27 võtet, kuidas investeerimiseks raha säästa ja koguda - RahaFoorum\n27 võtet, kuidas investeerimiseks raha säästa ja koguda\n27 võtet, kuidas investeerimiseks raha säästa ja koguda kohta on 6 kommentaari\nReeglina säästmise teema on suhteliselt ebaseksikas. Millal viimati tehti mõni Hollywoodi film sellest, kuidas keegi rämedalt säästis ning kari modelle selle peale kohale ilmusid ja järgnes 5 minutit eriti lõbusas meeleolus inimestega peostseene?\nSäästmine on ikka tavaliselt pildis siis, kui mitte mingit muud võimalust pole ja tuleb sente lugeda, et viimase rahaga ikka kuu lõpuni kuidagi välja veaks ja päris hullult nälga ei jääks.\nIlmselt sellest tuleneb ka see hoiak, et niipea kui keegi säästmisest räägib, siis tähendab see iga viimsegi sendi pooleks saagimist ning väga hädist ja nigelat eluviisi.\nKusjuures, paljude investorite eeskuju ja üks maailma rikkamaid inimesi Warren Buffett suuresti just sentide pooleks saagimisega oma teekonda alustaski ja on sarnase mõtteviisiga inimestesse investeerinud. Arvestades tema rikkust, on ta siiani äärmiselt säästliku eluviisiga.\nVaevalt me kõik just Warren Buffettiks tahame hakata, nii et räägime siinkohal siiski mõistlikust säästmisest, mida mõistlikud inimesed teevad. See ei tähenda viimse hingetõmbeni vöö koomale tõmbamist ja depressiivset elu, vaid parema tuleviku, finantsilise vabaduse või mõne muu väärt eesmärgi nimel kulude vähendamist.\nKui muud eesmärki pole, siis tegelikult on ka lihtsalt niisama säästude omamisel omajagu positiivseid tagajärgi.\nSäästmine vs kogumine\nSäästmisest räägitakse kahes erinevas kontekstis:\nSäästmine kui raha kogumine ehk paned 100 € kõrvale mingi suurema ostu jaoks.\nSäästmine kui soodushinnaga millegi ostmine ehk hoiad raha kokku.\nAntud juhul räägime mõlemist läbisegi, kuid eeldame igal juhul, et see säästetud summa pannakse lõpuks siiski kõrvale kas investeeringuteks või muude oluliste eesmärkide jaoks, mitte ei kulutata lihtsalt juhuslikult ära.\nSäästmise ja kogumise võtted\nKuidas siis edukalt raha säästa? Toome siinkohal välja 23 erinevat võtet ja mõtet.\nTea oma eesmärke\nVaata oma tellimused üle\nKontrolli panga teenustasusid\nKõrvalda oma kohustused\nOsta allahindlusega asju\nKasuta eesmärgipärast eelarvestamist\nEsimesena maksa endale\nTee raha säästmine mugavaks\nTee raha kulutamine ebamugavaks\nVõta kaasa piiratud kogus raha\nOsta vanemat tehnikat\nKülasta tasuta üritusi ja osta soodusega pileteid\nVajadusel otsi tasuta asju\nJoo kraanivett või kaevuvett\nOsta piisavalt hea, mitte parim\nEnne ostu võta aega mõtlemiseks\nTeisenda hind ajakuluks\nKasuta nädala või päeva eelarvet\nSuuna palgatõus automaatselt säästudeks\nKasuta kapselgarderoobi põhimõtteid\nOsta vajalikke hooajakaupu peale hooaega\nLase riigil enda eest raha koguda\n1. Väldi petuskeeme\nÜks lihtsamaid viise raha säästmiseks on see, kui sa ei anna seda petistele ära. Mõned näited sellistest skeemidest leiad siit.\nKuidas aru saada, et tegemist on petuskeemiga? Üldiselt aitab vana hea põhimõte: kui see kõlab liiga hea, et olla tõsi, siis see ei olegi tõsi.\nNatukene detailsemaks minnes, aga mõned mõtted, mis on ehk abiks selliste skeemide otsa sattumisel:\nMitte kunagi ja ei, ma ei mõtle siinkohal, et kõik muud korrad peale selle ühe, kus tundub ülihea diil olevat. Mitte kunagi tähendab MITTE KUNAGI ära tee otsust kohe kohapeal peale agressiivset müügiesitlust.\nKui investeeringuga on ülikiire, siis tavaliselt on tegemist väga kehva asjaga ja kiire on sellepärast, et sa ei jõuaks aru saada, millega tegu. Hea rusikareegel – kui on kiire-kiire, siis sul pole selleks aega, jäta vahele. Kiiruga tehtud tehingud ei lõppe peaaegu kunagi sinu jaoks hästi.\nEnne investeerimist tee minimaalselt selgeks järgmised asjad:\nKui palju sina investeerima pead?\nMis on sinu kulu koos kõikvõimalike tasudega jne. Kas see on ühekordne või igakuine?\nKui palju sa sealt tagasi võiksid saada?\nMis on sinu investeeringu oodatav tootlus? Kui paned sisse €1000 ja lubatakse tagasi €2500, siis kirvemeetodil €2500/€1000 – 100% = 150%.\nKuidas see ettevõte, millesse sa investeerid, teenib selle raha, millest nad sulle seda tulu maksavad?\nKui sulle lubatakse 150% tootlust aastaga, siis kuidas see ettevõte teenib 150% pluss nende enda ettevõtlusega seotud kulud pluss nende kasumid pluss võimalikud maksukulud jne jne. Mida konkreetsemalt ja detailsemalt sellest aru saad, seda parem.\nKas see viimane on realistlik?\nNäiteks kui ettevõte räägib sulle numbritest, mille eelduseks on, et 20% suure riigi kodanikest kasutab aktiivselt nende toodet, siis kui realistlik see mõne tundmatu firma jaoks on? Kui realistlik see üldse sellise toote jaoks on? Võrdle sarnaste konkurentidega.\nKüsi, kui palju selle skeemi tutvustaja raha teenib, kui sina tema kaudu liitud. Siis võid sellest järeldada, kui usaldusväärne allikas see inimene objektiivse info saamiseks on.\nKui mõni 1.-5. punktist jääb selgusetuks, sest sulle ei osata või ei taheta vastata, siis hoia eemale. Reeglina tegelikult piisab juba sellest, kui sulle lubatakse ulmelist 50%+ tootlust. Kui see tootlus oleks nii hea ja kindel, nagu sulle räägitakse, siis:\nOleks see firma ammu kuskilt kasvõi 20%-list laenu võtnud ja ise selle investeeringu ära teinud.\nLeidnud mõne investori, kes 20% tootlusega rahul oleks ja taaskord kordades odavamalt selle asja ära teinud.\nOleks see skeemi tutvustaja oma kodu, auto, sõbrad ja sugulased maha müünud, laenu võtnud ja sinu käest ka pigem laenuks raha küsinud, mitte sulle seda 50%+ tootlusega varianti pakkunud.\nNii nagu enamus inimesi ei topi tumedat värvi vänge haisuga asju omale suhu, kui nad ei saa aru, millega tegemist, peaks ka investeerimises järgima reeglit, et kui ei saa aru, siis ära näpi.\nSoovi korral olen teinud ka täiesti tasuta videokursuse levinumatest petuskeemidest ja nende vältimisest.\n2. Tea oma eesmärke\nTäiesti mõttetu on säästa lihtsalt sellepärast, et säästa. Nagu eelnevalt rääkisime, see pole isegi mitte seksikas.\nEesmärk on see, mis annab sulle nii motivatsiooni kui ka konkreetsemad numbrid, mille põhjal tead, kas ja kui edukalt sa oma eesmärke oled täitnud. Ilma selleta kulutad säästetud summad kas lihtsalt niisama ära või piinad ennast iga senti pooleks saagides, kuigi tegelikult oled edukalt juba oma eesmärgid täitnud.\nKui sa ei tea, miks sa üldse säästma peaksid ja kui palju nende eesmärkide saavutamiseks igakuiselt kõrvale oleks vaja panna, siis siin on üks hea viis selle protsessi läbimiseks:\nFinantseesmärgid ja nende seadmine\n3. Vaata oma tellimused üle\nTegid kunagi ammu omale telefonipaketi ja nüüd on sellest juba aastaid möödas? Oled kindel, et sa ilmaasjata üle ei maksa? Uuri konkurentidelt, kas nad teeksid sulle parema pakkumise. Kui jah, siis küsi enda praeguselt teenusepakkujalt, kas nad suudavad konkurentsivõimelise pakkumise teha.\nÜldjuhul on klientide võitmine küllaltki kulukas ettevõtmine, nii et odavam on olemasolevale kliendile tema hoidmiseks parem pakkumine teha. Minul õnnestus sedasi mitte ainult paketitasu enam kui poole võrra vähendada, vaid suurendada samal ajal ka paketis olevate kõneminutite, sõnumite ja interneti mahtusid.\nSama pilguga vaata üle ka kõik muud tellimused: internet, telekanalite pakett, ajakirjad, ajalehed, saitide subscriptionid jne jne. Eemalda ebavajalikud ja ebamõistlikud asjad ja mõtle hoolega järgi, kas sul ikka on vaja seda 100 Mbit/s internetti või tegelikult saaks Facebooki külastada ka 10 Mbit/s kiirusega.\n4. Kontrolli panga teenustasusid\nVaata üle, kui palju maksad oma pangas pangaülekannete, pangakontode, pangakaartide jt igapäevaste teenuste eest. Lisaks kontrolli üle, kas aktsiate ostmise ja hoidmise tasud on ikka mõistlikud või on olemas oluliselt soodsamaid alternatiive.\nNäiteks Balti aktsiate ostmine, müümine ja hoidmine on 2022. aastal nii Swedbankis kui ka LHVs tasuta. Kui sina maksad nende eest täna tasusid, siis oledki leidnud omale koha, kust raha kokku hoida.\n5. Kõrvalda oma kohustused\nMõningatel üksikutel juhtudel on laenude omamine mõistlik. Ülejäänud olukordades on tegemist küllaltki rumala ja kahjumliku asjaga, mida omada, kui tahad finantsiliselt heale järjele jõuda.\nSäästa raha selle arvelt, et maksad oma kõrge intressiga laenud, järelmaksud, liisingud jmt laenutooted ära. Kõrge intressi juures pean silmas sellist intressi, millest omajagu suuremat tootlust sa ei suuda täna oma rahaga teenida. Reeglina võiks 7%+ juba kõrgeks intressiks pidada, kui sa pole just pikaajalise kogemusega parema tootluse ajalooga investor.\n6. Loobu autost\nKui sa elad linnas ja sa ei teeni just tublisti üle keskmise palka või ei kasuta autot lisaraha teenimiseks (näiteks läbi Uberi või Taxify või Autolevi), on auto omamine üks suurimaid kohustusi ja kehvemaid rahapaigutusi, mis sa oma eluea jooksul teed.\nEi usu? Arvuta ise välja, kui palju aega auto omamine sul kokku aitab hoida või kui palju ta hoopis maksma läheb.\nJah, isegi kui arvutad välja, et asi on ülikahjumlik, siis ilmselt ei ole endiselt tegemist eriti populaarse mõttega. Auto on ikkagi ju staatuse näitaja jmt…igaljuhul kordades seksikam kui säästmine.\nKui palju auto omamine aega kokku aitab hoida?\n7. Osta allahindlusega asju\nJalutad poes ja näed, et seep ja shampoon on -50% hinnaga? Tõsta paar pudelit omale korvi. Ostad WC-paberit? Võta samaväärne soodsama brändi pakk. Olen päris kindel, et su taguots ei tee vahet, kas hõõrud seda orava pildiga 3-kihilise või soodukaga müügil oleva brändi 3-kihilise peldikupaberiga.\nKas saad sellega rikkaks? Kindlasti mitte. Küll aga hoiad ilma erilise vaevata omajagu raha igakuiselt kokku asjade pealt, mida sa nii või naa ostaksid. Mõttetu on maksta rohkem, kui ilma vaevata saab vähem. See on sinu aeg, mis sul selle raha teenimiseks kulus, miks mitte seda säästa.\nTuntud liialdusena mõni tahaks nüüd ilmselt küsida: “Kas see tähendab, et liha asemel peaks viinereid ostma?” Ei. Ma ei soovitanud WC-paberi asemel saepuru või kassiliiva soetada. Jutt käib ikka samaväärsetest toodetest.\nSamuti ei tähenda see seda, et laod korvi soodushinnaga šokolaade või õllekaste täis, sest neil on allahindlus. Jutt käib ikka asjadest, mida sa nii või naa ostaksid, mitte oma ostukoguste suurendamisest, kuna soodukaga pakutakse.\nLisaks võiksid e-poodidest tellides kasutada erinevaid sooduskoode, kui neid leidub. Mõnikord guugeldades ikka saab täitsa arvestatavaid soodustusi. Lihtsam variant on muidugi installida omale selline väike vidin brauseri külge, nagu Honey, mis enne igat ostu püüab mingi sobiva sooduskoodi sulle leida. Alati ta ei suuda, aga aeg-ajalt ilma erilise ajakuluta annab täitsa häid tulemusi.\nMiks mitte maksta mõned eurod siit-sealt vähem, kui saab.\n8. Kasuta eesmärgipärast eelarvestamist\nÕigesti ja eesmärgipäraselt järgitav eelarve annab väga hea ülevaate sinu rahaga toimuvast. Viimane omakorda võimaldab jällegi mõttetuid kulukohti kärpida.\n7 levinud viga, mida sa eelarvestamisel teed\n9. Esimesena maksa endale\nIlmselt kõige vanem ja kõige parem soovitus edukaks säästmiseks. Samas tundub, et vaid vähesed suudavad seda järgida.\nKõige esimese asjana peaksid raha kõrvale panema oma eesmärkide jaoks. Kui tahad saavutada finantsvabadust ja selleks peaksid €200 igakuiselt kõrvale panema, siis peale palgapäeva panedki kõige esimesena selle summa kõrvale ja seejärel vaatad, kuidas ülejäänud rahaga muud asjad tasutud saad.\nSamamoodi, kui tahad reisile minna, siis esimese asjana paned reisi jaoks kogutava raha kõrvale, mitte ei võta laenu, et siis tagantjärele esimese asjana oma palgast laenuandjat nuumata.