. 2009. Ülevaade uurimustest ja liikluspsühholoogilistest meetmetest Saksamaal ja Euroopa Liidus koos kohalike rakendusettepanekutega. 13 lk.\nd) Eesti Maanteeamet. Aastaraamat 2008. 62 lk.\ne) Tallinna Tehnikakõrgkool. 2009. Veapunktisüsteemi rakendamise vajalikkus ja oodatav mõju Eesti liiklusohutusele. Tallinn. 72 lk.\nf) AS Delfi. Promilliarvutaja. http://www.kasulik.ee/calc/tervis-ja-toit/promilliarvutaja.php\ng) Eesti Maanteeamet. Liiklusõnnetused maakondade lõikes. http://www.mnt.ee/atp/?id=3731 (21.12.2009)\nKoolitusprojekt „Selge pilt!?...“\npalume Teil vastata mõningatele küsimustele enne ja pärast koolitust. Enne koolitust esitatavate küsimustega soovitakse uurida liikluses osalejate mõtteid ja käitumist liikluses, eriti joobes liiklejate suhtes. Peale koolituse lõppu küsitakse valdavalt küsimusi koolituse läbiviimise kohta. Juhul kui olete tulevikus nõus liiklusalastes uuringutes osalema, kirjutage siia oma meiliaadress ...............................................\nNimi ................................................................. Sugu\n1. Olen elus vähemalt korra tarbinud alkoholi\nKui vastasite jah, siis püüdke meenutada ning märkida (vanus) millal d tarbisite esimest korda alkoholi:\n2. Oman juhtimisõigust (juhiluba)\n____jah (aastast ____) / ___ei\nJah vastuse puhul märkige ristiga kategooria, mille juhtimisõigus Teil on:\n!!! Hea vastaja, järgmistes küsimustes kasutatakse mitmel korral mõistet „purjus“. Käesolevas küsimustikus tähendab see vähemalt 1 liitri õlle, 0,5 liitri veini või 150 grammi kange alkoholi (viin, džinn, rumm vms) tarbimist.\n3. Olen viibinud sõidukis, mida juhtis joobes juht\n4. Olen viibinud sõidukis, mis sattus liiklusõnnetusse purjus juhi süül\n5. Olen ise põhjustanud liiklusõnnetuse purjuspäi sõidukit juhtides\n6. Minu tutvusringkonnas on isik(uid), kes on saanud vigastada joobes juhi osalusel/süül\n7. Minu tutvusringkonnas oli isik(uid) kes on hukkunud joobes juhi osalusel/süül\n8. Minu tutvusringkonnas on isik(uid), kes on kaotanud töö alkoholi tarbimise tõttu\n9. Minu tutvusringkonnas on peresid, kes on lahku läinud alkoholiprobleemide tõttu\n10. Ülesanne: 80 kg kaaluv noormees tarbis 30 min jooksul kolm 0,5l pudelit õlut/siidrit mille absoluutne alkoholi sisaldus oli 5%. Kui kõrge on noormehe verealkoholi sisaldus 30 min pärast, alates õlle joomise lõpetamisest? ...................... promilli\n11. Ülesanne: Naisel on fikseeritud joobeaste 0,9 promilli. Mitme tunni pärast on tema veralkoholi sisaldus null? ............... tundi.\n12. Olen juhtinud ise sõidukit (jalgratas, mopeed, mootorratas, auto vms) purjuspäi (Tehke rist sobivasse lahtrisse)\nMitte kunagi Vähemalt ühel korral Üle kahe korra Juhtub sageli\n13. Kui tean, et pean sõidukit juhtima siis käitun alkohoolsete jookide suhtes enne rooli istumist: (Tehke rist sobivasse lahtrisse.)\nEi tarbi üldse alkoholi Tarbin mõõdukalt, sest tean kui palju tohin tarbida Alkohol pole probleem, võin tarbida palju soovin\n14. Joobes (vähemalt 1 liitrit õlut, 0,5 liitri veini või 150 grammi kanget alkoholi) juhtimise ohtlikkust hindan: (Tehke rist sobivasse lahtrisse)\nTäiesti ohutu Keskpäraselt ohtlik Ohtlik Väga ohtlik\n15. Kui tean, et keegi soovib purjuspäi sõidukit juhtida, siis olen nõus purjus juhist teatama politseile\nKui vastasite „Oleneb“ siis kirjutage millistest tingimustest sõltub politseile teatamine\nOlen peatanud sõiduki mida juhtis (või soovis juhtima hakata) joobes juht, või olen teatanud sellisest juhist politseile\n Eesti Konjunktuuriinstituut. 2008: lk 4\n AS Delfi. 2009. http://www.kasulik.ee/calc/rahaasjad/palga-arvutaja.php\n G. Meinhard. 2009: lk 9\n Eesti Konjunktuuriinstituut. 2008: lk 99\n: Eesti Maanteeamet lk 46\n Tallinna Tehnikakõrgkool. 2009: lk 9\n Ibid: lk 12\n Eesti Maanteeamet. 2009 http://www.mnt.ee/atp/?id=3731\n Tallinna Tehnikakõrgkool. 2009: lk 8\n Ibid: lk 34\n Ibid: lk 21\n Ibid: lk 17\n Tallinna Tehnikakõrgkool. 2009: lk 11\n Tallinna Tehnikakõrgkool. 2009: lk 18\n Destia Eesti AS. 2008: lk 56\n Eesti Maanteeamet. 2009: lk 56\n Eesti Konjunktuuriinstituut. 2008: lk 71\n Ibid; lk 12


Mänguasjad: Rollimängud, müük 19.09.18 Eesti\nMÜÜA MÄNGU TRIIKIMISRAUD, kasutatud; Triikraud teeb häält, kui triigitakse.\nMänguasjad: Rollimängud, müük 03.06.18 Harjumaa\nPLASTO KASTIGA TRAKTOR, Plasto kastiga kallur traktor. Kasti saab ise kallutada. Traktor korralik ja terve. Traktori üldpikkus 25 cm Traktori üldkõrgus 13 cm.\nMänguasjad: Rollimängud, müük 15.09.18 Eesti\nMänguasjad: Rollimängud, müük 15.08.18 Eesti\nVIDAXL VIDAXLI MÄNGUKÖÖK, PUIDUST 60 X 27 X 83 CM ROOSA, Lapsed veedavad tunde selles lõbusas ja vastupidavas köögis mängides! Kergesti kokkupandav mänguköök on valmistatud MDFist ja männipuidust ning on kaunilt kujundatud. Kardinatega aknad, erksad värvid ja traditsiooniline kujundus muudavad köö...\nMänguasjad: Rollimängud, müük 14.07.18 Eesti


INTERVJUU: Mihkel Kärmas EFTA galal: elutööauhinna võiks saada Vahur Kersna - Publik\nINTERVJUU: Mihkel Kärmas EFTA galal: elutööauhinna võiks saada Vahur Kersna\nUuriva ajakirjanduse lipulaeva "Pealtnägija" eestvedaja Mihkel Kärmas pälvis ühe isikliku ning ühe kollektiivse EFTA. Kärmaselt uurisime, kellele võiks anda EFTAdel elutööpreemia, kui sellist auhinda peaks hakatama välja andma.\nKas Mihkli arust võinuks toimetajaauhinna saada ka samas kategoorias kandideerinud kolleeg Anna Gavronski? Mida soovitab Mihkel noortele kolleegidele telemaailmas? Mida teeb Mihkel Kärmas, kui parasjagu "Pealtnägijaga" eetris pole? Vaata videot ja saa teada!\nAnna Gavronski: Eestis on mul tihti tunne, et blondidesse naistesse suhtutakse...\nTELETOP: Kes keda? Vaadatumate telesaadete edetabelisse mahtusid vaid kahe kanali programmid