\n10. Tee raha säästmine mugavaks\nKõige mugavam on säästmine siis, kui see toimub automaatselt. Kui oled näiteks SEB klient, siis võiksid kasutada digikassat. LHV puhul on sarnane asi olemas mikroinvesteerimise näol.\nEelmise punkti jätkuks võiksid vabalt selle esimesena endale maksmise automatiseerida läbi püsikorralduse, kus kannad soovitud summa kas otse kuhugi investeeringusse või mõnele kasutushoiusele/teisele pangakontole.\nSelle automatiseerimine tänapäeval on tegelikult väga lihtne ja sisuliselt sõltub sinu järgnevate aastate edukus siinkohal ca 5 minutisest püsikorralduse ülesseadmisest.\n11. Tee raha kulutamine ebamugavaks\nInimesed on loomult mugavad ja kui midagi on ebamugav, siis teeme seda tunduvalt vähem.\nNäiteks võiksid panna osa rahast ajutiselt kogumis-/kasutushoiusele, kust väljavõtmiseks tuleb paar päeva oodata.\nKui kasutad sularaha, siis pane igal õhtul sendid ja mündid hoiupõrsasse. Münte ja sente on reeglina suht tüütu ja ebamugav suuremas koguses kulutada. Jällegi, rikkaks ei saa, aga mingi €100 ostu jaoks võiks raha kokku saada küll lõpuks, ilma et see sinu igakuist elustiili rikuks või sa jälle järelmaksu näol laenu peaks võtma.\n12. Kasuta sularaha\nSwedbanki andmetel on pangakaardiga tehtud maksed keskmiselt ligi 40% suuremad kui sularahamaksed. Teisisõnu, inimesed, kes maksavad kaardiga, kulutavad keskmiselt omajagu rohkem raha kui need, kes maksavad sularahas.\nSellise statistika põhjal on muidugi keeruline öelda, kas tõesti kaardiga maksmine põhjustab suuremaid kulusid või makstakse suuremate kulude puhul lihtsalt sagedamini kaardiga.\nSamas teadlased Drazen Prelec ja George Loewenstein on avastanud, et raha maksmine põhjustab meis psühholoogilist valu. Kuna psühholoogiline valu käivitab ajus samad protsessid, mis füüsiline valu, siis järgneb sellele ka sama reaktsioon, mis füüsilise valu puhul – me üritame seda võimalusel vältida ja vähendada.\nPangakaart ja eriti veel krediitkaart aitavad meil makse tegemise mõju psühholoogiliselt leevendada. Me ei anna mitte otseselt raha ära, vaid paneme oma kaardi automaati ja saame selle ka kohe tagasi. Krediitkaardi puhul jääb vaimselt maksmine justkui täielikult ära, kuna selle eest tuleb maksta alles kunagi hiljem.\nSeetõttu kulutame sularaha kasutades vähem, kui kaardimakset tehes, sest see on psühholoogiliselt valusam. Mingit mõju omab ilmselt ka see, et kui sul on rahakotis konkreetne summa sularaha, siis pead arvet pidama, kui palju korvis asju on, et kassas piinlikku olukorda ei satuks.\nKasuta väiksemaid ja puhtaid rahatähti\nKui meil on rahakotis suurem rahatäht, siis kipume rohkem kulutama. Teisisõnu, kui sul on 50-eurone, siis kulutad ilmselt rohkem, kui kulutaks juhul, kui rahakotis oleks 10€+10€+10€+10€+10€ ehk 50 eurot 10-eurostes.\nTõenäoliselt on see tingitud mõtlemisvildakusest, mida teadlased nimetavad ankurdamiseks. Nähes suuremat rahaühikut, võrdleme ostetava kauba hinda just selle numbriga. Seetõttu võibki juhtuda, et €4-eurone ost tundub väiksem kulu, kui sul on 50-eurone (8% su rahast) kui 10-eurose (40% sellest) puhul.\nLihtsamalt seletades ja julgemalt üldistades võiks öelda, et suurem rahatäht paneb meid ennast rikkamana tundma kui väike, nii et kui tahad säästa, võta automaadist raha välja väikestes kupüürides.\nKuigi väiksemat valuutat kulutame tavaliselt vähem, on siinkohal üks erand. Olulist rolli mängib ka see, kui räpane ja kulunud see on. Nimelt, kulunud ja musta raha kipume suurema tõenäosusega ära kulutama.\nMuro ja Noseworthy (2012) uurimuses kulutasid katsealused $20 puhul räpaseid dollareid keskmiselt $8.35 ja puhta uue paberraha puhul $3.68 ehk määrdunud dollari korral ligi 127% rohkem.\nSamuti ollakse vana rahatähe puhul nõus märksa enam riske võtma (~3,5x suurema tõenäosusega), mis võib viidata sellele, et kulunud välimus vähendab meie silmis selle raha väärtust.\nSamal ajal tuli aga välja, et kui teised näevad, siis kipume ikkagi kulutama uut ja ilusat kupüüri, et mitte häbisse jääda. Ei saa ju ometi välja näha, nagu mingi vaene ja räpane tegelane, kes sellist kasinat kupüüri rahakotis hoiab…kui sa nüüd veel sellele lisaks ka ilma autota või veel hullem, 5+ aastat vana autoga, poodi tulid, siis on ikka väga suur jama käes…\n13. Säästa toidupoes\nVanad head soovitused:\nTee omale enne poodi minemist ostunimekiri ja järgi seda.\nSöö enne toidupoodi minemist kõht täis.\nKäi toidupoes harvem – osta näiteks nädala toit korraga.\nKäi poes jala. Äkki sa ei viitsi liiga palju asju tassida ja ostad seetõttu vähem. Või kui ostadki rohkem, siis vähemalt saad natukene trenni teha neid kotte tassides.\nJa veidi moodsam soovitus. Kasuta e-poodi ehk telli toit koju. Sellisel juhul on lihtsam enne lõplikku tellimuse esitamist üleliigne kraam korvist välja heita või see sootuks lisamata jätta. E-poed on olemas näiteks Coopil, Selveril, Prismal ja Maximal.\n14. Võta kaasa piiratud kogus raha\nPeole minnes jäta pangakaart koju ja võta ainult nii palju sularaha kaasa, kui oled valmis kulutama. Sama võtet võid kasutada ka shoppamisel. Nii on tõenäosus impulssostude peale suuri summasid kulutada üsna väike.\n15. Osta vanemat tehnikat\nSee võib kõlada kui soovitus osta vanu mustvalgeid kineskooptelekaid. Tegelikult mitte. Kuna paljud tehnikavidinad arenevad väga kiiresti edasi, siis nende hind kukub samuti väga kiiresti ja väga korralikult.\nNäiteks võib 6-12 kuud vana nutitelefoni mudel olla täna juba kümneid kui mitte sadu eurosid soodsam, kui ta välja tulles oli. Samas kvaliteedilt ja kasutusmugavuselt on ta endiselt sama hea.\nLisaboonusena on sul võimalik ka kasutajakogemusi guugeldada ja probleemidega mudelid kõrvale jätta.\nTeine variant on osta mõni selline tehnikavidin kasutatuna. Päris palju on inimesi, kellele meeldib igal võimalusel kohe kõige uuem ja vingem mudel omale soetada. Samas niipea kui see pakist välja on võetud, kaotab ta sageli kümneid protsente oma väärtusest, kuigi töötab endiselt samamoodi edasi.\nKui saad mõne sellise normaalselt hoitud telefoni, hoiad sadu eurosid kokku ja kasutad endiselt sama head tehnikat. Eriti hea, kui sul on mõni sõber, tuttav või sugulane selline, kelle käest võiksid tema seisma jäänud “vana” mudeli sõbrahinnaga ära osta. Win-win-win sulle, sõbrale ja loodussõpradele.\nSiia juurde muidugi ka see, et kui sul on juba iPhone 6 ja see töötab korralikult, siis kas sul ikka on tarvis iPhone 7 järjekorda minna ja üks eestlase keskmine palk selle soetamise alla hakkama panna?\n16. Külasta tasuta üritusi ja osta soodusega pileteid\nMeelelahutuseks on suhteliselt palju täiesti tasuta või soodsaid võimalusi, mida võiks kasutada. Seda eriti just suvel.\nTahad lastega loomaaeda minna? 1. juunil on võimalik seda väga soodsalt teha. Tahad muuseume külastada? Muuseumiööl saab täiesti tasuta. Tahad kallisse restorani minna? Mingi üritus oli, mille raames sai tavapärasest tunduvalt soodsamalt minna ja kõiksugu restorane külastada.\nOtsid natukene huumorit? Comedy Estonia korraldab suht regulaarselt erinevates kohtades tasuta Stand-up komöödia üritusi. Kuulaks live muusikat? Piletita lehel võib suhteliselt tihti leida mõne sellise ürituse kohta infot. Sama ka kunstinäitustega.\nSamuti on päris paljude tegevuste jaoks, alates väljas söömisest ja iluteenustest kuni autohoolduse, langevarjuhüpete ja reisipakettideni, võimalik soetada sooduspileteid erinevatelt kupongilehtedelt.\nSoodsate lennupiletite jaoks sobilike saitide kohta on Rahakratt ühe hea ülevaate teinud. Soodsa öömaja nii Eestis kui välismaal saad omale broneerida läbi Airbnb, kusjuures meie lingi kaudu saad esimeseks korraks ka pisut tasuta krediiti.\n17. Vajadusel otsi tasuta asju\nKui sissetulekud on väiksed ja kohustused suured ning väga raske suuremate ostude jaoks raha kõrvale panna, siis võib abi olla tasuta asjadest.\nInimesed on nõus tasuta ära andma kõike alates võtmehoidjatest, kartulitest ja arvutimonitoridest kuni diivanite ja trenažöörideni. Jah, tõenäoliselt ei saa seda diivanit täpselt sellist värvi ja täpselt sellist mudelit, nagu sa ideaalis tahaksid ja ilmselt ei ole see ka alati päris esimeses nooruses.\nSamas kui sul on võimalik paarkümmend euri kuus kõrvale panna, siis abiks ikka, et saad esialgu paarsada eurot diivani või külmkapi ostu pealt säästa.\nMõned kohad, kus abi küsida:\nRahva raamatukogu (kui otsid või soovid uuele omanikule anda mõne raamatu)\nTeine variant on ostmise asemel asju laenutada või sooduspakkumiste ajal osta. Näiteks raamatuid saab raamatukogust tasuta, tööriistu, matka- ja sporditarbeid, autot jne on kõike võimalik rentida või mõnelt sõbralt-tuttavalt laenata. Viimane tuleb reeglina ka kõvasti soodsam, kui sul seda just pidevalt vaja ei lähe.\n18. Joo kraani- või kaevuvett\nEestis on peaaegu kõikjal tänapäeval kraanivesi piisavalt puhas, et seda võiks juua. Kui tahad, osta filterkann ja lase veel söefiltrist vesi läbi.\nPudelivesi on üks ülehinnatumaid asju, mille peale sa raha raisata saad. Sarnases pudelis olev suhkruvesi pole muidugi parem. Eriti mõttetu on seda kodus juua.\nSaan aru, kui oled kuskil kodust kaugel või mingil välisüritusel ja tekib janu, siis pole valikut. Samas kui ostad omale koju suure pudeliga vett, siis Eestis on see küll puhas jaburdus.\nSamuti võiksid näiteks vabalt omale kodust pudeliga vett kaasa võtta, kui palava ilmaga pikemaks ajaks välja lähed ja/või midagi aktiivset tegevusplaanis on, nii et tead juba ette suurema janu tekkimisest.\nSamamoodi võid täitsa vabalt omale autosse mingi pikema sõidu ajaks vee kaasa võtta, mitte ei pea seda omale tanklast ostma. Jällegi, rikkaks sellega ei saa, aga täiesti mõttetu raha raiskamine millegi ajuvabalt ülehinnatud jama peale, mis muuhulgas on ilmselt ka ebatervislikum.\n19. Osta piisavalt hea, mitte parim\nSul ei ole vaja, et telefonil oleksid kõiksugu lisafunktsioonid, mida sa niikuinii ei kasuta. Tõenäoliselt ei ole sul vaja ka, et sinu arvutil oleks kõik kõige uuemad ja vingemad võimalused ja võimsused.\nSamamoodi olen üsna kindel, et sul ei ole vaja 300 Mbit/s internetiühendust ega 139 telekanalit koos 68 raadiojaamaga üle maailma. Ja kohe kindlasti ei ole sul lõuapuhkajat vaja, mis sest, et see Jaapanis popp leiutis võib olla.\nInimesed jaotuvad valikute tegemise viiside osas kaheks:\nMaksimiseerijad (maximizers) – inimesed, kes tahavad kõige paremat, kõige uuemat ja kõige vingemat varianti. Selline inimene võib vabalt kulutada tunde või päevi, et välja selgitada, milline on kõige parem röster ja võrrelda tehnilisi näitajaid ja omadusi detailideni, et teha kõige parem valik.\nRahuldujad (satisficers) – inimesed, kes otsivad piisavalt hea lahenduse ja valivad selle. Kui nõuded on täidetud, siis sobib ja vahet pole, kas on kuskil mõni veel parem või mitte.\nMaksimeerijad saavad küll reeglina nö kõige parema hinna ja toote suhte ehk teevad parima valiku, kuid tavaliselt ei ole tehtud valikuga väga rahul.\nRahuldujad kulutavad vähem aega ja teevad tavaliselt objektiivsete kriteeriumite alusel kehvema valiku, aga on sellega rohkem rahul. Lisaks, kui lähtud otsuse tegemisel sellest, kas asi on piisavalt hea, siis võid ka omajagu raha säästa.\nNäiteks isiklikult ostsin omale kunagi uue arvuti tingimusega, et üks veidi ressurssenõudvam programm peaks selle peal vabalt töötama. Kõik vajalikud osad olid kuni mitu aastat vanad mudelid ja seetõttu ka tunduvalt odavamad kui täiesti uued ja võimsamad mudelid. Samas siiani mitu aastat hiljem töötab masin endiselt laitmatult ja pole võimsusest puudust olnud.\n20. Enne ostu võta aega mõtlemiseks\nMida suurem ost, seda kauem mõtlemiseks aega võta. Sellepärast on ka hea, kui sa suuremate ostude jaoks eelnevalt raha kokku kogud, sest siis võid vahepeal aru saada, et tegelikult sul polnudki seda asja üldse vaja.\nEi, sa ei pea toidupoes banaane ostes hakkama mõtlema, kas sul ikka on neid vaja. Küll aga paarikümne eurose panni puhul võiksid juba korraks aja maha võtta ja mõtelda, kas sulle ikka tegelikult ka juba kodus olevast kolmest pannist ei piisa või äkki…\nKui aga autot kavatsed ostma hakata, siis võiksid vähemalt paar nädalat, kui mitte paar kuud, mõtteaega võtta, enne kui raha välja käid.\nKüsi endalt enne ostu: “Kas ostaksin selle asja, kui see maksaks 10x rohkem?” Kui vastus on jah, siis ilmselt on tegemist olulise, vajaliku ostuga või on hind millegipärast väga odav.\nKui vastus on ei, siis saad taaskord kergemini hakata mõtlema, kas see on ikkagi vajadus või lihtsalt tahtmine ja kas see on ajutine soov või reaalne pikaajalises perspektiivis ka mõistlik ost.\nTaaskord, ei, sa ei pea puuviljaleti ääres seda tegema hakkama. Eeldusel, et sa seda puuviljaletti ära ei taha osta muidugi.\n21. Teisenda hind ajakuluks\nKujuta ette, et sa pead raha teenimiseks aega kulutama. Ei tohiks ilmselt väga raske olla. Kui palju sa umbes tunni aja tööga teenid? Nüüd võta oma soovitud ostu hind ja jaga see tunnitasuga ning saadki teada, mitu tundi pidid töötama, et seda ostu omale lubada.\nOletame, et läksid pizzeriasse sööma. Vaatad menüüst, mida tellida ja arve tuleks kokku €14. Kui saad tunnipalgana kätte €5 (neto tunnipalk), siis 14 / 5 = 2,8h. Järelikult sul kulub umbes 2h ja 50 min, et see pizza raha välja teenida.\nKui see tundub sulle okei, siis lase käia. Samas paneb selline mõtteharjutus sind hindasid vaatama perspektiivist, et mitu tundi oma elust sa selle ostu eest ära pead andma. Suure tõenäosusega kaotab nii mõnigi ost peale seda suure osa oma atraktiivsusest ära.\n22. Kasuta nädala või päeva eelarvet\nNiiöelda ekstreemsema säästmise olukorras võiks abiks olla see, kui jagad oma eelarve nädala või päevade peale ära. Näiteks, ühel hetkel läksin Tartusse tööle, kus palka sisuliselt ei makstud, nii et pidin oma säästudest küllaltki tagasihoidlikult elama.\nSeega jagasin kuu toidueelarveks ette nähtud summa nädalate ja päevade peale laiali. Igapäevaselt panin kulutused kirja ja nägin, kui palju mul sellel nädalal ja keskmiselt ühel päeval toidueelarves veel raha järele jäi.\nNäiteks kui toidueelarve on €200 kuus, siis nädala peale tuleb umbes €50 ja päeva peale €7 toiduraha. Igapäevaselt jälgid, et püsiksid selle €7 sees ja iganädalaselt jälgid, et kokkuvõttes ei ületaks €50.\nKulude vähendamise motivaatoriks tekitasin omale veel purkidest “hoiupõrsad”, kuhu panin iga nädala lõpus raha, mis toidueelarvest üle jäi. Purgi täitudes läks raha sihtotstarbeliselt kasutusse.\nKui nüüd on soovi kulusid veelgi vähendada, siis võid ka rakendada põhimõtet, et kui hakkab nädalas juba pidevalt vähemalt 10% ettenähtud eelarvest üle jääma, siis vähendad iganädalast eelarvet.\nNäiteks oletame, et nädalane toidueelarve on €40, aga sinu kulu on juba kolmandat nädalat €35, siis võid järgmisel nädalal panna eelarveks näiteks €35.\nSamuti võib ka väga hästi seda põhimõtet rakendada kõikide jooksvate kulude kohta kokku (väljaskäimine, toit, hügieenitarbed, impulssostud jmt). Sellisel juhul on muidugi raskem eelarvet väiksemaks saada, sest “ootamatud” kulud on kergemad tulema.\nVähemalt teoreetiliselt võiks sellisel kombel eelarve väheneda, kuni enamus üleliigsed ja ebavajalikud kulud on kadunud ja samal ajal saaksid mõne soovitud asja jaoks raha kõrvale panna ehk säästmine ja kogumine samaaegselt.\nSee on muidugi üks neist ekstreemsematest lähenemistest, mille tegemiseks peab kas vastav olukord või väga motiveeriv eesmärk olema.\n23. Harjuta tänulikkust\nKuidas on tänulikkus ja säästmine seotud? Niimoodi, et kui sa selle punkti väga hästi paika saad, siis ülejäänud punktid on kas täiesti ebavajalikud või kordades lihtsamad rakendada.\nPraktiliselt kogu turundus on üles ehitatud just selle peale, et tekitada sinus emotsiooni, mis paneks sind toodet tahtma – tavaliselt on see negatiivne emotsioon, mis saadab sulle sõnumi, nagu sul oleks midagi puudu ja lubab, et see toode rahuldab selle puudujäägi (osta uus deodorant ja muutud naistele vastupandamatuks ja selle pesukaitsega saad juba homme ametikõrgendust ja põneva elu).\nMillal sa viimati hommikuse päikesetõusu eest tänulik olid?\nKui tavaliselt eeldatakse, et sellest emotsionaalsest tõmbejõust tuleb tahtejõuga üle olla, siis teadlased avastasid, et ka tänulikkus aitab raha säästa. Kui sellele mõtlema hakata, siis tegelikult tundub üsna loogiline, et tänulikkus võiks aidata impulssostude vastu. Samuti võiks see abiks olla sellise nähtuse nagu hedonic treadmill vastu.\nKuna turundussõnumid ja impulssostud on peamiselt tingitud sellest, et sul tundub justkui midagi puudu olevat, siis tänulikkus töötab just vastupidiselt – sa mõtled millelegi, mis sul on ja mille üle sa tänulik oled.\nNäiteks, kui sa mõtled selle üle, et sa oled jube tänulik oma telefoni üle, mille abil on sul võimalik iga päev oma naisega/mehega/lastega suhelda, isegi kui nad sinust kaugel on, siis vaevalt tuleb su pähe mõtet, et peaks uue telefoni ostma.\nSu mõtlemise fookus on hoopis teises kohas ja impulssostuni jõudmiseks tuleb peas üsna mitu suurt sammu teha, et ostuks vajalikku seisundisse jõuda.\nKuidas tänulikkust tekitada?\nTänulikkust on uuritud omajagu, sest on leitud, et see aitab ka õnnelikkusele tublisti kaasa ja on väärtuslik emotsioon, mida üsna sageli kogeda võiks, kui soovid oma elukvaliteeti parandada.\nSelle tekitamiseks on katsetatud erinevaid harjutusi ja toon välja kaks kõige lihtsamat ja levinumat, mida teadlased on uurinud ja mis on positiivseid tulemusi andnud.\na) Tänulikkuse päevik\nSageli on kõige suurem mõju asjadel, kui need üles kirjutada, sest siis need muutuvad konkreetsemaks ja selgemaks. Ka tänulikkust aitab tekitada see, kui kirjutad üles 3 asja, mille üle sa tänulik oled.\nNeed võivad olla suvalised väikesed asjad, nagu “ma olen tänulik, et mul täna pea ei valuta” või “olen tänulik ilusa ilma üle” või “tänulik, et jõudsin õigeks ajaks tööle”. Ühesõnaga, ära muretse sellepärast, kui sul ei tule mingisuguseid ülivõimsaid mõtteid pähe, mis maailma muudavad.\nSamuti ei ole probleem, kui sul mõni asi juba päevast päeva kordub. Peaasi, et sa selle eest reaalselt tänulik oleksid, mitte lihtsalt formaalsusest seda üles ei kirjutaks.\nViimase saavutamiseks tuleb ehk kasuks, kui seda asja võimalikult elavalt ette kujutad, mille eest sa tänulik oled ja mõtled, miks sa selle üle tänulik oled.\nKui mõned aastad tagasi õnnelikkuse teemal oma lõputööd tegin ja paarsada teadusartiklit ning mitu raamatut sel teemal läbi lugesin, tegin ka seda harjutust katsetuseks kaasa ca kuu aega peaaegu iga päev.\nÜsna ruttu tajusin ka reaalset muutust oma mõtlemises, nii et tabasin sageli ennast päeval erinevates olukordades mõtlemas, kui tänulik ma mingi kogemuse eest olin, mis parasjagu toimus või oli just olnud.\nIsiklikult usun, et kuna ma igal õhtul kirjutasin need 3 asja üles, siis lõpuks olin oma ajule selgeks teinud, et see on oluline teema ja peaks juba päeval silmad lahti hoidma, et oleks õhtul, mida kirjutada 🙂\nKahjuks tookord selle mõju kulutamisele ei mõõtnud. Samas, tol ajal olid mu sissetulekud üsna väiksed, aga investeerida õnnestus sellegipoolest üle 50% sellest, nii et ehk oli abiks küll.\nb) Tänulikkuse kiri\nTeine asi, mis on aidanud tänulikkust suurendada ja ka õnnelikkust tõsta ning suhteid paremaks teha, on tänulikkuse kiri. Kuna see on psühholoogiliselt raskem ja ilmselt enne poodi minekut keerulisem teha, kui eelmine harjutus, siis alusta esimesest.\nHarjutus iseenesest on lihtne. Sul tuleb kirjutada kiri inimesele, kes on sinu elu kuidagi positiivselt mõjutanud. Kirjas täna teda kõigi nende asjade ja tegude eest, mille eest sa tänulik oled.\nTõenäoliselt aitab ainuüksi juba see osa tänulikkust suurendada, aga tegelikkuses on harjutuse järgmine samm see, et saad selle inimesega kokku ja loed talle kirja ette.\nKui kokkusaamiseks võimalust pole, võid neist uurimustest inspireeritud videoga sarnaselt ka helistada:\n24. Suuna palgatõus automaatselt säästudeks\nIga kord, kui sul õnnestub omale palgatõus välja teenida, suuna automaatselt arvestatav osa sellest oma säästude ja investeeringute reale.\nSeda on oluliselt lihtsam teha, kuna tegemist on rahaga, mida sul siiani ei ole olnud. Palgatõusust säästmine ei muuda sinu elukvaliteeti halvemaks, seega ei teki ka tunnet, et pidid justkui sammu tagasi astuma.\nHea idee on juba ennetavalt enda jaoks mingi reegel paika panna, et ei peaks palgatõusu korral otsustama hakkama ega oleks kiusatust seda raha muuks otstarbeks laiaks lüüa.\nNäiteks otsustad täna juba ära, et iga tulevase palgatõusu puhul paned 50% sellest oma finantseesmärkide nimel kõrvale.\n25. Kasuta kapselgarderoobi põhimõtteid\nKapselgarderoobi mõte on üsna lihtne. Osta omale ainult selliseid riideid, mis sobivad omavahel kokku. Sellisel juhul ei ole sul vaja 15 erinevat paari kingi, sest iga püksipaari ja särgiga sobivad erinevad jalanõud.\nLisaboonusena, kui üks osa garderoobist näiteks ära kulub, siis sa ei pea kogu komplekti maha kandma või midagi uut spetsiaalselt selle asenduseks ostma. Võid samu riideid mõne teise kampsuniga kanda.\n26. Osta vajalikke hooajakaupu peale hooaega\nKui vähegi võimalik, siis proovi oma vajadustele ennetavalt mõelda. Näiteks, kui sul talvesaapad hakkavad talve lõpus otsi andma, siis vaata, kas leiad omale uued saapad peale talvehooaja lõppu.\nTüüpiliselt tahavad poed sellisest hooajalisest kaubast lahti saada, et lattu uue kraami jaoks ruumi teha. Seega võid leida päris hea hinnaga pakkumisi. Tõsi, valik ei pruugi olla tingimata nii hea ja sobivat varianti ei õnnestu alati leida.\nSama kehtib ka näiteks jõulutoodetega. Kui sul on vaja uusi jõuluehteid või -tulesid või muud jõuluteemalist kraami, siis kõige soodsamalt saad need omale järgmiseks aastaks peale jõule.\n27. Lase riigil enda eest raha koguda\nKui sinu aastatulu 2018. aastal on väiksem kui €25 200 ehk alla €2100 kuus, siis võid oma tööandjale esitada avalduse, et sa ei soovi maksuvaba tulu oma palgast maha arvestada.\nSellisel juhul saad 2019. aastal peale tuludeklaratsiooni esitamist enammakstud tulumaksu tagasi ehk riik kogub seda raha sinu eest. See muidugi eeldab, et sinu kogumiseesmärk on suhteliselt kaugel ja annad oma raha riigile selleks ajaks tasuta laenuks. Kui aga muudmoodi midagi kõrvale panna ei suuda, siis see on üks lihtsam võimalus enda kulutamist piirata ja vajalik summa kokku koguda.\nLoe sellest veidi pikemalt siin.\nBoonus: Küsi allahindlust\nKui ostad füüsilisest poest midagi, siis tasub küsida allahindlust. Tüüpiliselt on müüjatel võimalik seda teha. Eriti, kui tootel on mingi kasvõi pisikene puudus. Näiteks kingal on pisikene plekk üsna nähtamatus kohas või mänguasja karp on veidi lömmis.\nSeda tasub muidugi küsida viisakalt, mitte ülbitsevalt. Kui normaalselt küsid, siis võid endalegi üllatuseks avastada, et tihtipeale ka saad. Toidupoes siiski ilmselt ei saa.\nMilliseid säästmisvõtteid sina kasutad või kasutanud oled? Kas mul jäi mõni hästi töötav mõte siit nimekirjast puudu?