Gossen Metrawatt Archives - Tööstusautomaatika\nTag - Gossen Metrawatt\nIE klasside nõuded elektrimootoritele ja sagedusmuunduritele karmistuvad Kui seni pidi energiatõhususe klassidega arvestama elektrimootoritel alates 750 W nimivõimsusest, siis järgmise aasta, s.o. 2021 aasta 1. juulist rakenduvad nõuded alates 120 W nimivõimsusest. Lisaks hakkavad sarnased nõuded kehtima ka ka sagedusmuunduritele, mis on ette nähtud mootoritele nimivõimsusega alates 120 W kuni 1 MW. Elektrimootoreid kasutatakse paljudes rakendustes, nagu pumbad, kompressorid, ventilaatorid, tööpingid, tõste- ja transpordiseadmed. Muutuva kiiruse ja koormusega elektrimootori energiatarbimist on võimalik vähendada, kasutades toiteks sagedusmuundurit. Sagedusmuunduri kasutegurile seni nõudeid ei...\njuuli 28, 2020Kirjutas: energiatehnikaUudisedElektrimootorid, Elektriseadmete ohutuse testimine, Gossen Metrawatt, IE klassidComments OffLoe veel...\nElupäästev meditsiiniseadmete testimise valge raamat Keerukate meditsiiniseadmete, näiteks ultraheliseadmed, infusioonpumbad, kopsuventilaatorid, diagnostika tööjaamad, robotjuhtimisega kirurgiaseadmed ja telemeditsiiniseadmed, kasutamisega on seotud riskid mis sõltuvad mehaanika keerukusest. Näiteks Sa ei soovi hambaarsti toolis surma saada, kui puur läheb ootamatult pinge alla. Vältimaks selliseid „ootamatusi“ koostati meditsiiniseadmete valge raamat. Meditsiiniseadmete testimise valge raamat päästab elusid Patsiendi ja kasutaja suurema ohutuse tagamiseks tuleb kasutajatel ja meditsiiniasutustel täita meditsiiniseadmetele kehtivaid testimis- ja aruandluskohustusi. Kõikide meditsiiniasutuste meditsiiniseadmete elektriohutust tuleb perioodiliselt ja remondijärgselt testida vastavalt standardile EVS-EN 62353:2015 tootja...\njuuli 28, 2020Kirjutas: energiatehnikaUudisedGossen MetrawattComments OffLoe veel...\nElektriseadmete ohutuse remondijärgne kontroll muutub kohustuslikuks Kui seni tuli perioodiliselt ja pärast remonti kontrollida teatud elektripaigaldisi, elektrilisi meditsiiniseadmeid ja keevitusseadmeid, siis 16. detsembrist 2020 muutub elektriseadmete ohutuse remondijärgne kontroll ka teiste elektriseadmete puhul kohustuslikuks, sest jõustub elektriseadmete ohutusmeetmete tõhususe remondijärgse tagamise üldise protseduuri standard EVS-EN 50678:2020. Euroopa Liidu direktiiv 2009/104 Tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuded töövahendite kasutamisel ilmus juba 11 aastat tagasi, kuid elektriohutuse nõuete tagamise üldise protseduuri standardi kinnitamiseni jõuti alles 2020. aasta märtsis. Pika viivituse üheks põhjuseks oli see, et...\njuuli 28, 2020Kirjutas: energiatehnikaUudisedElektriseadmete ohutuse testimine, Gossen Metrawatt, SecutestComments OffLoe veel...\nPatareitester METRACELL BT PRO tutvustavad videod nüüd ka eesti keeles! Hiljaaegu tutvustasime Gossen Metrawatti uut võimast patareitestrit METRACELL BT PRO. Vaata tutvustust siit. Nüüd avaldasime tutvustavad videod ka eesti keeles! METRACELL BT PRO tutvustus eesti keeles Kuidas patareitestrit METRACELL BT PRO kasutada? Mõõtmiste teostamine METRACELL BT PRO - liikumine menüüdes ja funktsioonides METRACELL BT PRO täpsem tehniline info leitav Gossen Metrawatt-i kodulehelt. Küsige infot ja pakkumist firmast Energiatehnika OÜ, kes on Gossen Metrawatt ametlik esindaja Eestis. Nimi* E-mail* ...\njuuni 5, 2020Kirjutas: energiatehnikaGossen Metrawattakutester, Gossen Metrawatt, Metracell BT PRO, PatareitesterComments OffLoe veel...\nVideokoolitus: Kuidas muuta ühefaasilise asünkroonmootori pöörlemissuunda?\nKuidas muuta mootori pöörlemissuunda? Teaduste doktor ja volitatud elektriinsener Jüri Joller näitab lühikeses videos kuidas muuta mootori pöörlemissuunda. Videonäites on subjektiks Lenze ühefaasiline asünkroonmootor. Esimese elektrimootori valmistas 1984. a Moritz Hermann von Jacobi. 1838. aastal osutas Heinrich Lenz elektrimasinate pööratavuse põhimõttele (Lenzi printsiip): kõik elektrimasinad, sõltumata konstruktsioonist ja tööpõhimõttest, võivad töötada nii generaatorite kui ka mootoritena). Vaata ka eelmist videot "Kuidas ühendada 1-faasilist asünkroonmootorit?" Liitu Energiatehnika Youtube kanaliga ja saad osa kasulikest videokoolitustest, TASUTA! Seni ilmunud videokoolitused: Tööaja arvestus Energiatehnikast Mida elektriinsenerid teevad? Elektromagnetite liigid Energiatehnika inseneride poolt ehitatud...\nmai 8, 2020Kirjutas: energiatehnikaVideokoolitusedajamid, Gossen MetrawattComments OffLoe veel...\nVideo: Võimas patareitester Metracell BT PRO\nGossen Metrawatt laiendas oma tootevalikut Metracell BT PRO kantava akude testriga . Statsionaarsete ja liikurseadmete akupatareide perioodilise testimisega tagatakse, et nad oleksid võimelised kriisiolukorras energiat väljastama vastavalt nimimahutavusele. https://youtu.be/KhkmE7AhNwE Statsionaarsete ja liikurseadmete akupatareide perioodilise testimisega tagatakse, et nad oleksid võimelised kriisiolukorras energiat väljastama vastavalt nimimahutavusele. Akupatarei olukord määratakse põhjalikult kavandatud testimistega, mis võimaldab leida peidetud vead, enne kui tekib tõsine kahjustus või patarei ei saa määratud energiat vajadusel väljastada. Unikaalne akude kontrollmõõteriist, mis suudab eraldi mõõta sisetakistuse komponente Rel ja Rct ning suure...\nmai 1, 2020Kirjutas: energiatehnikaGossen Metrawattakutester, Gossen Metrawatt, Metracell BT PRO, testrid, Uus toodeComments OffLoe veel...\nETC failide konverter NEXONIQ\nETC failide konverter NEXONIQ Nüüd on saadaval ETC failide konverter firma Gossen Metrawatt mõõteriistade ETC formaadis andmete sidumiseks IZYTRONIQ tarkvaraga. Veebruari uudiskirjas oli juttu firma Gossen Metrawatt uue põlvkonna mõõteriistade tarkvarast IZYTRONIQ, mis asendab paljusid varasemaid mõõteriistade andmebaasitarkvarasid. See ainulaadne tarkvara võimaldab globaalselt kokku koondada praktiliselt piiramatu hulga mõõteandmeid erinevat tüüpi mõõteriistadelt. Uuele tarkvarale üleminek oli vajalik seoses mõõteriistade järgmise põlvkonnaga. Mõnedel vanematel Gossen Metrawatti mõõteriistadel on võimalik lasta teha uuendused (update) tehases. Kõigil seadmetel see aga võimalik ei ole. Probleemi lahendamiseks...\naprill 22, 2019Kirjutas: energiatehnikaGossen MetrawattETC failide konverter, Gossen Metrawatt, SecutestComments OffLoe veel...\nKaitse- ja potentsiaaliühtlustusahelate kontrolli mõõteriist METRALINE RLO CHECK\nKaitse- ja potentsiaaliühtlustusahelate kontrolli mõõteriist METRALINE RLO CHECK Soovime teile tutvustada uudset kaitse- ja potentsiaaliühtlustusahelate kontrolli mõõteriist METRALINE RLO CHECK-i firmalt Gossen Metrawatt. METRALINE RLO CHECK on vööl kantav madala takistuse digitaalmõõteriist, millel on kaablitrummel 30 m mõõtejuhtmega. Kaitsemaanduse ja potentsiaaliühtlustuse tõhususe tagamiseks on eriti tähtis PE-ahelate jätkuvuse ja takistuse kontrollmõõtmine. Mõõteriist näitab rohelise või punase tulega, kas kontroll läbiti või mitte. Seade tuvastab ka ahela pinget ning on kaitstud lühise eest, mis tagab mõõtja kaitse. Mõõtevool on 200 mA; seade...\naprill 22, 2019Kirjutas: energiatehnikaGossen MetrawattGossen Metrawatt, Kaitse- ja potentsiaaliühtlustusahelate kontrolli mõõteriist, METRALINE RLO CHECKComments OffLoe veel...\nMETRALINE DM 41 digitaalmultimeeter temperatuuri mõõtmisega Tehnilised omadused Pinge DC / AC 100 µV … 600V Vool DC / AC 10 μA ... 10,00 A Takistus 100 mΩ ... 40,00 MΩ Mahtuvus 1 pF ... 200,0 μF Sagedus 0,001 Hz ... 500,0 kHz Resolutsioon 4000 astet Temperatuur: -50...+1300°C Mõõtmed(ümbrisega)(ümbriseta) 86 x 188 x 53 mm79 x 174 x 38 mm Kaal u. 480 g patareidega ja kummiümbrisega METRALINE DM 41 EELISED Universaalselt kasutatav kõigis elektrotehnika harudes Sagedusala kuni 1 kHz Lülituskestuse mõõtmine Automaatselt blokeerivad pesad (ABS) Energiasäästu režiim ERITI SOODNE 36 kuuline materjali- ja tootmisvigade garantii OMADUSED Katkematuse ja dioodi testimine Lülituskestuse mõõtmine 1% ..98,9% (1 kHz) Põhiline täpsus:...\nmärts 6, 2019Kirjutas: energiatehnikamultimeetrid, UudisedDigitaalmultimeeter, Gossen MetrawattComments OffLoe veel...\n14.-15. jaanuaril 2019 toimus järjekordne tootekoolitus Saksamaal firmas Gossen Metrawatt (GMC-Instruments). GMC-I grupp hõlmab profimõõteriistade tootjaid Gossen Metrawatt ja Camille Bauer. Energiatehnika OÜ insener Sixten Sepp ja juhataja Jüri Joller värskendasid teadmisi ja õppisid tundma GMC-I uusi profimõõteriistu ja tarkvaralahendusi. Allpool on nende toodete lühitutvustus. Metrahit IM XTRA Metrahit IM XTRA on ainulaadne 1000 V CAT III elektriseadmete ja -mootorite tester, mis võimaldab leida lühiskeerdusid, mõõta eriti väikesi takistusi, mõõta isolatsioonitakistust kuni 1000 V pingel, tulemusi logida jpm. Saab koostada kuni...\nveebruar 5, 2019Kirjutas: energiatehnikaGossen Metrawatt, multimeetrid, UudisedDigitaalmultimeeter, Gossen MetrawattComments OffLoe veel...


Tööstuslik tolmuimeja IVR-B 30/15 Me, Kärcher, karcher - Professionaalsed tolmuimejad\n› Puhastustehnika › Tolmuimejad › Professionaalsed tolmuimejad › Tööstuslik tolmuimeja IVR-B 30/15 Me, Kärcher\n9.986-072&KAR , C EAN: 4054278030234\nÕhu hulk 58 l/sek\nHõrendus 200 mbar\nMaksimaalne võimusus 1500W\nFiltri pind 0,7m2\nTööstuslik tolmuimeja sobib kasutamiseks nii metalli-, kui plastmassitööstuses. Kvaliteetne roostevabast terasest kogumiskonteiner talub ka kõige karmimaid töötingimusi. Perforeerimisjäägid, laastud, tolm imetakse tänu kassetfiltrile kindlalt konteinerisse. Vastupidav külgkanal-kompressor tagab probleemidetaja pideva kasutamise. Imuril on ka tõhus helisummuti.\nvõi 139.38 € / kuus\nHind StokkerPRO kliendile 3,953.89 €


Sandaalid ja Sussid, Lapsed - Euroopa suurim kingavalik | FOOTWAY.ee\nSandaalid ja Sussid, Lapsed\n1 456 tulemused\nLastele mõeldud sandaalid ja sussid\nSandaalid ja sussid ei ole mõeldud ainult täiskasvanutele, tegelikult võivad need teie lapse ellu tuua suurt rõõmu. Mugavus midagi sisse ja välja libistada sobib teie lastele suurepäraselt, eriti arvestades paelte sidumise keerukust! Hooldage oma last spetsiaalse sandaalide või sussidega ja need on midagi hõlpsasti selga pandavat nii sise- kui ka välistingimustes. Sandaalid sobivad suurepäraselt ventilatsiooniks, kus jalad saavad kuumal päeval tõepoolest hingata. Oma lastele juba noorelt sandaalide tutvustamine on suurepärane ettevalmistus tulevikuks, sellel on praktiline eesmärk ja see aitab neil ka osa välja näha. Sussid sobivad suurepäraselt siseruumides kasutamiseks ja harjutavad teie lapsi selleks mõeldud siseruumides jalatsitega. Nad võivad sattuda välijalatsite äravõtmise rutiini ja sisse astudes libiseda midagi pisut mugavamat.\nLastele mõeldud sandaalide ja susside hooldusjuhised\nSandaalid ja sussid ei vaja liiga palju tähelepanu, kuid neid ei tohiks üldse unarusse jätta. Sussid on vähem määrdunud, sandaalid aga seetõttu, et nad puutuvad kokku välispinnaga. Andke oma lapse sandaalidele lihtne pühkida, et korrapäraselt eemaldada nende pinnale kogunev mustus. Puhastage ka tallad, et tagada, et need püsiksid puutumata. Toasussid pole vaja puhastada, kuid need tuleb hoolitseda. Proovige julgustada oma lapsi mitte hoidma susside selga alla, välja arvatud juhul, kui loomulikult on neil seljataga paar.\nLastele sobivate sandaalide ja susside valimine\nTeie otsus keskendub sellele, mida peate õigeks, ja muidugi ka teie lapse arvamusest. Kui teil on palju valida, võiksite oma valikut kitsendada, kasutades Footway täpsema otsingu funktsiooni. Siin saate filtreid valida, et valida sobivama sandaalide ja susside hulgast. Kulutage veidi aega õige otsuse tegemiseks ja võite isegi mõelda, milline jalatsitootja sobib teie lapse rõivastega kõige paremini!\nLastele mõeldud sandaalid ja sussid veebisaidil Footway\nValige üks paljudest suurepärastest paaridest ja lubame, et te ei pea pettuma. Kui olete ostu tegemas, kuid teil on probleeme, lugege meie KKK jaotist. Siin oleme käsitlenud paljusid tavalisi probleeme, kuid kui te ei leia otsitavat, pöörduge sihipäraste lahenduste saamiseks meie klienditeeninduse meeskonna poole.