\nTags eelarve, säästmine\n← Juuli 2016 kokkuvõte → Kõige usaldusväärsem ühisrahastusplatvorm\n6 replies on “27 võtet, kuidas investeerimiseks raha säästa ja koguda”\nOlen teel finatnsvabaduse poole alles päris algaja ning siinkohal veel sõna ei võtaks, kuid olen palju uurinud/lugenud külgetõmbeseaduse, tänulikkuse ning mõtete manifisteerumise kohta, mis kindlasti aitavad mind lähemale minu soovitud eesmärgi saavutamisele. Ma usun, et selleks, et saavutada finantsvabadus, tuleb kõigepealt iseendasse uskuda. Säästmisega peaks kaasas käima ka reaalne usk sellesse, et see sääst toob mulle üks hetk kasu nt investeerimise kaudu. Iga investeeringuga peaks suutma tuleviku sündmuse tuua olevikku, s.t suutma endale ette kujutada investeeringu tasuvust ning samal ajal tundma seda sama ülevat tunnet, mida tunneks siis, kui see tehing tõepoolest on ka reaalselt toonud passiivset tulu. Kui me suudaksime oma emotsioone/tundeid, mida tunneksime tulevikus edu saavutamisel tuua praegusesse hetke, manifisteeruksid meie soovid kiiremini. Kogen oma igapäevaelus üha enam seda, kuidas mõtted ja nendega kaasas käivad emotsioonid loovad ja kujundavad minu tulevikku ja see tunne on suurepärane – teada, et mina ise loon oma elu.\nMida teen mina, et luua endale helgem tulevik, liikudes järk-järgult finantsvabaduse poole?\nSäästmine – igakuiselt maksan kõigepealt iseendale. Ma tean et kui lükata asi kuu lõppu, ei jääks mul selleks kunagi raha. Niisiis läheb osa minu sissetulekust eraisiku hoiusele. Hetkel aga ei ole ma veel kindel, mida selle rahaga hiljem teha, sest plaan investeerimisega tegeleda on pigem ettevõtte kaudu (olemas väikeettevõte, tegevusala küll hoopis midagi muud, kuid õnneks tänapäeval võib ühes ettevõttes tegeleda ka mitme tegevusalaga korraga)\nOlemas ka digikassa, mis kogub mulle ühes kuus ca 20€ lisa. Samuti iga kord internetipangas käies, kannan hoiusele summa, mis on üle sellest, et pangakontol olev summa oleks ilus ümmargune 5-ga jaguv number (s.t kui kontol 184,23€, siis kannan hoiusele ära 4.23€), sellist kandmist teen ca üle päeva. Kuna summad on väiksed, siis kadu ei ole eriti tuntav, kuid minu meelest on see väga hea säästmisnipp.\nMis puudutab tänulikkust, siis olen teinud nii tänulikkuse nimekirja (igal õhtul enne magama minekut kirjutada üles, mille üle oled tänasel päeval tänulik), kui ka lihtsalt püüdnud igapäevaselt mõelda kõigele sellele, mis on minu elus hästi. Tänulikkusega loome juurde seda, mille üle tänulik olla.\nIga päev mitu korda päevas sisendan endale kõva häälega ka seda, et olen raha, õnne ning külluse magnet (vastavalt olukorrale lisan teinekord ka sõnu juurde). Samal ajal on oluline oma öeldusse ka uskuda ning tunda head emotsiooni. Iga kord, kui ma autoroolis või kasvõi voodis pikutades seda ütlen (kas siis mõttes või kõva häälega, see ei olegi oluline), on mul olemas usk iseendasse, et ma tõepoolest olen magnet kõigele, mida ihkan ning iga kord tunnen ma enda sees õnnetunnet.\nVõin öelda, et tänu positiivsele suhtumisele, oskusele olla tänulik, tänu igapäevastele sisendustele ning iseendasse uskumisele, olen ma oma 24 aasta kohta saavutanud märkimisväärselt rohkem, kui ma varateismelisena unistada oskasin. Iga 24-aastane ei saa oma hoiusele kanda igakuiselt 450€, elades sealjuures Tallinnas üürikorteris ning olles sealjuures veel ka üksikvanem.\nOlen siiralt tänulik, et olen jõudnud siia, kus ma parasjagu olen ning veelgi tänulikum, et mul on võimalus areneda, õppida ja jõuda veelgi kaugemale. Ma tean, et mind ootab ees veel suur edu.\nSamuti olen ma tänulik, et olen leidnud nii palju häid investeerimisalaseid blogisid, Facebook-i gruppe ning raamatuid, tänu millele saan omandada vajalikud teadmised ja oskused saavutamaks oma elus finantsvabadus. 🙂\n16/08/2016 at 08:29\nHea kuulda, et blogidest, facebooki gruppidest ja raamatutest on abi. Töö läinud vähemalt asja ette. Aitäh tagasiside eest!\n€450 kuus on tõesti tublisti üle keskmise eestlase võimekuse (tegelikult üle enamus eestlaste võimekuse, kui vaadata, kui paljud reaalselt midagi teevad), nii et väga hea algus on juba tehtud.\n15/08/2016 at 21:09\nLoobu alkoholist, suitsetamisest ja loto mängimisest.\n16/08/2016 at 08:34\nKõik väga head asjad, mille pealt raha säästa. Esimesed kaks ka tervisele ning seeläbi praktiliselt kõigele muule kasuliku mõjuga.\nViimane on vabatahtlik lolluse maks, mida millegipärast vaesemad inimesed tunduvad tugevalt rohkem maksvat.\nSelles osas võiks tõesti oma maksukoormust vähendada ja raha panna mõnda sellisesse kohta, kust on lootust ka tulevikus rohkem tagasi saada.\n08/09/2016 at 14:54\nTere, lugesin su lehelt:\n“Kui mõned aastad tagasi õnnelikkuse teemal oma lõputööd tegin ja paarsada teadusartiklit ning mitu raamatut sel teemal läbi lugesin, tegin ka seda harjutust katsetuseks kaasa ca kuu aega peaaegu iga päev.”\nSaaksid täpsustada, milliseid raamatud sellel teemal siis loetud said? Teema on väga huvitav 🙂\n10/09/2016 at 13:07\nNeid oli ikka päris palju ja see oli nii mitu aastat tagasi nüüdseks, et ega väga täpselt ei mäleta, millised need kõige huvitavamad olid.\nKuna see oli tol ajal ka veel üsna uus valdkond, siis ilmselt on vahepeal ka palju uut ja vingemat ilmunud, aga ma pole väga silma peal hoidnud.\nÜks netiloeng oli, mille helikvaliteet on kesine, aga ehk saab hunniku viiteid ja mingi kiire ülevaate teemast:\nKaks sellist huvitavamat ja praktilisema suunitlusega teost tõin siin kunagises postituses ka välja:\nBarry Schwartz „Paradox of Choice“ ja “Happy Money: The Science of Smarter Spending” Elizabeth Dunn, Michael Norton.\nNatukene sügavamõttelisem ja akadeemilisemas suunas arutelu oli “The Happiness Hypothesis” Jonathan Haidt ja võib-olla Martin Seligmanilt midagi.\nKui teema vastu huvi on, siis googlesse happiness books vmt ja saad sellise lõputu nimekirja, et järgmiseks aastaks tegevus olemas. Esiteks, et sealt nimekirjast igasugu rämps välja filtreerida ja siis ülejäänu läbitöötamiseks 🙂


Soojuskiirgur ahi Weltem WHO-175 23,2kW - Soojuskiirgur.ee\nToote hind 2 299,00€\nSoojuskiirgur on ökonoomne ja säästlik kütusepõletiga infrapunaahi. Tegemist on revolutsioonilise ja väga efektiivse kütteseadmega. Soojuskiirgur ahi on ülimalt tõhus ja annab kohest soojust sisse lülitamise hetkest. Soojus kandub ruumi ahju küttekoldest soojuse kiirgumisel / õhkumisel, mis kandub materjalidele ja materjalid või esemed ruumis soojenevad ning peegelavad soojusenergiat tagasi ruumi. Diislitoitel kütteseade tarbib kõigest 60W elektrienergiat põleti töös hoidmiseks ja mudel WHO-175 tarbib maksimaalselt 2,2L diiselkütust tunnis. Ahjud sobivad kasutamiseks välitingimustes ja sisetingimustes vajamata seejuures eraldi suitsutoru. Erinevalt tavalisest ventilaatoriga soojapuhurist kandub infrapunasoojus ühtlaselt sinna, kuhu ahi on suunatud ja soojus tundub meeldiv ka ahju läheduses seistes. Ahjul on vastupidavad rattad, mis teevad ahju liigutamise lihtsaks\nKui ahi töötab Termomeeter režiimil ja saavutanud näiteks teie poolt etteantud temperatuuri +15°C, siis kütmine peatub automaatselt, kui temperatuur on langenud 2°C võrra, taaskäivitub ahi iseseisvalt uuesti. Nii kogunebki päevas 3-4 tundi ahju töös olnud ajaks ja ning korrutame selle aja tunnis kuluva kütusekuluga. Kui ahi töötab Ajasti režiimis, tarbib ahi kütust 2,2 L/tunnis. Saate määrata näiteks jätkuva kütmise kuni 24 tunniks.\nEAN kood 4744784010614\nMudel 175 WHO\nPaki kaal 63mm\nPaki sügavus 1310mm\nKöetav pind (max) 248m²\nMax kütteväärtus 20 000kcal/h\nElektri tarbivus 60W\nMõõtmed 1305 x 320 x 1310\nOsta toode järelmaksuga 58,43 € kuus


. TEADLASED KASVATAVAD TUBAKAT KASUTADES ODAVAT BIOLAGUNEVAT PÄIKESEENERGIAT - TEHNOLOOGIA\nTeadlased kasvatavad tubakat kasutades odavat biolagunevat päikeseenergiat\nUC Berkeley teadlased on häkkinud tubakataimi, et kasvatada sünteetilisi fotoelemente, mida saab seejärel päikeseelementide saamiseks ekstraheerida ja piserdada ükskõik millisele substraadile.\nKuidas? Teadlased tõmbasid tubaka mosaiikiviiruse sisse mõned geenid, et luua pisikesed struktuurid, mida nimetatakse kromofoorideks. Kui taim on viirusega pihustatud, rühmituvad uued kromofoorid tihedalt mähitud moodustisteks. Kromofoorid on struktuurid, mis muudavad valguse suure võimsusega elektronideks.\nIga moodustis on sadade nanomeetrite pikkune ja naabrist umbes kolme nanomeetri kaugusel. See vahe on väga oluline. Ainult üks aatom lähemal takistaks mis tahes elektrivoolu. Elektronide kogumine oleks peaaegu võimatu.\n"Miljardite aastate jooksul on evolutsioon loonud kromofooride vahel täpselt õiged vahemaad, mis võimaldavad neil päikesevalgust enneolematu efektiivsusega koguda ja kasutada, " ütles Matt Francis. "Püüame jäljendada neid peenelt häälestatud süsteeme, kasutades tubaka mosaiikviirust."\nKuigi need ei ole nii tõhusad kui ränirakud, on nad palju keskkonnasõbralikumad. Bioloogiliselt saadavate päikesepatareide valmistamiseks pole biolagunevaid aineid vaja lisaks keskkonnale mürgistele kemikaalidele. Ja ilmselt kõige tähtsam, nad on väga väga odavad!\nTubakatoote sisemusse lõksu jäänud teadlased peavad taime koristama, tükeldama ja struktuurid ekstraheerima. Vedelas lahuses lahustatud kromofoore saab seejärel pritsida üle kaetud pinna, et neid oma kohal hoida.\n"Fotosünteesi taasloomine on väga keeruline, " ütles MIT-i uurija Angela Belcher, kes kasutab viirusi akude ja muude struktuuride ehitamiseks. "Iga struktuuri täpsus on väga oluline ja on väga raske korjata üks molekul ja panna see sinna, kuhu soovite."\nBioloogiliselt saadud päikesepatareide kasvatamine võiks põllumehed kindlasti tööle tagasi viia. Koristatud elektronid võiksid genereerida keemilist energiat samamoodi nagu taimed. See võib tähendada süsivesinikke, mis võivad mootoritele või lennukitele jõudu anda.\nFrancis ja tema kolleegid olid samuti edukad selle protsessi kasutamisel koos E. coli bakteritega.\nNagu see artikkel? Jälgi mind Twitteris või sõber mind Facebookis.\nTeadlased kasvatasid tubakat kasutades odavalt biolagunevat päikeseenergiat digg_url = 'http://www.treehugger.com/files/2010/01/scientists_create_cheap_biodegradable_spray-on_solar_cells_with_tobacco.php'; UC Berkeley teadlased on häkkinud tubakataimi, et kasvatada sünteetilisi fotoelemente, mida saab seejärel ekstraheerida ja\net.ecocreativite.com © 2017 - 2020: Teadlased kasvatavad tubakat kasutades odavat biolagunevat päikeseenergiat


VIIMANE ÜLESKUTSE IBU-DELE: FAKTID, VÄLJAMÕELDISED JA NENDE TÄHENDUSED TEIE ÕLLES - ARTIKLID\nkust Ohios absinti osta\nkas alkohol võib sügavkülmas külmuda\non kuumad väikelapsed külmetushaiguste korral head\nmitu oz viskipudelis\nasjad, mis segunevad hästi viinaga\nViimane üleskutse IBU-dele: faktid, väljamõeldised ja nende mõju teie õlule\nKas panete õlle IBU-desse liiga palju mõtteid? (Krediit: Chris McClellan)\nOlen palju mõelnud IBU-de peale. Kõik algas üsna süütult. Mind pandi hiljuti oma kohaliku pubi baari üles,nagu ma teada saanja ma ei saanud mainimata jätta rühma noori mehi, kes tutvusid nende ees tahvlile krabistatud tõsi, et muljetavaldava loetelu libatsioonidest, arutades nende võimalusi ja iga õlle erinevaid omadusi. Stiil. ABV. Asukoht. Haruldus - kvalifikaatorite ja kirjeldajate litaania, mis paneks NASA teadlase punastama.\n'Oh tore, see on uus Vermontist.'\n'Mul oli teisel õhtul suurepärane versioon doppelbockist. Ma tahan ka seda proovida. '\n'Pean laste juurde tagasi saama kella 17-ks. Ma pean ABV-d maas hoidma. '\nParafraseerin siinkohal selgelt, kuid see on vestlus, mida olen oma sõprade või üksi üpris tihti pidanud. Soovitatakse tervislikku ja jõulist arutelu teie õllevalikute üle ja see autor ei kuule selle kohta enam ühtegi sõna.\n( ROHKEM: Leidke õllekoolid )\nKuid see oleks väga igav artikkel, kui ma poleks vahele jätnud üht olulist detaili nende vestluse kohta, mis ausalt öeldes mind natuke häiris.\nNad lõpetasid peaaegu kõik need äsja mainitud laused närtsiva ja patroniseeriva hinnanguga iga õlle 'haletsusväärsele' IBU-le. The punane ale ei olnud piisavalt IBU-sid. Stoutil ei olnud piisavalt IBU-sid. IPA-d - IPA s taeva pärast - ei olnud piisavalt IBU-sid.\nMa ütlen teile kui keegi, kes töötab kasvataja ja (harrastus) kirjanik õlletööstuses, ei olnud mul kerge seda vestlust kuulata, ilma et oleksin paar hästi valitud ja viisakat märkust sisse löönud. Hoidsin vaikust ja võtsin selle asemel aega, et veidi rohkem uurida kõigi lemmiklühendit. Rahvusvahelised kibestumise (või kibestamise) üksused ehk IBU-d on vaieldamatult huvitavad ja nagu me siin teada saame, mõisteti 2017. aastal moodsa õlletööstuse ümber peetud vestluste kakofoonias sageli valesti aru.\nIBU-d on kõikjal\nNüüdseks oleme seda kõik näinud, kuid tasub mainida, kui sageli näete IBU-sid istumas õllesiltidel, baarimenüüdel ja erinevates meediakanalites, mida me kõik enesekindlate õllefanaatikutena imendume. Neid on igal pool. Tegelikult kirjeldavad enamik tänapäevaseid käsitööõlletootjaid oma etiketi kujundusel ja kujundusel stiili, ABV-d ja IBU-sid koos mõne valitud suussulava maitsva omadussõnaga, mis teie vile niisutab. Mahlane. Udune. Dank. Värske. Janu veel? Ma olen.\nValin siin IPA-sid, mis mulle ausalt öeldes üsna meeldivad. Nende domineerimine käsitöökategoorias on siinkohal hästi dokumenteeritud, kuid nad tõesti kätkevad endas paljusid väärarusaamu selle kohta, kuidas ja miks õlletootjad IBU üldse välja mõtlesid, ning selle tegelikust kasutamisest tänases õlletootmisprotsessis.\nÕlu on tänapäevases vormis jook, mis on mõeldud peaaegu kõigi meelte rahuldamiseks. See on visuaalselt stimuleeriv. Aroomid on värsked ja tekitavad. Selle lõhustamisel on maitse sageli keeruline. Gaseerimine, temperatuur, viskoossus ... kõik tegurid, mis aitavad kaasa suurepärasele kogemusele ja tunnetusele teie käes oleva toote ümber.\nSelle viimase lõigu võti oli 'taju', sest see on minu kui õllejooja jaoks tegelikult kõik. Näiliselt on antud kogemuse heuristiline hinnang peaaegu täielikult domineeriv, kui sellele üks, kaks või kolm päeva / nädalat / kuud hiljem järele mõelda. Kas sa nautisid seda? Kas sulle meeldis see? Kas soovite seda uuesti teha? Need on küsimused, mis tegelikult loevad. See on umbes nagu suurepärane pulm - te ei pruugi mäletada salvrätikute värvi ega spargli küpsetamise viisi, kuid teate küll, et teil oli tõesti palju aega ja see arusaam jääb teile igaveseks külge.\nÜldistan siin, nii et kerime selle minutiks tagasi.\nKirjutasin mõni aasta tagasi oma saidi jaoks eraldi artikli, mis inspireeris mind panema mõned valdkonna eksperdid plaadile, et kuulda nende võitu 2017. aastal. Kuid enne kui saame edasi minna, peaksin kiiresti määratlema, mida IBU tegelikult on.\nTegelikult laseme dr Tom Shellhammeril, maailma ühel juhtival humalateadlasel ja Oregoni osariigi ülikooli fermentatsiooniteaduse professoril määratleda, mis on IBU tegelikult. Sain talle korraks järele jõuda, et saada kõige täpsem määratlus. Täielik avalikustamine - see saab tõesti teaduseks.\n„Rahvusvahelised kibeduse ühikud on keemiliste / instrumentaalsete mõrude hulka kuuluvate ühendite, täpsemalt isomeeritud ja oksüdeeritud alfa-hapete, polüfenoolide ja veel mõne valitud kibestuva kemikaali arvu mõõtmine, mis muudavad teie õlle maitse mõruks. IBU korreleerub enamasti õlle meelelise mõrkjusega ja seetõttu kasutavad õlletootjad seda. Peaaegu kogu õlle puhul, mida te kunagi jood, on mõõdetud IBU vahemikus viis (mis on väga madal mõõdetud kibedus) kuni 120 (mis on väga kõrge mõõdetud kibedus). Enamik õlut jääb nende parameetrite piires kitsamasse vahemikku (vahemikus 15–80 eluaastat), kuid see on selle põhiline. ”\nTe ei saa rääkida IBU-dest, küsimata mõnelt Ameerika õlletehaselt, kes on viimase 30 aasta jooksul olnud käsitööõlles kvaliteetsete kontrollitehnikate seas, ja nende järgnevast IBU-de kasutamisest partii järjepidevuse ja kibeduse määramiseks.\nSierra Nevada sensoorne juht Meghan Peltz plahvatas mu aju veidi, kui küsisin temalt IBU määramiseks kasutatud arvutusmeetodite ja nende kasutamise kohta Sierra poolt pruulimisprotsess .\n'IBUde mõõtmiseks on mõned võimalused,' ütles Peltz, 'kuid see ei ole õlletootmisel rangelt reguleeritud statistika.'\nPeltz jätkas: „Võite valmistamisprotsessis kasutatud humala alfa-happesisalduse põhjal teha üsna hea haritud arvamise IBU-de arvu kohta. See on kiire arvutus, mis põhineb humala mahul ja alfahapete konversioonimääral veekeetjas. '\nNiisiis, mida Sierra Nevada oma tugeva kvaliteedilabori ja asjatundliku personaliga IBU loenduste mõõtmiseks kasutab?\n( ROHKEM: CraftBeer.com'i suur õlleterminite sõnastik )\n'Me kasutame spektrofotomeetrilist meetodit,' ütles Peltz. 'See mõõdab kõik õlle mõrud ühendid üsna täpselt.' See hõlmab neid oksüdeeritud happeid ja polüfenoole, mida me varem mainisime. See oli meetod, mis leiutati 1950. aastatel ja lühidalt toimib see järgmiselt: võtate õlleproovi, mis on täis kibedaid ühendeid. Mõruühendid on „hüdrofoobsed“, mis tähendab, et nad ei pruugi integreeruda tingimata ümbritsevasse vedelikku, milleks on peamiselt vesi.\nPeltz jätkab: „Lisate õlleproovile veidi hapet, mis sunnib neid tõesti õlle sisse jääma. Pealegi, kui lisate segule mittepolaarse lahusti, põhjustab see kõigi mõruühendite liikumist vee / õlle faasist mittepolaarsesse lahustifaasi. Loksutatakse seda 15-30 minutit, et tagada hea segunemine ja veenduda, et kibedad komponendid on mittepolaarses faasis, võtate mittepolaarse faasi proovi (milles on nüüd kibedad ühendid) ja panete siis spektrofotomeetrisse . Spektrofotomeeter paistab proovi kaudu konkreetse valguse lainepikkuse, antud juhul 275 nanomeetrit (mis on UV-vahemikus), ja mõõdab, kui palju valgust neeldus. See neelduvuse väärtus, mis on korrutatud teguriga 50, on IBU. '\nBadabing, badaboom - olete oma õlles mõõtnud IBU-d, kasutades tööstuslikke happeid, polaarseid lahusteid ja spektrofotomeetrit.\nVeel üks lääneranniku õlletootja Stone on sarnaselt võtnud IBUde kasutamist õlletootmisprotsessis. Rääkisin Steve Gonzaleziga, Stone Brewing Company väikepartiiõlle ja innovatsiooni vanemjuhiga.\n'IBU-d on tõesti huvitavad, kuid enamasti püüame neid mitte liiga palju tarbijale suunatud rõhutada,' ütles Gonzalez. 'See ei ole teie toote nautimise jaoks tegelikult asjakohane ja me kuuleme pidevalt, et kogu tööstusharu IBU-d kasutatakse õlle kirjeldamisel olulist statistikat. Nagu enamik õlletehaseid, kasutab Stone ka olulise kvaliteedikontrollina IBU-sid ja kuigi tarbija soovib seda kindlasti näha, ei tee me uusi õllesid, et saavutada teatud IBU künnis. '\nCraftBeer.com: käsitööõlle dekonstrueerimine alates Õlletootjate Liit peal Vimeo .\nTaju vs tegelikkus\nMiks see kõik ikkagi loeb? Kvaliteedikontrolli tööriistana alustanud IBU-d on viimase 10 aasta jooksul arenenud tarbijastatistika tugipunktiks ja see näib olevat oluline turundusvahend mis tahes uue turule siseneva õlle välisküljel krohvitud numbrite arsenalis. .\nKas mäletate, kui mainisin taju? Teie käes oleva õlle tegelik nauding?\nŽürii on siiani minu arvamusest väljas ja olen õlletööstuse väga märkimisväärsetelt isikutelt kuulnud palju idee vastu selle idee vastu, kuid põhiküsimus on IBU reklaamimine 'hea õlle' markerina vastavalt sellele Selle artikli alguses mainitud poissmeeste rühm on väga lihtne: IBU loend ei ole väga hea õlle ja mis veelgi enam, teie arusaam nendest IBU loendustest on sageli täiesti vastuolus õlle tegeliku mõõtmisega.\n( ROHKEM: Mis on õlle kolmetasandiline süsteem? )\nKuna ma rääkisin Sierra Nevadaga, kasutan nende stiili määratlevat ameeriklast Pale Ale ja nende kanget oma mõtte ideaalseks illustreerimiseks. Minu arusaam Sierra Nevada Stoutist on rikas, röstitud vedelik, mille mõru ja magus on suhteliselt hästi tasakaalustatud. Minu ettekujutus Sierra Nevada Pale Ale'ist on julge, särav kahvatu, millel on omaette tasakaal, kuid ilmselgelt edasi-tagasi.\nMa ei kirjeldaks Sierra Nevada Stouti isiklikult kui 'hoppier' või 'kibedamat' maitset kui Sierra Nevada Pale Ale. Ja selles peitub hõõrumine:\nSierra Nevada Pale Ale: 38 IBU-d\nSierra Nevada Stout: 50 IBU-d\nNende paksus on rohkem kibedaid ühendeid ja see on empiiriliselt 'kibedam', kuid ma ei taju seda isiklikult nii. Kindlasti on stoutil märkimisväärne kibedus, kuid ma ütleksin, et minu maitse järgi on Sierra Nevada Pale Ale kibedus ilmsem ja õlu oli ilmselgelt mõeldud just selliseks.\nVõin tuua välja palju-palju näiteid selle kohta, kuidas IBU-d eksitavad teie esialgset arusaama sellest, kuidas õlu peaks maitsma, vähemalt vastavalt üldisele elanikkonnale levinud väärarusaamale, mida nad tähendavad ja kuidas neid kasutatakse. Meghan Peltz ja Sierra Nevada meeskond kasutavad neid õlletehases järjepidevuse kontrollimisel väga olulise tegurina.\n'IBU-d on meie jaoks olulised, et kontrollida kavandatud retsepti. Meie õlletehased sihivad IBU-arvu ja teatud alkoholi, linnase arve ja maitset, et tõepoolest saavutada eesmärk, mida me alustasime. See on hea kvaliteediga ja mitme partii kontrollimisega saame kontrollida kõrvalekaldeid partiis endas, ”selgitab ta.\nSellisele õlletehasele nagu Sierra Nevada või Stone ja nende riiklikule jalajäljele on see täiesti mõistlik.\nMiks see (mitte) tegelikult oluline on\nÕllejoojate vaimustus IBU-de vastu täies hiilguses näib olevat siin, et jääda, kuid see võib asjast mööda minna.\nSuurepärase õlle, igasuguse suurepärase õlle mõte on see, et naudite käes olevat vedelikku ja mõistate iga lonksuga õllepruulija tõelist nägemust koos õlletehase taga oleva loo ja nende motivatsiooniga toote valmistamiseks. Õlu on oma teaduses ja kunstis tasakaalu ja kavatsuse koostis ning kombinatsioon. Vesi, linnased, humal ja pärm täiuslikult. Poeetiline värk.\nSelleks on suurepärane õlu teie taju ning kibestumise ja hüplikkuse (mis on iseenesest väga erinevad) teema puhul erineb tajutav kibestumine paljudel juhtudel tegelikust mõõdetud IBU loendusest. Ma ei vihka IBU-sid mingil moel ja arvan, et need võivad üldiselt viidata sellele, kui „hoppy” või „mõru” on õlu paljudel juhtudel, kuid arvan, et nende õllel mõistlikum kasutamine sildid ja meie vestlused aitavad meil tõeliselt hinnata seda, mida me tarbime ja miks see üldse oluline on. Päeva lõpuks ei näita IBU-d maitset, lõhna, tajutavat kibedust ega tegelikult ühtegi muud tegurit, mis võimaldab teil tegelikult juua õlut nautida, kuid need on osa tööstusest ja sellest tasub teada veidi rohkem neid.\nLoodetavasti aitas see tükk teil natuke rohkem mõista, miks neid kasutatakse, mida need tähendavad ja kuidas need mõjutavad teie naudingut kogu praegu saadaval olevast suurepärasest käsitööõlust.\nJa baari tüüpidele, kes ei joo midagi alla 70 IBU: loobuge teesklusest, küsige baarmenilt kiiret proovi ja helistage mulle hommikul.\nViimane üleskutse IBU-dele: faktid, väljamõeldised ja nende mõju teie õlulemuudeti viimati:9. jaanuar 2018kõrvalChris McClellan\nChris McClellan Autori veebisait\nChris McClellan töötab Guinnessi õlletehase suursaadikuna, õlletööstuse koolitaja, strateegi ja digitaalse turunduse professionaalina. Ta on sertifitseeritud Cicerone® ja põlise Vermonterina usub kindlalt suurepärast õlut ja hämmastavat lugu iga lonksu taga. Asutas ka Chris Pruulihuviline , nõustamis- ja juhtimisveeb, mis keskendus õlletehase jutuvõimaluste maksimeerimisele kogu digitaalse, sotsiaalse ja toimetuse strateegias. Palun pöörduge tema poole igal ajal, kui soovite vinge õlut rääkida või kui vajate lihtsalt kallistust.