Mudel: KIVISTUNUD PUIT pendel\nKIVISTUNUD PUIT on fossiliseerunud puit, mis on tekkinud 240 miljonit aastat tagasi Triiase perioodil. Kivistunud Puit on surnud puu, mille orgaanilised osakesed kristalliseerusid. Kivistunud Puitu leidub veel tänapäeval Tšehhis, Argentiinas ja Egiptuses ning veel mõnes teises riigis. Kivistunud Puit on üks vanimaid kristalle, mida Maa peal leida on ja milles on kogu inimkonna minevik, energia olemas. Kivistunud Puit on kasulik kristall väga mitmel eesmärgil. Peamiseks energiaks on sellel oskus maandada energiaid ja minevikku vaadata.\nKivistunud Puiduga on väga hea vaadata mineviku teemalisi küsimusi ning vabastada sellega energia blokaade, mis hoiavad minevikku kinni. Selleks võib Kivistunud Puidu pendlit kasutada Salvei aura puhastamise ajal. Sellega pendeldada kogu Aura puhtaks.\nKivistunud Puidu pendlit kasutades see samal ajal tervendab sinu Juurtšakrat ning muudab sind tasakaalukamaks.\nSellega saab Juurtšakrat tervendada ka siis, kui sa hoiad pendlit selle energia kanali kohal.\nPendelda selle pendliga enda Aurat, et see vabastaks energiat, mis on Aurasse kinni jäänud.\nKivistunud Puidu käest saab küsida analoogseid küsimusi ning oodata neile täpsemaid vastuseid:\n- Kõike seda, mis on seotud minevikuga, saladustega, juhtumistega, veresidemetega, armastusega minevikust. Sellega võib küsida küsimust: "Kas ta sellel ajal armastas mind?", "Kas mina tekitasin"selle" probleemi?", "Kas ma olin selle ära teeninud?", "Kas ma peaksin "selle" inimese enda ellu uuesti laskma?" jne.\n- Saab küsida küsimusi eelmiste elude kohta, karma kohta ja paljude teiste väga spirituaalsete teemade kohta.\n- Kivistunud Puidu pendel on see, millega saad sa küsida iseenda käest, kas antud situatsioon oli sul karma poolt välja teenitud või mitte. Selleks esitad Kivistunud Puidu pendlile küsimuse, visualiseerid seda hetke, mis juhtus ja küsid: "Kas ma pidin seda valu enda karma pärast tundma?" või "Kas ma provotseerisin teda?". Kivistunud Puit suudab sulle selliste intsidentide kohta vastata.\n- Kivistunud Puit on kristall, mis suudab sinu karmaga kontakti saada ja sulle selle kohta vastuseid edasi anda. Kivistunud Puidu käest on võimalik ka teisi karmaatilisi küsimusi küsida, selle kohta, mis on sinu eluülesanne ja palju teisi analoogseid küsimusi.\nKivistunud Puitu laetakse Mäekristall geoodiga ja see võiks kindlasti sellel pendlil olemas olla. Seda sellepärast, et see ei hakkaks sulle valesid vastuseid andma. Kivistunud Puidul on oskus energiaid endasse tõmmata ja Mäekristall geood aitab hoida seda pendlit puhta ning aktiivsena.\nEnergia kristallideks hoia Mäekristall geoodi kõrval Krüsanteenumit.\nMõõdud ca 3*1,5 cm\nROOSA KVARTS on maailmas üks enimtuntumaid armastuse energiaga kristalle, mis on üks inimeste l..\nKõrgelt hinnatud SHIVA LINGAM sai alles mõnda aega tagasi maailmale kättesaadavaks justnimelt s..\nTIIGRISILM on üks maailma populaarsematest kristallidest, mida kasutatakse enda energia ..\nMUST SAMETKOTT Musta värvi koti sees hoitakse tavaliselt kaitse kristalle või kait..\nKRÜSANTEENUM on kristall, mis aitab sinu tõelisel eluülesandel sinu juurde ..\nSAMETKOTT SININESinine sümboliseerib intuitsiooni, selgeltnägemist, rituaalide tegemist, Kuu maagia..\nSAMETKOTT PUNANEPunane värvus sümboliseerib:elujõudu, elujanu, aktiivsust, uut algust, armastust, ro..\nSildid: KIVISTUNUD PUIT, Väeesemed, pendel, kivistunud puit pendel, pendeldamine, karma, minevik, eelmised elud, tervendamine, pendel, juurtšakra


baka.ee foorum / Vaata teemat - Hime-chan's Ribbon\nPostitatud: Esm Sept 01, 2008 19:02 Teema: Hime-chan's Ribbon\n姫ちゃんのリボン (Studio Gallop, 1992-1993) / Wiki | ANN | Anidb\nHimeko Nonohara on tavaline 13-aastane koolitüdruk, kellel on üks suur mure: ta käitub nagu poiss. Tal on kolm korda rohkem energiat kui oma klassiõdedel ning enamvähem sama suure hulga võrra vähem naiselikkust, sest, erinevalt kõikidest teistest temavanustest tüdrukutest, meeldib talle palli taguda, puude otsas turnida ja igasugu muid koerustükke teha. Korralik tüdruk ei käitu nii. Korralik tüdruk on vaikne, ja rahulik. Ei tee ülemääraseid liigutusi. Ja kindlasti on just korralik tüdruk see tüdrukutüüp, mis Hasekura-senpaile meeldib, keda Himeko juba mõnda aega silmanurgast jälginud on. Aga, kuidas ennast muuta? Kuidas muutuda naiselikumaks? Ravimit iseenda vastu ju ei ole olemas.\nÜhel õhtul astub tema aknast sisse ilusas kleidis neiu, kes, nagu lähemal vaatlusel selgub, on Himekoga täiesti ühte nägu! Tema nimi on Erika. Ta on printsess, kuid seda mitte mõnes maapealses bishouneneid täis pseudo-Preisi kuningriigis, vaid hoopistükkis Võlukuningriigis, mis asub pilvede taga ja mida paljas inimsilm näha ei suuda. Kõikidel maapealsetel inimestel on oma vaste Võlukuningriigis, ning Himeko vaste on Erika. Kuid erinevalt Himekost on Erika naiselikkuse musternäidis, olles nii rahulik ja galantne kõikides oma liigutustes ja ütlemistes. Seega päris üks-ühele se värk ikka ei ole!\nOlgu kuidas on, Erikal on Himekole üks palve. Võlukuningriigi reeglite kohaselt ei tohi printsess enne troonipärijaks saada kui ta pole välja töötanud mõne võluasja, millest võiks kuningriigi igapäevaelus reaalset abi olla. Selline asi on Erikal olemas: võlulehv, mille kandja saab end teatud ajaperioodiks muuta ükskõik kelleks. Selle lehvi praktilise väärtuse tuvastamiseks on aga vaja, et seda keegi vähemalt aasta aega katsetaks, soovitavalt inimmaailmas. Katseisikuks on Erika valinud Himeko. Himeko, peale mõningast vaagimist, võtab selle pakkumise vastu. Suurte seikluste ja sekelduste uksed on nüüd valla päästetud!\nNagu näha võite kuulub Hime-chan's Ribbon mahou shoujo žanrisse, kuid erinevalt näiteks Sailormoon'ist või Cutie Honey'st ei võitle siin keegi mingisuguste demoonite armee või muude maaväliste ollustega. Seeria keskmeks on ja jääb Himeko igapäevaelu ning kõik need naljakad ja segased olukorrad, kuhu tema natuur ja tema võlulehv teda viivad. Nagu mitmed teised võluvõimetega inimesed on ka Himeko kompulsiivne aitaja, kes alatasa oma sõpradele ja pereliikmete isiklikesse asjadesse sekkub ning kõike joonde püüab ajada. Tema ettevõtmised ei lähe aga peaaegu kunagi plaanipäraselt.\nHimeko peamiseks kaaslaseks on tema mänguloomast lõvi Pokota. Pokota on oma loomult sarnane Himekole, otsekohese ütlemisega ja siira naeratusega, kuid teinekord on tunda, et ta siiski mõtleb asju veidi rohkem läbi kui Himeko ning suudab nii mõnigi kord teda välja keelitada mõnest eriti lollist plaanist... kuid mitte alati. Tema maskuliinsus mõjub värskendavalt teiste maskott-partnerite kõrval, kelle isiksused on enamasti mammi-likud (Luna Sailormoonist, see pumo-misiganes Futagohime'st jne.).\nTeiste kõrvaltegelastena on pea igas osas platsis Himeko perekonnaliikmed: noorem õde Yumeko, kelle meelest Himeko poisilikkus on kentsakas; vanem õde Aiko, kelle malbe olek ja tark pea teevad temast Himeko iidoli; kirjanikust ema, kellel koguaeg tähtaegadega maadelda tuleb; ning režissöörist isa, kellele nelja naisega ühe katuse all elamine vahel üle jõu käib. Siis on veel Himeko klassikaaslased: tema parimad sõbrannad I-chan ja Manami; ülipopp võrukael Daichi ning klassi number 1 bitch Hibino, kes on üheaegselt ka Daichi fännklubi president. Ja siis veel muidugi Himeko armastatud senpai Hasekura...\nMulle meeldis see seeria. Ta on siiras, veidi naiivne ja teeb alati südame soojaks. Karakterid on kõik lihtsad, kuid samas palju inimlikumad kui mitmete muude seeriate ülitõsised või ülisentimentaalsed reaalsete emotsioonideta lõustad, kes ainult ühe väga kindla malli järgi öelda või käituda oskavad. Kõik on kuidagi nii võrratult loomulik ja selle võrra ka paeluv. Nalja saab, pinget saab ja veidi kurbust saab ka. Ja siis veel need momendid, kus kahe tegelase vaheline romantiline pinge mingisuguse kulminatsiooni on jõudmas ning kohe mitte ei oska ära arvata mis edasi juhtub. Mina panen neil puhkudel käed silme ette ja suudan tegevust ainult läbi sõrmede jälgida, vaikselt juubeldades kui keegi midagi head teeb, või siis sisistades kui keegi (poisid enamasti, lol) midagi eriti lolli teeb.\nEpisoodilised lood ise on erinevad. Mõned neist käsitlevad üldinimlikke probleeme, milledega inimesed selles vanuses kokku võivad puutuda, teised aga on lihtsalt totakad situatsioonid, kuhu Himeko sattunud on ja mida ta lahendada püüab. Pea igas jaos on ka mingi väike õppetund peidus, mis tihti toob välja erinevate probleemide mitut külge ning kuidas Himeko nägemus mõnest asjast tihti liiga enesekeskseks osutub. Päris moraliseeriv seeria samas ei ole, eelkõige püüab ta siiski meelt lahutada.\nKahjuks pean ma nentima, et lõpupoole hakkas seeria veidi lonkama: animatsioon ei olnud enam nii detailne ja energiat täis kui esimestes osades ning episoodilised lood ei olnud ka enam päris nii põnevad kui seeria esimeste osade omad, rääkimata veel tihedatest flashback episoodidest kus peaaegu midagi ei toimunud. Sellele vaatamata oli mul peale viimase episoodi vaatamist kahju, et asi läbi sai, kuid samas rahul sellega, kuidas seeria lõppes. Tervik on aega väärt, ühesõnaga.\nTorrentid seeria alla laadimiseks leiate endale siit:\nEsimesed 18 osa on väga hea kvaliteediga honobono poolt subituna saadaval, kuid edasiste episoodide nägemiseks tuleb teil alla laadida hästi getod Tomodachi subid, mille kvaliteet on kehvem kui YouTube'i oma ning mille tracker alati omadega peetis on. Aga noh, vähemalt on keegi terve seeria ära tõlkinud. Millal honobono oma tõlget jätkab, seda ma ei tea.\nCrunchyrollis on seeria litsenseerituks märgitud. Miks, seda ma ei tea.\nKindlasti soovitan külastada ka Honobono alamlehte seeria jaoks, kus on välja toodud mõned märkmed episoodide kohta ning üksikud iseärasused lahti seletatud:\nIke, ike, go, go, juuuuuuuuuuump!


Kristi Krebs „Exploring the genetics of adverse events in pharmacotherapy using Biobanks and Electronic Health Records“ | Tartu Ülikool\n27.08.2020 - 11:15\n27. augustil kell 11.15 kaitseb Kristi Krebs molekulaarse biomeditsiini erialal doktoritööd „Exploring the genetics of adverse events in pharmacotherapy using Biobanks and Electronic Health Records” („Farmakoteraapias esinevate kõrvaltoimete geneetika uurimine biopankade ja elektrooniliste terviseandmete põhjal“).\nJuhendajad: juhtivteadur Lili Milani, TÜ Genoomika instituudi ja professor Andres Metspalu, TÜ MRI\nOponent: professor Sir Munir Pirmohamed, Liverpooli Kuninglik Ülikool (Suurbritannia)\nIndividuaalsed geneetilised variandid võivad mõjutada ravimite efektiivsust ja ohutust ning selle kaudu farmakoteraapia tulemust. Farmakogenoomika valdkonna eesmärk on leida sellised eelsoodumust põhjustavad geneetilised riskitegurid, et ravi personaliseerimise kaudu saavutada soovitud ravivastus. Geneetiliste variantide olulist osa ravimite efektiivsuses näitavad mitmed uuringud, kuid vähem on läbi viidud ravimite kõrvaltoimeid käsitlevaid uuringuid. Kuna kõrvaltoimed esinevad harva, on piisava hulga juhtumite kogumine ja sellega ka nende uurimine keerukas. Populatsiooni põhised biopangad koos elektrooniliste terviseandmetega annavad võimaluse koguda piisavalt suuri valimeid ja leida retrospektiivselt spetsiifilisi fenotüüpe korraga tuhandetele indiviididele. Uurisime oma teadustöös ravimite kõrvaltoimete tekkimist mõjutavate geneetiliste riskifaktorite tuvastamise ja valideerimise võimalusi, kasutades selleks Eesti geenivaramu ja teiste riikide biopankade geeniandmeid koos informatsiooniga ravimite kõrvaltoimete kohta. Me tuvastasime tugeva statistiliselt olulise seose penitsilliiniallergia ja inimese leukotsüütide antigeeni alleeli kandluse vahel ning kinnitasime selle tulemuse kahes täiendavas andmestikus, mis sisaldasid kokku 1,14 miljoni isiku andmeid. Täiendavalt näitame oma töös seost kliinilises arendusfaasis oleva osteoporoosi ravimikandidaadi terapeutilist toimet jäljendavate geneetiliste variantide ja kardiovaskulaarsete kõrvaltoimete vahel, mis illustreerib inimese geneetika uuringute kasutamise võimalusi ravimiarenduses. Oma töös toome välja Eesti geenivaramu andmete alusel loodud potentsiaalselt kulutõhusa, aga samas laiahaardelise alternatiivi selliste geenivariantide tuvastamiseks, mille puhul on olemas soovitused sobiva ravimi valikuks. Leidsime, et selliste inimeste osakaal, kes võivad saada kasu ravimite määramise eelsest geneetilisest testimisest on suur. Kokkuvõtteks anname oma tööga panuse farmakogenoomika valdkonna arengusse, tuues uusi teadmisi farmakoteraapiasse, mis edasiste täiendavate uurimistööde lisandumisel aitavad tuua kliinilisse praktikasse rohkem juhendeid personaalselt sobivate ravimite valikuks.\nRiia 23b~105 (Tartu Ülikooli genoomika instituudi Eesti Biokeskuse auditoorium) või videosilla vahendusel.