Kas maailma saatust määravad lastetud "uusi väärtusi" ülistavad vanemad tipp-poliitikud? - Uued Uudised\nEsilehele » Varia » Kas maailma saatust määravad lastetud “uusi väärtusi” ülistavad vanemad tipp-poliitikud?\nChris Riden Suurbritanniast, kes nimetab ennast vaimseks alkeemikuks keskkonnas “Making the World a Better Place”, on enda plakatil välja toonud, et suur osa maailma tippliidritest on lastetud.\nKahtlemata on laste saamine igaühe enda asi, karjääriinimestel ongi see sageli paratamatu, sest ei taheta töös perest sõltuda, kuid küsimus on selles, et sellised inimesed suunavad sageli rahvastikuprotsesse, pereplaneeringut, laste kaitset ja muude selliste murekohtade lahendamist — kui kompetentsed otsustajad nad tegelikult on?\nSama võib näha ka Eestis, kus mõned naissotsid on aktiivsed naiste õiguste eest seisjad, kuid ise on sünnitamisest loobunud. Kuidas nad saavad esindada lastega naiste huvisid? Pelgalt emade jutu põhjal, teadmata isegi seda, mida tähendab sünnitusjärgne depressioon, nutva lapse öine kussutamine, aga ka rõõm lapse esimest sõnast ja sammust?\nKui otsuseid tegema pääsevad inimesed, kes küll teavad kõnealuse ala numbreid ja Exceli tabelit, kuid ei oma vähimatki aimu sellega kaasnevatest hingelistest muredest ja rõõmudest, võivad kergesti tulla ka valed otsused. Norra kurikuulsate lastekaitsjate kohta, kes võtavad väidetavalt väga kergekäeliselt lapsi vanematelt ära, teatakse rääkida, et suure enamuse neist moodustavad just lastetud “spetsialistid”.\nVõib eeldada, et sellised rumalusest pakatavad teemad nagu sooneutraalsus, geiõigused, marufeminism, genderism ja veel paljud üha enam lõkkele löövad lollused saavadki indu, toetust ja pähemäärimist just inimestelt, kes pole kunagi tundnud rõõmu lastest ja vastassoo armastusest.


Kirjed kus märksõnaks on "ilmastik (Eestis)" (33)\nTujukad talved 70 a. jooksul. Lumevaeseid ja lumerikkaid talvesid. Külmem tali viimase saja aasta kestel oli 1929. aastal. Missuguseks kujuneb tänavune talv?\nTartu Ülikooli meteoroloogia observatooriumi sünoptik A. Ohu tutvustab meteoroloogilisi vaatlusi, mida on Tartus registreeritud regulaarselt alates 1866. aastast. Üldse on eestis praegu umbes 100 ilmavaatlusjaama. Tutvustatakse ilmavaatluste anmeid Eesti talvede kohta.\nMaa hakkab kuivama. Metsade hävitamine ja maakuivendus muudab kliimat. Kunstlik niisutamine päevakorda? Asundustalud tuiskliival\nMetsade vähenemine ja soode kuivendamine tundub olevat muutnud meie kliimat: sademete hulk on vähenenud ja põllumaad kannatavad liigkuivuse all. Metsade alt vabastatud põllumaa kandis esimestel aastatel hästi vilja, kuid mida aasta edasi, seda liivasemaks need maad muutuvad: huumusekiht on liiga õhuke.\n551.5E + 631.4\nöökülmad (Eestis) / erakordsed ilmastikunähtused (Eestis) / hallad (Eestis) / ilmaennustused (Eesti kohta) / ilmastik (Eestis) / ilmateated (Eesti kohta) / jääolud (Eestis) / kliima (Eestis, üldiselt) / loodusõnnetused (Eestis) / mullad (koostis, struktuur, omadused) / mullateadus / põud (Eestis) / sademed (Eestis) / temperatuur (Eestis) / torm (Eestis)\nSirelitel pungad väljas. Viimane suur sula, mis pühkis kui luuaga maast lume ja pani veed vulisema, on ergutanud puid ja põõsaid kevade tulekut aimama. Nii on sirelitel juba pungad väljas. Ka on pajud urbades.\nTeeolud maal muutuvad raskemaks. Lumi rikub noort metsa. - Lumi murdis ja magatas noort metsa. - Virumaal möllas tugev lumetorm.\nTeed on muutunud tugeva lumesaju tõttu läbipääsmatuks. Liiklus on takistatud kõigil maanteedel peale Tartu-Viljandi maantee. Kuid ka seal on liiklemine suurte raskustega seotud. Lund on palju ka metsades. Puuoksad on raske lumekoorma all kohati peaaegu maani paindunud.\n625.7 + 551.5E\nöökülmad (Eestis) / erakordsed ilmastikunähtused (Eestis) / hallad (Eestis) / ilmaennustused (Eesti kohta) / ilmastik (Eestis) / ilmateated (Eesti kohta) / jääolud (Eestis) / kliima (Eestis, üldiselt) / loodusõnnetused (Eestis) / maanteed (üksikutes kohtades) / maanteed (ehitus, korrashoid, remont, seisukord) / magistraalteed läbi Eesti / põud (Eestis) / sademed (Eestis) / teemeistrid / temperatuur (Eestis) / torm (Eestis)\nVeed voolavad. Maanteed ja metsad läbipääsmatud. Uputus Tartus. Veskid saavad vett.\nJärsu sula tagajärjel on tekkinud suurvesi, mis on tekitanud linnades uputusi ja täitnud keldreid veega. Hädaabitööd kruusaaugus ei saa sula tõttu jätkuda, seiskunud on ka kraavikaevamise tööd. Kuid vesiveskid on igal pool saanud veerohkuse tagajärjel tööd alustada.\nSuurvesi sünnitab kahju. Suurvesi viis silla ehitusmaterjali. Suurvesi Elva jões. - Tõrva pimeduses. - Võhandul algas jääminek. - Pärnu jõgedes algas jääminek. - Sula kimbutab ühiskondlikke töölisi. -\nMõnda aega kestnud sulailmad on tekitanud hulgaliselt suurvett ja uputusi.\nVabariigi aastapäev läbi vihma. Esmakordne juhus.\nMeenutatakse ilmastikuolusid eelnevatel vabariigi aastapäevadel. Tänavu sadas aastapäeval vihma.\n321.7E(041.5) + 551.5E\nöökülmad (Eestis) / erakordsed ilmastikunähtused (Eestis) / hallad (Eestis) / ilmaennustused (Eesti kohta) / ilmastik (Eestis) / ilmateated (Eesti kohta) / iseseisvuspäev (Eesti Vabariik) / jääolud (Eestis) / kliima (Eestis, üldiselt) / loodusõnnetused (Eestis) / põud (Eestis) / rahvuspäev (Eesti Vabariik) / rahvuspühad (Eesti Vabariik, toimumise koht) / riiklikud pühad, tähtpäevad (Eesti Vabariik) / riiklikud pühad, tähtpäevad (Eesti Vabariik, kohtadel) / sademed (Eestis) / temperatuur (Eestis) / torm (Eestis)\nErakordselt sooje aastaid. Tänavune varajane kevad on tingitud Atlandi tsüklonaalsest tegevusest. Siiski veel külma oodata.\nÜlikooli ilmajaama sünoptikud selgitavad tänavuste varajatste kevadilmade põhjusi. Meenutatakse ka teisi sooje kevadeid minevikust.\nHeitlused kõrgemates õhukihtides. Õhumasside kokkupõrked põhjustasid äikese. Taevalaotuses võis näha haruldaselt ilusaid looduse pilte. Põhja-Eestis kuni 18 kraadi jahedam kui Lõuna-Eestis. ... Tallinnas, Pakris ja Vilsandis oli täna hommikul vaid 12 kr. sooja. Eile oli nendes kohtades sooja maksimaalselt 14 kraadi. Samal ajal oli aga Lõuna- ja Ida-Eestis 30 kr. sooja. , ... Niigugune temperatuuri vahe, mis umbes paarisaja kilomeetri peal teeb välja 16-18 kr., on haruldaselt suur. ...\nHiline äike Virumaal. Ööl vastu kolmapäeva [2.X] läks osast Virumaast üle äike. Hoolimata hilisest ajast oli äikesehoog mõnes paigas õige tugev, möödus aga õnnelikult, ilma kahjusid sünnitamata.\nHävitav rahe Rakveres. Rakvere linnas ja lähedas ümbruskonnas tegi eilne äikesega kaasaskäiv tugev rahesadu suurt hävitustööd. Eriti rohkesti kannatada said aga Rakvere aednikud, kelle aedades hävinesid kurgid, tomatid ja muu aedvili täielikult. Samuti peksis rahe puruks suurema osa lavaaknaid. ... Rahehoog tabas kõige valusamini Rakvere linna, kuna ümberkaudsed põllupidajad ilma suuremate kahjudeta pääsesid. ...\nJääteadete andmine lõpetati. Tänasest päevast alates on veeteede valitsuse korraldusel lõpetatud jääteadete andmine, kuna Eesti veed on jäävabad. Seni anti jääteateid edasi teatavasti raadio telegraafi teel. Samuti anti Eesti kohta raadio ringhäälingu kaudu ülevaade jääolukorra kohta.\n551.5E + 656.612\nöökülmad (Eestis) / erakordsed ilmastikunähtused (Eestis) / hallad (Eestis) / ilmaennustused (Eesti kohta) / ilmastik (Eestis) / ilmateated (Eesti kohta) / jäälõhkujad (nende tegevus) / jääolud (Eestis) / jääolud (liikluse seisukohalt) / kliima (Eestis, üldiselt) / laevaärid (kohtadel, konkreetsed) / laevad (iseloomustus, kirjeldused, omanike vahetus, konkreetsed) / laevakontorid (kohtadel, konkreetsed) / laevaliinid, veosed / laevasõidu ettevõtted (kohtadel, konkreetsed) / laevastik (olukord) / lodjad (liiklemine) / loodusõnnetused (Eestis) / põud (Eestis) / paadid (liiklemine) / sademed (Eestis) / temperatuur (Eestis) / torm (Eestis)\nKesakündjad öösi tööl. Põllumehed, kes sõnnikuveoga lõpule jõudnud, teotsevad nüüd peamiselt kesakünniga, kuid ühtaegu tuleb ka heinaniitmisele asuda. Ilmad on aga nii kõrvetavad kuumad, et raske on päikesekiiri taluda. ... Tartu lähekonnas Raadi vallas on mõnui talu oma kesanurmi hakanud öösi kündma, et siis päeva ajal künnimeestele ja hobustele varjulist puhkust lubada. ... Ilusaid valgeid öid võib selliseks tööks vististi küll praegustele päevadele eelistada, muidugi mõista teatud vaheaegadega ööpuhkuseks, söötmiseks ja söömiseks.\n631.5 + 551.5E\nöökülmad (Eestis) / agrotehnika / erakordsed ilmastikunähtused (Eestis) / hallad (Eestis) / ilmaennustused (Eesti kohta) / ilmastik (Eestis) / ilmateated (Eesti kohta) / jääolud (Eestis) / külvide hooldus / külvitööd / kündmine / kliima (Eestis, üldiselt) / loodusõnnetused (Eestis) / maaharimine / põud (Eestis) / sademed (Eestis) / taimekasvatus / temperatuur (Eestis) / torm (Eestis)\nKohutav vihmavaling Võrus ja ümbruses. Vesi katkestas Võru alalinna osas liiklemise. ... 17. skp. ... läks üle Võru ja selle lähema ümbruse haruldaselt tugev äikese vihmavaling, millist pole hulgal ajal nähtud. Sadu kestis üle tunni ning kõik madalamad kohad muutusid laiadeks veeväljadeks. Kogu Võru ala-linnaosas tekkis niisugune veeuputus, et liiklemine täielikult katkes... Äike oli tugev ning kogu aeg sähvisid välgud. ...\nLaastavad äikesehood. Kahjusid üle riigi. - Kõo rahekahjud 100.000 kr. Pikne lõi Paides telefone "tummaks".\n4.VIII varahommikul oli Elvas ja Meeri kandis haruldaselt tugev äikesevihmahoog. Sadas ka rahet. Lähemalt kahjudest. Tugev äikesevihmahoog koos rahega, mis läks üle Kõo valla 1.VIII, on tekitanud kahjusid umbes 100.000 kr. eest.