Eesti meistrivõistlused spinninguga kalapüügis\nEesti meistrivõistlused spinninguga kalapüügis paatidest\nVõistluse eesmärk on selgitada 2017.a. tugevaimad sportlased spinninguga kalapüügis ning propageerida jätkusuutliku kalastust.\n1 Koht ja aeg\n1.1 Võistlus toimub 19.08 Pärnu jõel Papiniidu silla ja Sindi paisu keeluala vahelisel alal. Korraldajatel on õigus võistlusala vähendada, teatades sellest enne võistluse algust.\n1.2 Võistluse ajakava on järgmine:\n· 8:00 – 9:00 kohaloleku registreerimine, võistlusmaterjalide väljaandmine, andmeside kontroll, paatide ülevaatus ja varustuse kontroll Pärnu Vallikraavi basseini tagumises osas paiknevas võistluskeskuses;\n· 9:00 võistluse avamine\n· 9:30 Võistluse start Pärnu vana silla juures.\n· 15:30 Võistluse lõpp. Võistluspaatide kogunemine Papiniidu sillast alavoolu jääva sõuderaja turvaalal\n· 15:35 Paatide liikumine Vallikraavi võistluskeskusse. Liikumine sõuderaja territooriumil toimub juhtpaadi järel.\n· 15:45-16:00 Eluskalade esitamine mõõtmisele\n· 18:00 Võistluste autasustamine vallikraavi aasal\n1.3 Paatide slippimine on korraldatud Lootsi tn otsas paiknevas looduslikus slipis. Võistlejad võivad omal vastutusel slippida ka mujal.\n1.4 Võistlusalal on lubatud treenida ning ujuvvahendiga viibida kuni 04.08 ja võistluseelsetel päevadel 17.-18.08. Juhul, kui tuvastatakse, et võistleja viibis võistlusalal 05.08-16.08, teda võistlusele ei registreerita või tulemus tühistatakse.\n1.5 Osalevad ainult eelregistreerunud võistlejad. Võistlustele eelregistreerumine toimub kuni 16.08.\n2 Võistlusklassid ja paremusjärjestuse määramine\n2.1 Võisteldakse paatkondade arvestuses. Paatkonna moodustavad kaks võistluspüüdjat.\n2.2 Võistlusklassideks on:\n· Noored, kes on sündinud 1994. aastal või hiljem.\n2.3 Paatkonna mõlemad liikmed peavad olema samast võistlusklassist. Võistleja saab kuuluda ainult ühte võistlusklassi\n2.4 Võistlusklass rakendatakse, kui eelregistreerimise aja jooksul on sinna registreerinud vähemalt 3 paatkonda. Väiksema arvu registreerunute korral võistlevad antud klassi registreerunud võistlejad meeste/üldarvestuse klassis.\n2.5 Võistlus toimub ühes voorus.\n2.6 Paremuse määrab kalade (haug, ahven, koha) kogupikkuste ruutude summa. Võistluse alammõõdud (L), on: ahvenal 23 cm, haugil 45 cm ja kohal 44cm . Kala pikkust mõõdetakse suletud suuga, ninamiku tipust sabauime lõpuni.\n2.7 Alla alammõõdu, samuti surnud kala mõõtmisele esitamisel võidakse selle paatkonna võistlejad diskvalifitseerida.\n2.8 Punktide arvutamisel võetakse iga kala pikkus sentimeetrites ruutu ja liidetakse ühe paatkonna kõigi kalade punktid.\n2.9 Suurima punktisumma saanud paatkond on oma võistlusklassis Eesti meister, meistritiitel antakse mõlemale võistlejale.\n2.10 Vähemalt 5 võistleva paatkonna puhul antakse välja meistrititel, hõbe- ja pronksmedalid. Juhul, kui antud klassis võistleb 3 või 4 paatkonda, antakse välja ainult meistritiitel.\n3 Liikumine Pärnu jõel\n3.1 Püük toimub ainult paatidest. Kasutada võib mootorit. Kõik võistlejad peavad kogu võistluse kestel kandma pääste- või ohutusvesti.\n3.2 Võistluste ajal on paatide maksimaalne lubatud liikumise kiirus 30 km/h eeldusel, et tarbetult ei häirita teisi võistlejaid ega seata ohtu teiste Pärnu jõel viibijate turvalisust. Sadamas ja sõuderaja piirkonnas liikumisel tuleb kasutada korraldajate poolt ette antud või oludele vastavat ohutut liikumiskiirust.\n3.3 Paatides tohivad viibida ainult võistlejad. Võistluse ajal on keelatud kohtuniku loata randuda. Reiu jõkke sisenemine on keelatud\n3.4 Paadid peavad kandma korraldajate poolt väljastatud võistluskleebist, mida ei tohi mingil moel varjata või raskesti loetavaks muuta.\n3.5 Võistlejad peavad järgima spordieetika ning WADA antidopingu nõudeid.\n4 Võistluspüük ja kalade mõõtmine\n4.1 Iga võistleja võib kasutada korraga ühte spinningut, püügiks valmis spinningute arv paadis pole piiratud. Maksimaalne ridva üldpikkus on 275cm. Püük peab toimuma heitetehnikat kasutades, järelvedamine ehk trollimine ja landi ridva otsast otse allalaskmine ning vertikaaltirgutamine pole lubatud. Kala paati tõstmiseks tuleb kasutada kahva.\n4.2 Kasutada võib ainult tehissöötasid. Kalade, kalatükkide, usside, tõukude, putukate jt naturaalsete söötade kasutamine ja lantidele lisamine on keelatud. Võib kasutada lisaraskust, kuid rakendusel võib olla ainult üks lant, mis võib olla varustatud kuni kolme ühe- kahe- või kolmeharulise konksuga.\n4.3 Võistlejad peavad olema tasunud harrastuskalapüügiõiguse eest. Kui järelevalveorganid tuvastavad, et püügiõiguse eest pole tasutud, siis paatkond diskvalifitseeritakse.\n4.4 Enne võistluse algust toimub paatide kontroll ja paadis ei tohi olla ühtegi kala, ega muid looduslikke kalasöötasid.\n4.5 Võistluse ajal ei tohi ükski paat ilma hädavajaduseta randuda ega ligineda teisele paadile lähemale kui 50m. Püüdvate paatide vaheline kaugus peab igal juhul olema vähemalt 50 meetrit. Vastava keelu rikkujat karistatakse hoiatusega või diskvalifitseeritakse.\n4.6 Võistluse läbiviimisel minimeeritakse püütavate kalade huku võimalus. Selleks pildistatakse püütud kala nutitelefoniga mõõdurennis enne võistlust teada antud kehapoolelt ja foto saadetakse WhatsApp või mõne teise kokku lepitud rakenduse abil koheselt võistluste sekretariaati. Pärast kohtuniku poolset kirjalikku vastust, et foto on piisavalt selge ja kala pikkus üheselt loetav, kala vabastatakse. Pikkused ja püüdmise kellaajad kantakse ka paadis olevasse kirjalikku püügi protokolli. Korraldaja eelneval loal on pildistamise asemel lubatud veeanuma ja areraatori kasutamine, millega tuuakse püütud kalad elusatena kaldale. Surnud kalad võistlustulemustesse arvesse ei lähe. Aeraatoriga kasti kasutamisel tuleb kalad peale mõõtmist elusalt samasse veekokku vabastada.\n4.7 Mõõdurenniga kindlustatakse 13 esimesena registreeritud võistluspaari. Ülejäänud võistluspaarid võivad kasutada oma mõõdurenni, mis peab olema enne võistluse algust korraldajate poolt taadeldud ja vastavate kleebistega varustatud. Mõõdurenn peab võimaldama kala pea fikseerimist vastu jäika renni otsapiiret. Taatlemisel hinnatakse, et mõõdurennile kantud mõõdustik ei oleks lühem kontroll-mõõdulindist. Mõõdurennil ei tohi olla nähtaval sponsorite logosid va juhul, kui see on eelnevalt korraldajatega kirjalikult kokku lepitud. Mõõdurenni kasutavad võistlejad peavad omama fotokaameraga varustatud nutitelefoni, millesse on installeeritud Whatsapp rakendus.\n4.8 Arvesse minevate kalade pikkusi mõõdetakse täissentimeetrites ja ümardatakse lähima täissentimeetrini. Arvestatakse ainult elusana mõõdetud kalu. Mõõtmise ajal peab kala suu olema kinnises asendis ja nina selgelt vastu mõõdurenni otsa. Kõik mõõdetavad kalad peavad pildistamisel paiknema ühte pidi, ehk kõht renni alumise serva suunas.\n4.9 Võistlejad suunduvad mõõtmisele otse paadist.\n4.10 Korraldajatele võib esitada ametliku protesti suuliselt kuni kella 16:15 ning see peab olema kirjalikult korratud hiljemalt kell16:30. jooksul peale võistluse lõppu.\n5 Võistlejate registreerimine\n5.1 Võistlustele registreeritakse paatkonnad, kes on tasunud hiljemalt 16.08 võistluste osalustasu Eesti Spinninguspordi Liidu arvelduskontole EE321010220253070220. registreerumist arvestatakse raha laekumise järgi. Maksekorraldusele tuleb märkida mõlema võistleja nimed, võistlusklass ja kontaktmeili aadress.\n5.2 Võistlejate registreerimise tasu on 20€ paatkonna kohta meeste ja naiste klassis ning 10€ paatkondade kohta, kes võistlevad noorte arvestuses.\n6 Sponsorlus ja sellega seotud kohustused.\n6.1 Võistluse sponsoriks loetakse ettevõtet või isikut, kes on korraldajaga sõlminud vastavasisulise lepingu.\n6.2 Kogu võistlusega seondud sponsorlust koordineerib ja korraldab Eesti Spinninguspordi Liit. Mistahes võistlustega seotud teavitus- turundus- ja kaubandustegevus, samuti võistlejatele auhindade üleandmine toimub ainult eelneval kokkuleppel korraldajatega.\n6.3 Võistluse peasponsor on Eesti Keskkonnainvesteeringute Keskus.\n6.4 Võistluse läbiviimiseks sõlmitud sponsorlepingute tingimuste täitmine on kohustuslik kõikidele võistlejatele, keda on nendest tingimustest eelnevalt teavitatud.\n6.5 Võistlejad võivad kasutada isiklike sponsorite logosid ja demonstreerida paatidel ning võistlusvarustusel valmistaja poolt jaemüügis tavapärasest suuremaid firmamärke ainult eelneval kirjalikul kokkuleppel korraldajaga.\n6.6 Kõiki medalivõitjaid pildistatakse sponsorlogode taustal.\nMiks mulle tundub,et võistluste korraldajad võistlevad omavahel võistluste korraldamises?\nIrw....peaksid teadma eesti värki Pendo\nMa sust parem,mul kallim,mul ka peab olema ,jne...\nMis selles siis paha on?\nÕnnetul kombel sattus samale nädalavahetusele Pühajärve võistlusega. Kevadel hooaja planeerimisel ei olnud lihtsalt muud aega, sest koondis on homsest nädala MM paigas treeninglaagris ja 26. augustil seatakse uuesti teele, seekord juba MM-le. 2018. aastaks on kokku lepitud korraldada EMV 6-etapilisena (kolm kahepäevast võistlust) erinevatel veekogudel.\nKes siis see aasta Eestit esindavad MMil, kes on need 4 võistlejat,\nVõin ka eksida, aga kas mitte Meier, Jakobson, Manov, Zubov?\nReitinguvõistluste tulemus peaks vähe teine olema ju.\nTozz nimetatud jagasid kõik reitinguvõistlustel esikohta. Lisaks on koondises Andrusenko, Leetsaar, Käpp, Padar, Sööt, Jakovlev. Konkreetsed 4 sportlast, kes kahes paatkonnas võistlusse asuvad, avaldatakse hiljemalt esimese ja teise võistluspäeva hommikul. Venemaale sõidab kümme meest.Koondis ei koosne ainult neljast püüdjast, igaühel on oma roll. Kvalifikatsioonivõistluste tulemused http://kalasport.kalastajateselts.ee/spinninguliiga\nTip-top, ma ütlesin ju et pole kindel, nüüd asi selge.\nKodustel reitinguvõistlustel selgub ju pingerida. Esimesed 2 paatkonda on pingerea parimad ja seega ka meite mail parimad püüdjad kes MMile võistluspäevadel lahingusse saata.\nSiiani eelnevatel mõnel aastal olnud ju MMil osad mehed kes polnud reitinguvõistluste pingereas esineljas. Ehk sp on ka meil tihti ka nii sitad tulemused MMilt? Ikka parimad kodukamaral peavad esindama meid, ükskõik kas hästi või halvasti, aga nii on ju õige. Võimis? Või milleks te neid retinguvõistluseid kodus üldse teete? Osavõtt on nagunii naljanumber, 4-5 paatkonda kokku. Vaadake mis Lätis ja Leedus toimub, parematel reitingutel 40 paatkonda kohal.\nProovige ikka meil asjad õigeks saada, ehk tulevikus tekib ka respekti antud reitinguvõistlustele ja asi ikka normaalseks muutub. 4-5 paatkonda omavahel kodus pusimas, koomiline ju\nAllan, pane palun reitinguvõistluste seis ja tulemused ka üles, ma kuskil ei leidnud viimaseid tulemusi.\nMis siis teha, lätlasi juurde võtta?\nTulemused on http://kalasport.kalastajateselts.ee/spinninguliiga. Veidi koondisest. Koondises 4 esimest paatkonda ja kahest järgnevast kummastki üks mees. Treeninglaagris, mis on nii hilja enne MM-i kui lubatud, testivad põhimõtteliselt kõik. Võib selguda, et kellelegi sobivad kohalikud olud eriti hästi. Ametlikel treeningutel 2 päeva enne MM-i osalevad 3 paatkonda. Ülejäänutel on ka oma, aktiivne roll. Võistluste ajal on 2 paatkonda, vajadusel võib võistleja välja vahetada. Ülejäänud teevad staabitööd.\nKes seal Lätis-Leedus rahastab neid võistlusi, kui kandepind nii suur on ja mis neil meiega vahet on?\nAusaks ja õigeks, siiani on käinud MMil osad mehed kel rahakott võimaldanud, mitte parimad. EKS ju sponsib, seega õigeks tuleb asjad saada, raha leida jne. Muidu läheb nagu alati,,, tuleme koju jälle kõik on halvasti, rääkida julgetakse ainult meeskonna tulemusest, kuna see parem ja individuaalne jama varjatakse maha, kui julgen teematada, siis jurac jälle paha ja mehed ise leiavad lahendusi ja valemeid et tegelikult on nad siiski kõige paremad ja tulemused on tasemel. Aganoh, mida mina asjast tean, ma ju kõrvaltvaataja\nAhsoo, teil ju mitu võistlust vahepeal toimunud.\nSelgeselge, pange venkus siis kõvasti, eitea ju millal jälle kodule nii lähedal saab võistelda.\nVenkus tegijad kindlasti venkud ise, Ukraina, Valgevene, Leedu, Läti, Kasastan,,, krt kõik endised liiduvabariigid ju, meie kaasaarvatud\nNo mingi 6-7koht meeskondlikult ehk isegi reaalne.\nKogu ettevalmistus on suunatud võimalikult hea meeskondliku tulemuse saavutamisele. Selleks läheb tarvis enamat, kui lihtsalt kahte väga tugevat paatkonda. Kõige olulisem on suruda vajadusel ego maha ning toimetada võistkonna ühise eesmärgi nimel. Näiteks võib tekkida olukord, kus võistkondliku hea tulemuse nimel peab üks paatkond loovutama aktiivsete kaladega püügikoha teisele.\nMuidugi, nii peabki. Aga hea meeskondlik tulemus tuleb kahe paadi tugeva esinemise peale, mitte ühe. Seega kõik taandub ikka 4 tugeva püüdja peale, kogulugu.\nIdabloki värk, see kes kõige rohkem kannab, peab ennast ohverdama, za rodinu\nSelleks, et 4 meest kahel võistluspäeval võimalikult hea tulemuse teeksid, peavad 10 meest tegema 8 päeva tööd vee peal ja veel hunnik aega mujal, k.a. kodus. 4 meest ilma ülejäänud meesteta head tulemust ei tee, ükskõik kui head püüdjad nad ka ei ole, 37km pikka veekogu neljakesi selgeks ei õpi. Kõik mehed, kes kandideerivad hetkel põhipüüdjateks on väga head püüdjad ja väga suurt vahet ei ole, kes neist võistluspäevadel põhipüüdjad on. Hoopis olulisem on see, kui hästi eeltöö ära tehakse. Kui kodutöö on kõigi poolt hästi tehtud, siis suurt vahet enam ei ole, kes tulemuse ära realiseerib. Igaüks on valmis nii püüdma kui ka varumehe rollis olema. Püüdma lähevad need, kes konkreetsel veekogul kõige paremini hakkama saavad, ja see selgub treeningute käigus.\nBlää kus on Eesti meeskonna tase. Kõik 5 paatkonda on võrdsed jne.... Lõpetaks äkki need reitinguvõistlused siis ära, edaspidi tõmbame loosi parem kes mm-il konkreetselt võistlevad. No mida jutt aleksandrolt??? Lätis pole kõik võrdsed püüdja, Leedus ka pole.... aga meil on!!! See aasta tuleb kuld ära. Mehed kas jälle ainult mulle tundub see jutt lapsik?\nJätkub registreerumine Eesti meistrivõistlustele. Praegustel andmetel on noorim osaleja, kes julgeb esitada väljakutse MM eelsest treeninglaagrist naasnud Eesti koondislastele, 10-aastane Pärnu noormees!\nOsad "profid" saavad suvalistelt ka lutti\nTundub, et ajakirjanduses maha öeldud soinningu võistlustee algusaastad 07 ja 09 on ka suti nagu liialdatud. Neil aastatel ei näinud ma neid mehi kuskil. Paunas ja Uljastel alles 4-5a tagasi sai nähtud mõnda meest, kes alles spinningu kokkupanemisel abi vajas. Ja hea varustuse omamist oluliseks ei peetud. Agajah, saabaste jm. netti riputamisega püügioskused ei arene. Nojah... edevus on vähemalt meestel olemas, sitta need tulemused. Jutt on kõige tähtsam ju!\nEMV-l ei osalenud ühtegi "suvalist" paatkonda. Järgmisel aastal on kavas teha EMV 6-etapilisena, kolm kahepäevast võistlust. Võistlusklassideks nn meistriliiga, naised, noored U23 ja harrastajad.\nMuidugi, minu viga, sivaline on vale väljend. Vähemtuntud aiis. Lihtsalt naljakas on kuskilt lugeda, et osadel "proffidel" on võistlusoskused ja staash juba ca 10a. Täiesti uskumatu ju, minu teada on need 2 siiski paar aastat ainult süstemaatiliselt ja teadlikult seda asja teinud.\nAinult 10 paati oligi?\n10 paati on niigi juba kõva sõna. Reitinguvõistlustel on kohati 5-6 paati aint. Ja siis osad edurivi meestel kiirelt piss pähe lööb. Favoridi paat ehe näide. Meie sita ja olematu taseme ja osavõtu juures kodukamaral saavad ka kehva tasemega mehed poodiumile. Reaalsus aga tuleb välja rahvusvahelustel võistlusel üleilma, ja neid tagarivi tulemusi teate ju ise.\nTuleval aastal on kõikidel võimalus osaleda ja näidata, kui kõval tasemel ollakse.\nParandan ennast. Andrusenko kirjutas mulle et 5-6 paati käib reitingutel. Ta ütles et 8 on ikka olnud. Ma selle 5-6 paadiga pidasin silmas reaalseid püüdjaid kellega arvestada tuleb. Selgus et selliseid paate on lausa ainult 4. Seega eksisin, 4 paati on sinult kel reitinguvõistlustel konkureerida.\nEi ole õige jutt. Ma kirjutasin, et igal reitinguvõistlusel on olnud vähemalt 8 paatkonda ja 4 neist olid konkurentsis koondisesse pääsemiseks. ESSL juhendi järgi pääseb koondisesse 4 paatkonda.\nNo mida siis mina eespool kribasin. 4 paatkonda ongi asjas... ülejäänud niisama sörgivad sabas. Seda ju tulemustest ka näha.\nUhhh... meeletu tase, ja mull sellw ümber. 2a ainult vaeva ja oledki tipus. Tõsine kodumaa tase. Aint MMilt tullakse igakord nuttes tagasi ja vabandusi on rohkem varuksst võtta kui universumis tähti. Vaatame mis siis sellel aastal tuleb, suur meeskond käis võistluspaigas treeningutel. Koostöö pidi ka mega olema ja kõik mehed võrdselt head.... Jumal hoia, et seekord ainukeseks põhjuseks puudulik püügioskus ei jääks.\nJurakas, lihtsalt huvi pärast - kas sulle on tehtud takistusi või on sul keelatud osaleda neil võistlustel kus MM meeskond kokku pannakse?\nEi ole tehtud takistusi. Kes seda mõtleb? Mina olen omad tulemused juba ära teinud ja siiani kõige paremad Mehed kes praegu meid esindavad ja omavahel pusivad, siis selles pindis on enamus kes spinninguga püüda ei mõista. Seega 4 väga tugevat püüdjat pole meil välja panna MMile ja seda kinnitavad ka tulemused MMidelt läbi aastate. Tegelt ma juba panustan õnnele, et meite meestel oleks meeletult õnne, teised riigid põruksid ja lõpuks tuleks meile sutigi kõrgem koht. Ausalt\nNo mis sa neist siis materdad\nKäivad need kes saavad-tahavad-suudavad. Sa ise minna ei taha siis pane järgmine aasta treenerina paar punti oskajaid kokku ja näita neile kuidas kala püüda. Pole ju koondises osalejate süü et kõvemad tegijad omaette nokitsevad ja võistlustel ei käi? Las teevad omi tegemisi, mis neist peksta koguaeg?\nKiriitika on edasiviiv jõud. Alles see oli kui aru ei saadud, et võistelda spinningus tuleb samade reeglite järgi kui MMil.\nSiis aastaid nühiti ainult Paunküla veehoidlat ja edasi ei arenetud. Samuti osad ebaausad tegid päevad enne võistlust eeltrenni samal veekogul, osad ei teinud. Seega jälle ebavõrdsus ja rumalus.\nainukene kes siin aastaid sellele tähelepanu on juhtinud olen olnud mina\nTegelt ka ju.\nNüüdseks asjad kõik sisse viidud millest mina juba 4-5a tagasi rääkisin ja praegustele reitingunühkijatele vale tundus.\nSeega leian, et kriitika on igati vajalik olnud ja kui osadele tundub mu jutt lausa negatiivsena, siis ausalt, täpselt selline on ka meie seis olnud ja praegune seis samuti spinninguga võistluspüügis. Parem kui varem, aga ikka veel nutune ja lapsekingades.\nSiiski loodan, et areneme\nOn inimesi, kes ainult kritiseerivad foorumites ja facebookides, aga on ka inimesi, kes võtavad asja kätte ja teevad ära, kui miski vajab muutmist ja arendamist. Õnneks on sellised inimesed täiesti olemas, kes veavad asja ja teevad tegusid, mitte ei kritiseeri ainult foorumis. Minu meelest on need inimesed teinud viimased aastad väga head tööd selleks, et toimuks areng, aitäh neile. Areng ei toimu üleöö ja iga muudatus on alguses valus ja raske, aga on näha, et asi liigub.\nAreng on muidugi toimunud. Millest siis mina eespool kirjutan.\nKõik need asjad mida olen aastaid heietanud on ka sisse toodud.\nPaljude jaoks olid need arusaamatud ja ebaolulised, nüüdseks vast enamus aru saanud nende vajalikusest.\nSee et mina enam ei soovi osaleda, siis olen ju ka eespool kirjutanud miks. Kordan,\nMeil pole häid spinnapüüdjaid veel tekkinud, ja kui eestis 2-3 hooaega trennida, siis juba ongi tegemist "proffidega" nagu selgub.\nKahjuks pole see nii, kuna eesti tase on väga madal ja kõik see mida ma teile olen aastaid juba rääkinud selgub rahvusvahelistel võistlustel. Ka nende võistlustega on jama, kuna aastas korra käiia suurvõistlusel ehk MMil on rumalus ja mõetetus. Sellise lähenemisega ei suudagi suurvõistlustel läbi lüüa ja silmaring ei laiene. isegi Baltic Cupil ei näe ma meie nö "tippe" kui alati on läti ja leedu tipud kohal. Need mehed on absoluutne tase ja tunnen neid hästi. Nad iga aasta käivad üle euroopa veel muudel spinnavõistlustel, olgu selleks Poola, Sloveenia vm muu riik. Ja ikka ainult sp. et silmaring laienaks ja kogemused kasvaks.\nOmadele soovitan sama, jutt ja mulin ei tee kahjuks kedagi "profiks". Teod ja tulemused aga küll, niiet arenege.\nLihtsalt huvi pärast küsin et miks need Läti ja Leedu tipud eelmine aasta Paatsalu Balti cupil nii hullult Eesti tavakalameeste käest kotti said? Neil oli vist üks mõõdus haug kokku. Päris täitsa võõras kohas nad ka ju ei püüdnud, paar aastat enne oli ka Balti cup Paataslus, pluss eelmine päev käisid merel.\nKala ei olnud lihtsalt ja avenat ka ei leitud üles. Meie ehk eestlased said ka väga vähe kala. Väga raske võistlus oli üldse ja lätlased ja leedukad peale seda tunnistasid ka, et nad hästi sellisel kujul haugi püüda merest ei mõista. Ja sellist ühe riigi poolt piedestaali puhtaks rookimist, nagu me seal tegime ega ei mäletagi mujal. Kuigi Leedus tavaliselt leedukad ise pea sama teevad alati.