\nKõo + Meeri\nöökülmad (Eestis) / erakordsed ilmastikunähtused (Eestis) / hallad (Eestis) / ikaldus / ilmaennustused (Eesti kohta) / ilmastik (Eestis) / ilmateated (Eesti kohta) / jääolud (Eestis) / külmakahjustused / kliima (Eestis, üldiselt) / loodusõnnetused (Eestis) / põllukultuuride saagikus (üldküsimused) / põud (Eestis) / põud (saagikust mõjutavad tegurid) / saagid (põllukultuurid) / saagikus (looduslike tegurite mõju) / sademed (Eestis) / sademed (saagikust mõjutavad tegurid) / temperatuur (Eestis) / torm (Eestis)\nPiirisaarelt käiakse jääd mööda maale. Möödunud öösiti kuni 10 kraadini ulatuv külm on kaanetanud Emajõe terves pikkuses. Jääkate on tekkinud osaliselt ka peipsile. Piirisaare ja Mehikoorma vahel on juba sedavõrd kõva jää, et seda mööda käiakse jalgsi saarelt maale. Ka Peipsi lõuna osal - Pihkva järvel on juba osaliselt jääd. Suur-Peipsi on aga veel jäävaba. Eilne ja tänane tugev tuul lõhkus kalda äärtest senisegi jää ja kandis järvele laiali.\n551.5E + 656.6:656.11\nöökülmad (Eestis) / erakordsed ilmastikunähtused (Eestis) / hallad (Eestis) / ilmaennustused (Eesti kohta) / ilmastik (Eestis) / ilmateated (Eesti kohta) / jääolud (Eestis) / kliima (Eestis, üldiselt) / loodusõnnetused (Eestis) / põud (Eestis) / sademed (Eestis) / talvetee (üle jää, ohutus) / temperatuur (Eestis) / torm (Eestis)\nPikne käis üle maa.Lõuna- ja Ida-Eestis süütas välk maju ja surmas inimesi ning loomi. - Kohutav piksemöll Viru- ja Järvamaal. - Tugev äiksevihma valing Põhja-Võrumaal. - Selged ilmad kadunud. Sajab äikesevihma.\nKirjeldatakse äikesekahjustusi ja toimunud õnnetusi mitmelt poolt üle maa.\nPärnu tormi võimuses. Pärnu jões tõusis vesi ligi 5 jalga. Pargid üle ujutatud. - Laevad tormihädas.\nÖöl vastu 25.IX oli Pärnus äge torm, mille tõttu vesi tõusis nii palju, et plaaž ja rannapark olid üle ujutatud.\nPärnus tungis vesi elumajadesse. Pühapäeval [20.X] läks Pärnust üle äge ja kõva edela torm. Tuul puhus kohati kuni 10-pallise tugevusega. Tuule mõjul tõusis vesi Pärnu jões ja meres 5 jalga üle normaali, uhtudes üle madalamad kohad mere ja jõe ääres. ... Seedri tänava rajoon, Merepuiestee, staadion ja uue rannahotelli ehtus oli täiesti vee all. ... Merepuiesteel tungis vesi korteritesse, ... Nii suurt üleujutust supelrajoonis pole nähtud 1931. a. saadik.\nRahe hävitas 80 Võrumaa talu viljad. Paarikümnel talul tali- ja suivili täielikult hävitatud. Raagus puud.\nRahekahjudest Võrumaal. Rahet sadas Võrumaal tugevalt 17.VII.\nBiblioserver 2.8 | tarkvarastuudio | külastajaid: 221550003


Portugalis puhkes koroonapasside kasutamisel kaos, süsteem jooksis kokku - Lõunaeestlane\nPortugalis on kohvikute ja restoranide pidajad väga vihased, kuna valitsus soovib, et klientidelt küsitakse digitaalset koroonapassi, aga süsteem jooksis kokku ja näitas vaktsineeritud inimeste puhul, et nende vaktsineerimine on aegunud.\nPortugali söögikohad on juba niigi tänavu kaotanud ligi 5 miljardit eurot eri piirangute tõttu. Nüüd üritas valitsus piiranguid leevendada tingimusel, et klientidelt küsitakse koroonapassi, aga süsteem jooksis kokku. Paljud täielikult vaktsineeritud inimesed on seetõttu ukselt tagasi saadetud, vahendab Portugal News.\nProbleemid koroonapasside tuvastamisega on vähendanud usaldust selle süsteemi suhtes. Portugali kaubanduskeskuste ühenduse esimees Rodrigo Moita de Deus ütles, et koroonapasse on väga raske kontrollida ja poepidajad kannatavad veelgi rohkem.\nPortugali valitsus peaks lähiajal otsustama, mis koroonapassidest tulevikus saab.


Viis võimalust, millega põhitöö kõrvalt lisaraha teenima hakata - WOWEesti.ee - elu täis üllatusi!\nLaupäev, oktoober 19 2019\nFoto: Scanpix/AFP/Gerard Julien.\nViis võimalust, millega põhitöö kõrvalt lisaraha teenima hakata\nPõhitöö kõrvalt lisaraha teenimine ei ole sugugi uus nähtus või komme. Tänasel kiirelt muutuval töömaastikul on mitme väiksema koormusega töökoha peal või põhitöö kõrvalt veel lisatööga tegelemine üha enam populaarsust kogumas. Kui oled aga aastaid ühe ameti peal töötanud, võib esialgu uute tegevusalade leidmine üpris keeruline tunduda.\nVaata üle oma oskused ja hobid\nEsimese asjana tuleks mõelda sellele, mida sa lisaks oma põhitööle teha oskad. Võibolla oled aastaid trenniga tegelenud ja omad sellealaseid teadmisi, mida kasvõi oma tutvusringkonnas jagada saaksid.\nEhk valdad soravalt mõnda võõrkeelt, mida kellelegi õpetada saaks. Oled fotograafiahuviline? Jällegi tasuks mõelda oma tutvusvõrgustiku peale ja uurida võimalusi üritustel pildistamisteenust osutada. Arvutitega sina peal olevad inimesed võivad mõelda IT-alaste probleemide lahendamisele, kasvõi oma tuttavate seas või interneti teel.\nTõenäoliselt oskab igaüks meist midagi muud peale oma põhitöö. Küsimus on lihtsalt selles, kuidas see oskus enda jaoks ka rahalist väärtust tooma panna.\nVõta osalise koormusega lisatöö\nMistahes lisasissetuleku teenimine nõuab teatud kulutusi, millest peamine on iseenesestmõistetavalt aeg. Jah, peale tööd kodus lõõgastumine ja puhkamine on mõnus ja kindlasti ka vajalik, kuid ehk suudad oma nädalast üks-kaks õhtut mõne lisatööga sisustada?\nErinevaid osalise koormusega töid on palju, alates kulleritest ja koristajatest kuni laste ja koerte hoidmiseni. Kui ükski võimalik variant esialgu kuigi meelepärane pole, kuid põhimõtteliselt ajaliselt sobib, tasuks oma ajale rahaline väärtus panna ning seejärel hinnata, kas lisasissetulek on sinu jaoks ikka piisavalt oluline.\nHakka taksot sõitma\nSamuti lisatöö alla kuuluv variant, kuid midagi, mida saab teha praktiliselt igaüks, kel auto ja sõiduoskus olemas. Selle asemel, et nädalavahetusteti pidutsemas käia või kodus aega surnuks lüüa võid hoopis teisi pidulisi vedada ja selle eest tasu teenida. Kindlasti tasuks aga kõigepealt teha selgeks, kas sõidujagamine end ära tasub, kuna lisaks kütusele on vaja tasuda ka kõrgema kindlustuse ja muude sõitmisega seotud kulutuste eest.\nVaata interneti poole\nKui ükski eeltoodud valikutest ühel või teisel põhjusel ei sobi, võib abi otsida ka internetist. Erinevate küsitluste täitmisega on võimalik päris märkimisväärseid summasid teenida, kuigi tihtipeale võtab selle valdkonnaga alustamine veidi enam aega, sest sarnase sooviga inimesi on palju.\nSamuti otsivad ettevõtted tõlke, kes tekstipõhiselt tasu saavad. Populaarsed on ka erinevad kirjutamisega seotud tööotsad, kus inimesed samuti projektipõhiselt erinevaid tekste tootma peavad. Reaalsuses on internetis variante sadu ja tuhandeid, iseasi on lihtsalt see õige üles leida.\nTee oma äri\nIse ettevõtlusega alustamine on küll raske ja mõnel juhul ka riskantne, kuid just sel variandil on potentsiaal sulle lõpuks kõige rohkem lisaraha sisse tuua. Mõtle sellele, mida sul inimestele pakkuda on. Mõni toode, teenus või muu väärtus, mida keegi teine pakkuda ei suuda või mida sa olemasolevatest lahendustest paremini teha suudaksid. See ei pea olema midagi suurt, aga tihti leiavad inimesed, et kui esimene samm on tehtud, hakkavad ülejäänud komponendid samuti paika loksuma.\nAjujaht alustab jälle ja jagab välja 75 000 eurot silmapaistvatele äriideedele\nOhvrid räägivad rängast telefoniterrorist: mis juhtub, kui satud praegu levivate petukõnede küüsi?\nKristel Kont: kuidas ma kahe ja poole euroga oma rahaasjad kontrolli alla sain\nÄra loe kuu lõpus sente: 3 äppi, mis aitavad kulud kontrolli alla saada\n5 huvitavat euroraha turvaelementi, mida sa teada võiksid\nValge, roosa või must: statistika paljastab, mis värvi pangakaardid eestlastele enim peale lähevad\n10 709 fänni facebookis\n872 fänni instagramis


Küülikute hinnast • Leht 2 • Üldised jutud • www.pisi.ee\nRe: Küülikute hinnast\nPostitas kertu0208 » 29. oktoober 2009, 11:46\nMina sain mõlemad küülikud tasuta, aga puur läks maksma 300,-. See oli kasutatud, aga samas heas seisukorras, kui poepuurid.\nPostitas lliiisu » 15. november 2009, 15:24\nme saime kaks 500 krooniga ja kaks veidi suuremat 600 krooniga.\nPostitas Keilyke » 06. detsember 2009, 19:29\nMinu pisike küülik maksis 500 , puur , mis on ikka päris suur, mõõtmeid ei tea kusjuures, maksis 700 ja pluss muu pudipadi juurde. Hetkel siis veidi alla 2000 kulutanud ta peale.\nPostitas daxy » 07. detsember 2009, 10:00\nOlin tegelikult küülikuid Kuldsest Börsist juba hiilinud mitmeid nädalaid, seal nägin korra castor rex küülikut ja kohe hakkas ta mulle meeldima. Ja siis kui abikaasa ka lõpuks nõustus lemmiklooma võtmisega, siis ta ütles maha sellise lause: "Kui võtame siis kohe ja kui kohe ei võta, siis jõuan veel ümber mõelda". Niisiis oligi kohe tormiga poodi minek, Raplas oma poes tol hetkel küülikut ei olnud, öeldi, et tuleb järgmisel nädalal, aga nii kaua ei olnud mul ju aega antud. Siis tuligi suund Tallinna poole, kus sattusime mini-reks küülikute peale. Nad olid seal kahekesi, pisikesed peopesasuurused ja trallitasid mööda puuri ringi kahekesi. Õnneks oli ka mu mees nõus just teda võtma, mitte ühte lontut, kes kasvult 4 korda suurem oli. Siis võtsimegi ühe pisikese rexu sealt ära ja küülik koos puuri ja muu varustusega läks tol päeval meile maksma üle 2000 krooni (ta on väärt sellest iga senti).\nPostitas Jammers » 07. detsember 2009, 11:20\nMina saan alati oma jänksid tasuta, aga viimane jänks oli 150.-\nPostitas põrsas » 17. detsember 2009, 16:16\nÜks loom maksis mul 300 ja teine 700. Puur 800. Nad on iga senti väärt\nPostitas Siblik » 17. aprill 2010, 09:32\nMa sain oma kääbusküüliku 400 krooniga, omanik oli nõus hinda alandama ( alghind oli 500.-) ja puuri ostsin oma sõbralt 500 krooniga. Puur oli küll kasutatud aga väga heas seisus.\nPostitas Haldjake » 13. august 2011, 14:50\nKüüliku sain tasuta ,aga puuri umbes 80-70 euroga\nPostitas Helli » 24. september 2011, 12:09\ntupsu-baloo kirjutas: Poes on jah küülikud kallid,eriti kääbused aga kasvatajatelt saab odavamalt(nagu ka varem siin räägitud on)kuid olen nüüd jälginud kääbuste hinda siis mõned kasvatajad on ka kääbuste hindasi kergitanud aga põhiline kääbuste hind on 500- 600.