Kiire kaalulangus 50 naela. Kiire kaalutõus raseduse toidus\nKiire kaalulangus 50 naela, Fresh articles\nSee on osa põhjustest, miks teie jätkuv töö on kehakaalu langetamisel vähem viljakat. Parkinsoni tõvega inimestel on kaalulanguse päritolu kohta palju teooriaid.\nMiks olete kaalulanguse platoo jõudnud ja mida sellega teha?\nMõned arvavad, et lõhna kadu, mis võib mõjutada isu, põhjustab kehakaalu langust, suurenenud energiakulu ja värisemise ja düskineesia tõttu tekkivat rasvade põletust. Teised teooriad osutavad Parkinsoni tõvega seotud meeleoluhäiretelenagu depressioon. Kuid ükski neist teguritest ei ole kindlalt kinnitust leidnud ainsaks kaalukaotuse põhjuseks.\nMida see keskmise inimese jaoks tähendab? Mis on mõõdukas kaalulangus?\nKui teil on Parkinsoni tõbi, võib teil esineda ka seedetrakti häireid, mis arvatakse olevat kaalukadvuse kõige tõenäolisem põhjus. Kombineeritud seisundid nagu gastroparees ja vähenenud soole peristaltika hoiavad toitu seedeelundite liigutamisel normaalsel kiirusel.\nVideo: What Is a Good Life? : Crash Course Philosophy #46 2021, Mai\nMiks kaalulangus on seotud Teadlased on leidnud, et kehakaalu langus, mis määratletakse kui keskmiselt ühe naelu kadu kuus, on seotud oluliselt madalama elukvaliteediga. Ehkki kaalulangus ei osutunud elujõulisuse alandamiseks, on mõnede nende uuringute väike valimite arvutamisel raske hinnata kaalulanguse mõju elulemusele. Üheks probleemiks on see, et Parkinsoni tõvega inimestel on osteoporoosi risk suurem ja osteoporoos on oluline põhjus nii haiguse kui ka surma korral vanematel täiskasvanutel.\nOn leitud, et kaalulangus suurendab osteoporoosi riski inimestel, kellel on PD-ga inimesed, kellel on juba suur osteoporoosi tekke oht. Kaalukaotus suurendab ka rõhuerinevate haavandite kõhulahtiste riski, mis on juba suurenenud PD-ga inimestel, kuna see on tingitud keharasva ümberjaotamisest ja liikumispiirangust.\nRohkem kui lihtsalt kehakaalu langus on veel üks probleem ja see peetakse enneaegse surma oluliseks põhjuseks. Ühes uuringus leiti, et PD-ga, kellel kehakaal vähenes, oli kiirem haiguse progresseerumine.\nKuid teadlased ei ole kindlad, kas kaalu langus põhjustab Parkinsoni tõve süvenemist või raskema haiguse tagajärjel kaalu langemist. Veenduge, et saate piisavalt ube. Kiudainete, süsivesikute ja täielike valkude täiusliku kombinatsiooni jaoks ei saa uba peksa!\nTegelikult vannub Tess ubade järgi - nende igapäevane söömine aitas tal kaotada 50 naela. Pakkige oma päevale rohkem tegevust. Mõelge väljaspool spordisaali.\nSuurendage oma üldist kehalist aktiivsust kogu päeva vältel, kõndides rohkem ja kasutades vähem autot, või proovige teha rohkem õuetöid või jõulist kevadpuhastust.\nPlaneerige pikk matk laupäeva hommikul või tehke täiendav joogatund. Mediteeri oma kaalukaotuse eesmärkide saavutamisel vaid viis minutit päevas.\nHingake rahulikult ja välja hingake ärevus. Pidage meeles, et teil on kontroll ja saate saavutada kõike, mida soovite.\nTooge oma eesmärgid selgemalt esile, keskendudes lihtsalt mõtetele ja kõrvaldades tähelepanu hajutamise. Kujutlege end hiiglaslike ilusate tiibadega, sirutuvad lahti ja sirutuvad sõrmeotstest mööda.\nKujutage ette sügava hingetõmbega oma platoolt uuele ja hämmastavamale lendama. Ja siin on midagi, mida te pole võib-olla kunagi mõelnud - platoo on tegelikult väga hea uudis!\nOlete kaotanud piisavalt kaalu, et edukamaks muutmiseks peate asju veelgi muutma. Kui olete oma dieeti parandanud ja treenimist suurendanud, olete oma tervist juba parandanud ka ilma täiendava kaalukaotuseta. Teise rühma esindajad nägid paranemist viie peamise tervisenäitaja osas. Siin on matemaatika petuleht: naelise inimese jaoks 10 naela naelise inimese jaoks 12, 5 naela naelise inimese jaoks 15 naela Kuidas mõjutab rasvumine ainevahetust?\nÜlekaalulisus põhjustab negatiivseid muutusi ainevahetuses. Teie keha hoiab muidugi rasva teie kõhu kudede kihtides, kuid ka liigne rasv võib ummistada maksa ja aeglustada seda.\nÕige käitumine paastumise päeva raseduse ajal soodustab Avaldus kehtib ainult toidus rohkesti Kiire kaalutõus.\nSeejärel muutub maks vähem tundlikuks insuliini suhtes - hormoonile, mis reguleerib glükoosi suhkru taset kogu kehas. Kuna maks pingutab oma funktsioneerimise eest, läheb suurem vastutus glükoosikontrolli eest kõhunäärme beetarakkudele, mis toodavad insuliini. Lõpuks lakkavad beetarakud hästi toimimast ja nad ei suuda enam reageerida kiiretele muutustele teie keha glükoosivajaduses.\nKiire kaalutõus raseduse toidus


Traditsioonilised toiduvalmistusahjud | Tulikivi\nKamin-küpsetusahi kütab tuba ja rahustab meeli. Tulikivi traditsioonilised toiduvalmistusahjud on eraldi klass nii kodus kui ka suvemaja köögis. Suurepäraselt soojust salvestav ahi küpsetab-hautab toidu hoolikalt ja hoiab seda mahlasena.\nValige endale meeldiv hubane kamin-küpsetusahi või traditsiooniline leivaahi. Kamin-küpsetusahjude hulgas on ka ruumijagamiseks sobivaid mudeleid, milles leivaahi on paigutatud küljele või taha. Puid võib põletada kas tavapäraselt koldes või siis küpsetusahjus. Ahjud on voolukivist, mille suurepärastest omadustest soojuse jagaja ja loovutajana võite lugeda siit. Sarja kuuluvad ka pliidid.


Lauk ja tibu |\nLauk ja tibu\nKuna aasta on kiirelt alanud, pole väga kuskile pildistama jõudnud. Küll on aga vahest õhtuti aega kammida läbi vanu faile, mida ajanappusel vaadata pole veel jõudnud. Talvel on selleks aga parim võimalus.\nEelmise aasta Juunis leidsin läbi juhuse kõrkjate seest Laugu pesa, kus parasjagu kerget uinakut tehti. Näha oli vaid üks tibu, võimalik et teised olid kuskil peidus või mujal, sest sama tiigikese peal liiguti 3-kesi ringi :). Täpselt nii, nagu mina Lauga “magamistuppa” piilusin, piilus tibu vanalinnu sulgede vahelt ka mind :). Vahepeal tuli sealt välja, siis jälle läks tagasi peitu :). Pilt tundub tehtud üsna lähedalt, tegelikult oli meie vahel umbes 20m õhku ja asi liiga intiimseks ei läinud ;).\nTehniline: ISO1600, ava f/6,3, säriaeg 1/320″, Juuni 2015\nTags: järeltulija, kõrkjad, kodu, Lauk, pesa, suvi, tibu


Miks on läbisõidumõõdiku ja GPS-i mõõdetud vahemaa andmed erinevad? | Mapon\nMiks on läbisõidumõõdiku ja GPS-i mõõdetud vahemaa andmed erinevad?\nMeile esitatakse tihti mitmesuguseid küsimusi transpordipargi andmete kohta: kuidas me neid kogume ja analüüsime ning kõige sagedam küsimus on, miks eri allikatest saadud samad andmed üksteisest erinevad. Käesolevas artiklis selgitatakse laiemalt, kuidas ja miks vahemaa andmed erinevad olenevalt sellest, kas need saadakse läbisõidumõõdiku või GPS-iga\nAndmed on erinevad eelkõige seetõttu, et need on saadud erineval moel. Läbisõidumõõdiku andmed saadakse erinevate elektromehaaniliste muundurite kaudu ja need sõltuvad ratta kiirusest, samas kui transpordipargi GPS jälgimissüsteemi andmed saadakse navigatsioonisatelliitidelt saadud sõiduki asukoha matemaatiliste arvutuste abil.\nAndmete täpsus sõltub eri teguritest, näiteks:\nkulunud või vale suurusega rehvide kasutamine;\nläbisõidumõõdiku lubatud hälve;\najutised satelliidisignaali häired, mis on tingitud temperatuurist, rõhust, niiskusest ja muudest tingimustest.\nRehvide seisundi mõju vahemaa näitudele\nRehvide seisukord ja eelkõige ratta raadius on üks tegur, mis mõjutab vahemaa näitu. Vastavalt rahvusvahelistele õigusaktidele võib uute rehvide turvise sügavus olla vahemikus 6–10 mm, kusjuures vähim seadusjärgne sügavus on suverehvide puhul 1,6 mm ja talverehvide puhul 3–4 mm. See tähendab, et turvise sügavuse vähendamine vähendab ka ratta raadiust. Arvestatakse,\net ratta raadiuse muutumine 5 mm võrra muudab läbisõidumõõdiku (ka sõidumeeriku) näitu umbes 2% võrra.\nKui numbreid võrrelda, siis on näha, et see on väga tõenäoline. Pealegi, kui sõidukil on vale suurusega rehvid, võib veaprotsent veelgi suurem olla.\nKuidas erinevad läbisõidumõõdiku tüübid mõjutavad läbisõidunäitu?\nÜhtegi sõidukitesse paigaldatud läbisõidumõõdikut ei saa pidada täpseks andmete lugemise vahendiks. Igal seadmetüübil on lubatud veapiir. Pealegi ei saa kiirusmõõdikud tehniliste nõuete kohaselt kiiruse näitu alandada, mistõttu kiirusmõõdikuga ühendatud läbisõidumõõdik näitab tegelikkusest kiirusest suuremat kiirust.\nVastavalt õigusaktidele võib keskmine kiirusmõõdiku hälve olla ainult positiivne ega tohi ületada tegelikku kiirust rohkem kui 10% + 6 km/h. Meie kogemuste kohaselt taatlevad sõidukitootjad kiirus- ja läbisõidumõõdikud tavaliselt nii, et näidud ületavad tegelikku väärtust 5–10% võrra. Selle peamine põhjus on liiklusohutuse tagamine ja liiklusõnnetuste arvu vähendamine kogu maailmas.\nHälbe vahe sõltub sõidukisse paigaldatud läbisõidumõõdiku tüübist. Mehaanilise läbisõidumõõdiku hälve on vaikimisi kuni 5%. Sõltuvalt sõiduki kasutustingimustest, komponentide ja paigaldiste kulumisest ning mitteoriginaalvaruosade kasutamisest võib koguhälve ulatuda isegi 12–15%-ni.\nElektromehaanilise läbisõidumõõdiku andmed põhinevad kiirusanduri elektroonilise impulsiloenduri näitudel. See tähendab, et seadme näidud on proportsionaalsed impulsside arvuga ajaühiku kohta.\nSeetõttu on elektromehaanilised läbisõidumõõdikud täpsemad kui mehaanilised, mille hälve on umbes 5–7%.\nKui suur on GPS-i andmete hälbe vahe?\nErinevalt läbisõidumõõdikutest on sõidukiparkide GPS-jälgimissüsteemid valmistatud nii, et need toimivad vigadeta ega sõltu mingil moel sõiduki konstruktsioonist ja tehnilistest tingimustest. Pealegi on vastavalt ametlikele andmetele GPS-seadme statistiline viga vaid 2–5 meetrit (läbisõidu määramisel umbes 1,5%).\nSiiski tuleb arvestada, et GPS-i andmete täpsus sõltub võimalikest signaalikatkestustest. GPS-antennidel peab olema satelliitidega hea ühendus, seega on seadme õige paigaldamine täpsete andmete tagamise seisukohast väga oluline. Muud tegurid, mis võivad mõjutada andmete täpsust:\nasukohaandmete otsimise sagedus (mida sagedamini seade andmeid saadab, seda täpsem on läbisõit (vt allpool esitatud näidet));\njälgimisseadme tüüp/mudel ja konfiguratsioon;\nsõitmine tunnelites, maa-alustes parklates ja muudes kohtades, mis võivad signaali blokeerida.\nKäesolevas artiklis ei käsitletud andmeallikat, mis on olemas ainult veoautodel – see on sõidumeerik. Nii nagu läbisõidumõõdik, kogub ka see andmeid ratta kiiruse alusel. Erinevalt läbisõidumõõdikutest või GPS-seadmetest tehakse sõidumeerikutele korralisi kontrolle, mistõttu on need usaldusväärsemad andmeallikad, kui just rattaid kohe pärast kontrollimist välja ei vahetata.\nKui oled huvitatud muudest Maponi lahendustest või kui sul on küsimusi andmete kogumise kohta meie platvormil, võid alati meiega ühendust võtta!