- aga suurematel tõgudel on 600-800.- Veel on kasvatajalt ostmise poolelt see hea,et neil ostetud küülikud on enamasti juba ka vaktsineeritud.\nselle kommiks tahan mainida, et naabrid käisid meil oma piigat paaritamas. Sündis 4 nunnut\nJa kuna polnud nenedega eriti nagu midagi teha siis otsustati nad poodi müüki viia.\nPood maksis 4 jänese eest 2 eurot, seega 0,5 euri tk. kust nad need hinnad võtavad...????\nPostitas HelloKitty12 » 20. oktoober 2011, 13:27\nSaan ka poest 1nov kääbusküüliku, maksab 10€ .\nPostitas 3rika » 16. jaanuar 2012, 00:12\nMinu Patrick maksis 30 euri\nPostitas Kaleria » 16. jaanuar 2012, 00:59\nMia maksis 5 euri.\nPostitas jänkuke11 » 27. juuni 2012, 11:32\nHind oleneb müüjast ja küülikust ise ka. Kui küülik on siniste silmadega, karvasem (e. lõvilakk) on ta kallim. Kui müüja sai juhuslikult jänksupojad on küülikud ka odavamad, sest müüja tahab kiiresti neist lahti saada. Kui müüja on keegi kasvataja siis on loogiline, et küülikud on kallimad. Kasvatajate käest soovitan osta. Loomapood siis kui kuskilt lähima kasvataja käest ei ole võimalik küülikut saada (transpordi pärast vms). Valida tuleb hästi hoolitsetud, puhas ja aktiivne loom. Kasvatajalt saate paremad isendid- hästi hoolitsetud, hästi toidetud,-koheldud ja saate loomakesed sugupuuga, neil on vajalikud vaktsiinid tehtud jne.. jne.\nViimati muutis jänkuke11 28. juuni 2012, 10:14, kokku muudetud 1 kord.\nPostitas Õntsu » 27. juuni 2012, 15:53\nIse ostsin loomapoegst 30 euroga.\nPostitas jänkuke11 » 28. juuni 2012, 10:17\nÕntsu, mis pood see oli kust sa küüliku ostsid? Tartu zoo planet? Mina ostin oma küüliku valga zoo planetist ning sain küüliku 25 (siis oli soodus) aga ilma sooduseta maksab küülik 29 ja sente\nPostitas 3rika » 28. juuni 2012, 20:06\nMisty ostsin ma nüüd 40 euroga ja väidetavalt on mükso süst ka tehtud\nPostitas Matuke » 17. juuli 2012, 19:34\nMina esimese jänksi ostsin Pet Centerist 30€ u.4 kuune oli, teise ostsin Zoo Planetist vist mingi 25€ (kliendikaart) ja see jänks oli siis u.2 kuune.\nPostitas Merili » 23. juuli 2012, 08:12\n5 aastat tagasi ostsime küüliku loomapoest 600 krooni eest. Soovitaks ka kasvatajalt osta, müüja ei tea tavaliselt isegi õiget sugu ( nagu meiega juhtus).\nPostitas Matuke » 23. juuli 2012, 08:20\nSugu jama juhtus ka minuga.\nOstsin pet centerist enda teada isase jänksi ja kuna ta oli puuris koos teise jänesega kes oligi isane siis ühel hetkel selgus et isane kelle ostsin oli tegelt emane.\nÜllatus oli suur kui õhtul koju läksin ja puuris oli 7 uut jänksi\nPostitas jänkuke11 » 16. august 2012, 14:09\nMatuke, mis sa pisipõnnidega tegid? Tahtsin veel küsida, et kas laadal on 45 küüliku hinnaks normaalne? Tingida saab mingi max 13 -20 eur. Küülik oli ingi pooleteise kuune umbes.,\nPostitas Juhe » 16. august 2012, 19:23\n45 kõlab küll palju. Mis tõugu ta oli? Enamasti laadal ikka nii kallis ei ole.\nEnne Tipsit vaatasin ka laadal jäneseid ja üks oli 500 eeku ja tundus ka see jube kallis. Teised jäid ikka nii 150-350 kanti umbes.\nPostitas jänkuke11 » 16. august 2012, 22:15\nPidavat lontkõrv- kääbusküülikud olema, kikk- kõrvalised olid odavamad, mingi 20- 30 kanti . Ise arvasin ka et kallis, sellle eest saab juba mõne sugupuuga shaggy pässi.\nPostitas Juhe » 16. august 2012, 23:40\nMa sellise summa eest ei ostaks.\nPostitas jänkuke11 » 17. august 2012, 21:38\nNii väikeseid vist ei vaktsineerita veel aga igatahes olid nad vaktsineerimata\nPostitas Juhe » 19. august 2012, 11:06\nAlates neljandast elukuust vaktsineeritakse, minu mäletamist mööda vähemalt.\nPostitas DianaM » 31. august 2012, 16:46\nMinu küülik maksis vanas rahas 600 krooni + puur, joogikopsik, siis see, kuhu heina panna, kokku läks natuke üle 1000 krooni, aga tasus ära\nPostitas Tuts » 09. märts 2014, 14:33\nMinu küülikubeebi oli 25euri. Lisaks puur, titetoit, hein, puuripõhi, soolakivi, mineraalkivi ja mõned mänguasjad... kokku läks ümmarguselt 100eurot.\nPostitas Sixu » 03. juuli 2014, 00:39\nPuuri ostsin kasutatult 35 euro eest ja kaasas oli ka natuke varustust. Puur on küll eelmise elaniku poolt hoolega näritud, aga mulle puur meeldib, sest sellel käib kogu külg lahti, puur on terve ja üldmulje on kena.\nKüülikupoiss Joosep tuli meie perre Viljandi Kodutute Loomade Varjupaigast ja loovutustasu oli 10 eurot.\nLisaks siis kulutused pelletitele, toidule, sööginõu, pissikast - kokku umbes 25 eurot.\nSeega kokku läks küülikupoisi meie perre vastuvõtmine maksma umbes 70 eurot.


2003 poiste neljas ENMV mäng võidukas! - Harju Jalgpallikool\n2003 poiste neljas ENMV mäng võidukas!\nTeisipäeval toimus juba neljas ENMV mäng poiste 2003 võistkonnale! Toimumiskohaks Harju JK kodustaadion Laagri kunstmuruväljakul ja vastaseks Paide Linnameeskond. Harju Jalgpallikooli poisid näitasid vaieldamatult resultatiivset mängu ning väravaid sai kohtumises löödud tõesti igale maitsele. Mängu kokkuvõte küsimusi ei jätnud ja tulemuseks 14:0 (5:0) Harju Jalgpallikooli kasuks.\nTreener Lauri Nuuma kommentaar: “Mäng oli meie poolt konstruktiivne ning tänu sellele õnnestus lüüa mitmed väravad nii nagu tahtsime. Pallivaldamise protsent oli mängus umbes 90-10 meie kasuks ning see on äärmiselt ebatavaline 9-aastaste laste mängus. Näen siin suurt mõtlemiskohta Eesti Jalgpalli Liidu jaoks just arusaamisest, mis on eakohane jalgpall ning kuidas leida tee, et kõik ENMV’l osalevad meeskonnad saaksid võrdseid mänge. Kõige tähtsam on, et liigas mängimisest oleks mängijate arengule kasu ning kõik saaksid õppida.”\nTreenerid: Lauri Nuuma ja Lauri Esko\nENMV kevadringi viimane mäng leiab aset järgmisel esmaspäeval (04.06) Laagri kunstmurustaadionil kell 17:00, vastaseks seekord Kohila Püsivus.\nPilte mängust vaata siit!\n2003 ENMV Harju JK vs Saku Sporting\nViimased vabad kohad 9 – 10 juuni toimuvasse Suvekooli!


Kallas oli esimene eestlane, kes kirjutas teadusliku töö psühholoogia alal. Samuti on ta koostanud matemaatikaõpikuid. Olaf Prinits on kirjutanud, et "koolimatemaatikuna on Kallas rajanud autoriteetse aluse aritmeetika õpetamise metoodikale". Lisaks avaldas ta mitmeid eestikeelseid laiemale lugejaskonnale suunatud vaimulikke ja teoloogilisi kirjutisi.\n1868–1871 õppis Tartu elementaarkooli õpetajate seminaris, oli seejärel Tartus algkooliõpetaja 1878–1883. Veel kooliõpilasena liitus ta 1873. aasta sügisel Eesti Üliõpilaste Seltsiga, mis tegutses tollel ajal Kalevipoja-õhtute vormis. Seltsiga olid hiljem seotud ka tema vennad Eduard ja Oskar Kallas ning õepojad Elmar ja Villem Kirotar.\nTartusse õppima tulles liitus ka Vanemuise seltsiga ja pidas seal arvukalt kõnesid. Kallas kuulus Eesti Kirjameeste Seltsi juhtkonda olles sekretär aastatel 1873–75 ja eestseisuse liige aastani 1881. Alates 1871. aastast oli ta ka Eesti Aleksandrikooli peakomitee sekretär. Ta tegi ka kaastööd rahvuslikele väljaannetele. Rahvusliku suurlõhe ajal kuulus Kallas Hurda lähimate kaasvõitlejate hulka.\nJätkas õppimist 1876–1878 Tallinna kubermangugümnaasiumis, mille lõpetas cum laude. Õppis 1878–1883 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas Cand. theol. (1884, auhinnaks kuldmedal).\nOli prooviaastal Valga Jaani koguduses Heinrich Kupfferi juures. Ordineeriti 4. märtsil 1884 pastoriks. Samal aastal õnnistas ta sisse Tartu Peetri kiriku ja Otepääl Eesti Üliõpilaste Seltsi sinimustvalge lipu.\n1884–1887 töötas ta pastorina Valga Peetri koguduses, olles samaaegselt õpetaja Cimze seminaris. Hiljem oli ta pastori Rõuges (1887–1901) ja Peterburis (1901–1913).\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Rudolf_Kallas&oldid=5243786"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 04:09, 18. märts 2019.


KUUM AFÄÄR: „Downton Abbey“ ja „Mamma Mia!“ kaunitar tabati abielus staariga amelemast\nLily JamesFoto: Reuters/Scanpix\nOhtuleht.ee, 13. oktoober 2020 09:20\nInglise näitlejad Lily James ja Dominic West püüdsid Roomas pilke kirgliku suudlemisega - 50aastane West, kes on tuntud seriaalidest "The Wire" ja "The Affair", on abielumees ja nelja lapse isa.\n31aastane James ("Downton Abbey", "Sõda ja rahu", "Mamma Mia! Siit me tuleme taas") ja temast 19 aastat vanem West ei paistnud hoolivat, kes nende õrnutsemist näha võib - nad veetsid Roomas romantiliselt aega, suudeldes restoranis ja elektritõukerattaga sõites.\nPaparatsofotod avaldanud Daily Mail toonitab, et West on tuntud telesarjast "The Affair", mis uurib salasuhte mõju psüühikale ja ümberkaudsetele inimestele - tema kirjanikust tegelaskujul tekib tuline afäär ettekandja Alisoniga (Ruth Wilson).\nLily läks hiljuti lahku näitleja Matt Smithist, kuid Dominic on 2010. aastast abielus aadlisoost iirlannaga - Catherine FitzGerald on maastikuarhitekt. Neil on neli last. Abielusõrmust Dominici sõrmes Roomas ei paistnud, kuid Catherine on Daily Maili allika kinnitusel mehe uuest suhtest rusutud. Sotsiaalmeedias nahutatakse juba nii Westi kui ka tema noort silmarõõmu.\nDaily Maili teatel naasis West esmaspäeva õhtul kiirkorras Inglismaale naise juurde, et oma abielu päästa. Teisipäeva hommikul poseerisid Dominic ja Catherine üheskoos oma maja ees ning kinnitasid: "Meie abielu on tugev ja oleme endiselt vägagi koos." Sama teksti ulatasid nad reporteritele paberil, millel oli kummagi allkiri. Kui Westilt uuriti Itaalias toimunu kohta, keeldus ta vastamast.\n"Mamma Mia! Siit me tuleme taas"\n„Downton Abbey“ sünd: „Kõik algas heast toidust ja joogist ning mõnusast vestlusest.“\nInimesed 12. september 2019 00:01\nSeriaal "Sõda ja rahu" – intsest, paljad rinnad ja ei mingit targutamist (5)\n"Tuhkatriinu" – kas tõesti noortele tüdrukutele sobimatu? (5)\nInimesed 14. märts 2015 07:00