Avon | Avonist | Kirjuta meile AVON\nSee on ettevõte, mis paneb tuši ripsmetele ja leiva lauale. Võitleb ühe käega kortsude ja teisega rinnavähi vastu. Teab, kui väärtuslikud on veatud huuled ning avab just seepärast oma suu, et astuda koduvägivalla vastu ja toetada naiste majanduslikku iseseisvust. See on ettevõte, mis koputab ilu sõnumiga ustele, et luua naistele eneseteostamiseks uusi võimalusi ning mis toetab üle maailma rohkem kui 6 miljonit müügiesindajat. See on Avon. Ettevõte, mis seisab juba 130 aastat ilu, innovatsiooni, optimismi ja eelkõige naiste eest.\nAvon toob päevast päeva naiste ellu ilu. Avonis tähendab ilu kliendile õige huulepulgatooni leidmist, naisele pere toetamiseks või unistuste elluviimiseks teenimisvõimaluse loomist, kuid ka talle esimese mammograafiauuringu võimaldamist. Ilu tähendab meie jaoks naise rahulolu oma välimuse ja sisemusega. See tähendab väljavaadet saavutada majanduslik sõltumatus ning kogu maailma naiste elu paremaks muutmist.\nAvon on pikkade traditsioonidega ettevõte, mis toetub oma tegevuses Avoni rajaja sõnastatud põhimõtetele ja väärtushinnangutele ning visioonile „Olla firma, mis pakub esmaklassilist teenindust ja tooteid ning annab eneseteostamise võimaluse kõigile naistele üle maailma.”\nNaistele pühendunud ettevõttena toetame heategevust, mis on naiste seisukohalt kõige olulisem – võitleme rinnavähi ja koduvägivalla vastu. Avon on annetanud naistega seotud heategevuseks üle 957 miljoni dollari, mis teeb meist sel alal maailma mastaabis suurima naiste toetaja.\nAvon on juba 130 aastat seisnud ilu, innovatsiooni, optimismi ja eelkõige naiste eest. Meie toodete hulka kuuluvad sellised tuntud ja armastatu brändid nagu ANEW, Avon Color, Avon Care, Skin-So-Soft ja Advance Techniques. Pakume ka laia heaolutoodete, ehete, pesu, aksessuaaride ja kinkide valikut. Avoni nime kannab rohkem tooteid kui ükskõik millise muu brändi oma kogu maailmas. Kuue miljoni aktiivse müügiesindaja vahendusel rõõmustavad Avoni tooted kliente umbes 70 maailma riigis.


Inspektsioon alustas esimesel poolaastal 670 menetlust | Bioneer\nKeskkonnainspektsioon registreeris tänavu esimesel poolaastal keskkonnaalaste õigusrikkumistega seoses 654 väärteo- ja 16 kriminaalmenetlust. Keskkonnanõuete täitmise kontrollimiseks tehti ühtekokku enam kui 4000 kontrollkäiku.\nSarnaselt eelmiste aastatega registreeriti enim väärteojuhtumeid kalapüügi- ja jäätmevaldkonnas, vastavalt 204 ja 135 juhtumit. Jahiseaduse rikkumiste alusel algatati 75, looduskaitseseaduse alusel 71 ja metsaseaduse alusel 60 väärteoasja. Ülejäänud 109 väärteoasja jagunevad kaheksa erineva seaduse vahel.\nLisaks eemaldasid inspektorid 578 korral veekogudest selguseta kuuluvusega püügivahendeid. Taolistel puhkudel menetlust reeglina ei järgne, sest nende omanikke ei õnnestu välja selgitada, kuid ebaseaduslike püünistega seotud toimingud nõuavad siiski palju aega. Püügivahendid tuleb püügilt eemaldada, hoiustada ning pärast ettenähtud aja möödumist saata hävitamisele.\nJäätmevaldkonnas on endistviisi üheks suuremaks murekohaks jäätmete ladestamine selleks mitte ettenähtud kohta, enamasti metsa alla või mujale loodusesse.\n„Järelevalve valdkondi on kokku ligi paarkümmend ja kõigis neis tuleb ette ka probleeme. Kõigega me ei jõua võrdselt tegeleda, seetõttu peame tegema valikuid ja keskenduma tõsisematele rikkumistele,“ märkis Keskkonnainspektsiooni peadirektor Peeter Volkov. „Iga eksimuse puhul ei pruugi ka menetlust järgneda, piisab hoiatusest ja selgitusest. Näiteks harrastuspüügi õiguse puudumisel oleme andnud kalastajale võimaluse tasuda püügiõiguse eest kohapeal, kui kala ei ole veel saadud ja isikul on see esmakordne rikkumine, või näiteks suunanud valesti parkinud puhkaja ettenähtud parkimisalale.“\nKeskkonnaalaste väärtegude eest määrati esimesel poolaastal 570 trahvi kogusummas üle 165 tuhande euro.\nMainitud 16 kriminaalasjast 10 olid seotud metsaõigusnormide rikkumisega ja neli kalapüügiga. Üks kriminaalmenetlus algatati jäätmeseaduse ja üks menetlus jahiseaduse nõuete rikkumise alusel.\nTeisel poolaastal on inspektsiooni töömahukamaks ülesandeks kontrolli tagamine vähipüügil ja lõheliste kudeajal.\n„Kalakaitses, nii nagu muudeski valdkondades, on järjest suurem roll ennetusel. Püüame olla nähtavad ja jõuda õigel ajal õigesse kohta, et rikkumisi ära hoida. Kalakaitses tähendab see eeskätt kontrolli kudeaegadel ja siin oleme saanud endale tuge vabatahtlike näol. Endiselt teeme koostööd ka teiste riigiasutustega,“ lisas Volkov.


Al Azerya Suites furnished Riyadh Saudi Araabia - Hotellide suurimad allahindlused\nBroneeri Al Azerya Suites furnished\n4619 , An Nadhim, Riyadh, Saudi Araabia, 11576\nMida sina hotellis Al Azerya Suites furnished armastad\nGranada Center ostukeskus9,7 km\nAl Nakheeli ostukeskus11,84 km\nAl Rajhi mošee17,24 km\nRiyadh Gallery ostukeskus18,27 km\nKuningriigi keskuse torn19,11 km\nAbdullahi park19,65 km\nAl Faisaliyah'i keskus19,96 km\nMasmaki tsitadell22,93 km\nWadi Hanifah28,86 km\nToad saadaval hotellis Al Azerya Suites furnished\nSaid küsimuse Al Azerya Suites furnished kohta?\nRohem asukohast Al Azerya Suites furnished\nAl Azerya Suites furnished, asudes paigas An Nadhim, on reisijatele populaarne valik. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub majutuskoht lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nAl Azerya Suites furnished pakub paljusid võimalusi, et rikastada sinu viibimist Riyadh. Hotellis saab nautida valikut tippklassi võimalustest, nagu 24-tunnine toateenindus, tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, 24-tunnine turvamine, privaatne sisse-/väljaregistreerimine, toidukaupade kohaletoojad.\nHotelli majutusteenused on hoolikalt valitud, et saavutada kõrgeima astme mugavus ja heaolu. Mõnest toast võivad külalised leida lameekraanteleviisor, vaipkatted, riiete nagi, peegel, toasussid. Hotelli vaba aja veetmisee võimalused tagavad, et sul ei tuleks siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu. Al Azerya Suites furnished on sinu sihtkoht Riyadh kvaliteetse majutuse otsinguil.\nGranada Center ostukeskus - 9,7 km\nAl Nakheeli ostukeskus - 11,84 km\nAl Rajhi mošee - 17,24 km\nRiyadh Gallery ostukeskus - 18,27 km\nKuningriigi keskuse torn - 19,11 km\nAbdullahi park - 19,65 km\nAl Faisaliyah'i keskus - 19,96 km\nRahvusmuuseum - 22,65 km\nMasmaki tsitadell - 22,93 km\nWadi Hanifah - 28,86 km\nMonsahi peamine tervisekeskus - 2,49 km\nKuningas Fahdi rahvusvaheline staadion - 5,46 km\nNadeem riiklik kliinik - 8,55 km\nKing Abdullah bin Abdulazizi ülikoolihaigla - 8,95 km\nAlsubhi meditsiinikeskus - 9,56 km\nGranada ostukeskus - 9,69 km\nKing Abdullahi lastehaigla - 10,03 km\nKhurais Mall - 10,19 km\nAl Hokair Land - 10,33 km