Eesti mets - rikastaja, lõhestaja, mõtestaja (Delfi) - EMPL\nEesti mets – rikastaja, lõhestaja, mõtestaja (Delfi)\nMetsast mõtlema hakates peab kõigepealt valima poole: teema justkui polariseeruks “puukallistajate” ja “harvesterimeeste” vahele. Et kui poolt ei vali, siis ei saa sind tõsiselt võtta ei metsakaitsjad ega saemehed. Selles loos jätame poole valimata – mets on meile kõigile kallis ning see, mis metsaga juhtub, puudutab kõiki.\nTeemal “Kas Eesti raiutakse metsi liiga palju?” oli esimene plaan teha lugu juba kolm aastat tagasi. Vahepeal on teema ainult hoogu juurde saanud. Internetti on postitatud sadu lageraiepilte, sest inimesed on löödud, kui neile tuttav metsatükk maha võetakse. Sotsiaalmeedia kogukondades elatakse metsaraiumiseteemale üha rohkem kaasa ja nii mõnigi kitsaskoht jõuab otsustajate lauale. Ka EV 100 aastapäevaetenduses oli sünge stseen prožektorivalguses lageraiet tegevat harvesterist.\nSelleks, et tunnetada, mis seisus Eesti metson, tuleb minna ajas pikk samm tagasi ning proovida mõista meie metsa lugu. Jah, kergem oleks rääkida vaid metsa arvele võtmise erinevast statistikast, numbrid on ju selged. Mõistmaks metsaga toimunud muutusi, tuleb vaadata kõiki tegureid – metsa on mõjutanud meie enda elulaad ja väärtused, ootused; kehtiva riigikorra eesmärgid, metsanduspoliitika.\nKui palju metsi meil on? Kas raiutakse liiga palju? Miks on just praegusel kümnendil paljud metsad raieküpsed? Mida puiduga tehakse? Milline on see paljukirutud Exceli tabel, mille järgi Riigi Metsamajandamise Keskus (RMK) metsa majandab? Kas lageraie on metsa surm? Mida toob tulevik, kui palju me täna ette teame? Oleks ülimalt naiivne mõelda, et selle looga õnnestub kogu tõde ühte kohta koguda, aga proovime siiski luua terviku. Kus sõnast ja faktidest jääb väheseks, joonistame teema lahti muul moel.\n“Mis sul seal kodus on?” küsib Teele Arnolt “Kevade” filmis. “Lilled, heinamaa, päikesepaiste,” uitab Arno igatsev pilk pilvitu taeva poole, üle avara vaate. Kuigi Oskar Luts pani kirja oma varasemad mälestused, siis pikka metsas uitamist pole tema lugudes ollagi. Teisteski tüvitekstides (kui just mõni metsas jooksev libahunt välja arvata) meenub pigem mõni põllul rassiv kuju, kes tõde ja õigust taga ajades meeleheitlikult sood kuivendab. Ütlust “põllumees põline rikas” teavad kõik.\nLogistika oli hoopis teine: 1927. aastal oli Eestis registreeritud veidi üle 700 sõiduauto, nüüd aga vurab meie teedel üle 700 000 auto .\nViljandimaa, Heimtali rahvamaja ehitamise talgud, hobune, palgid. Umbes 1915-1917Foto: Raido Vint\nPõdrad vanas Eesti Entsüklopeedias Foto: Ester Vaitmaa\nMis on 25 või 140 põtra tänasega võrreldes! Värske ulukiseire andmete kohaselt arvatakse Eestis praegu olevat umbes 13 000 – 14 000 põtra. Metskitsede arvukust on hinnatud 120 000 – 140 000 vahele.\nKa hunte, kes äsja valiti Eesti rahvusloomaks, ei olnud vabariigi algusaegsetes laantes palju. “Eestis, nagu kogu Euroopaski, elas hunt ennevanasti kõikjal, nüüd leidub teda meil harva, peamiselt Virumaa metsis,” kirjutati toona.\nEnn Pärt Foto: Tiit Blaat\n“Metsa mõiste ei ole teatavasti küllalt selgelt määratletav. Meil kasvab näiteks rohkesti puid sois, karjamail, puisniitudel ja tihedais sarapuu- ja valgelepavõsastikes. Juba meie võrdlemisi väikesel maa-alal on puid kasvatavail aladel väga erinev ilme ja on raske metsa mõistet looduses määratleda metsa, soo, karjamaa või heinamaana.”\nUudismaaks muudetav mets Foto: .\n“Praktiliselt kogu esimese Eesti Vabariigi ajal peeti talumaade kõlvikute, sealhulgas ka metsa, üle arvet maakatastri ja põllumajanduslike üleskirjutiste alusel. Esimene oli oma olemuselt staatiline, kajastades sageli aastakümnete tagust olukorda ja maakasutuses toimunud muutused seal ei kajastunud. Kui põllumaa (künnimaa) oli lihtsalt eristatav, siis sageli, eriti Lääne-Eestis ja saartel, puudus selge piir metsa, heinamaa (puisniidud) ja karjamaa vahel,” selgitab Pärt.\nEsmakordselt kirjeldati sellised alad – heina- ja karjamaametsad, võsametsad – metsana 1939. aasta põllumajandusloenduse käigus. Seega panime tabelisse vabariigi algusaegseks metsasuse protsendiks mitte 21,1% vaid 32%.\nPuuriidad ja virnastatud palgid raielangil Foto: Johannes ja Peeter Parikas, EVM F 76:228, Eesti Vabaõhumuuseum SA, http://www.muis.ee/museaalview/2689985 Mis seisus metsad üle võeti?\n“Maailmasõda, revolutsioon ja Vabadussõda tõid sellesse tasakaalustatud seisukorda suure muutuse. Sõja tulekuga katkesid kultuurtööd pea täielikult. Metsa kasutamisel mindi valikraielt üha enam ja enam üle paljasraiele. Ka ei hoolitud sageli võimalikust kasutusnormist ega kasutuskohtades otstarbekast valikust. Nii raiusid “Ossotop” ja “Polevoje Stroitelnoje Upravlenie” sageli sealt, kust ise heaks arvasid, ja nii palju kui pidasid tarviklikuks. Kõige selle tagajärjeks oli metsamata raiesmikkude pindala kiire suurenemine, nii et raiesmikud 1920. a lõpuks metsaga kaetud pindalast moodustasid juba kuni 5%,” saab toonastest materjalidest lugeda.\nVabariigieelne Eesti metsade kaart Foto: Tiit Blaat\n“Kui lugeda 1920-1930-ndate metsandustpuudutavaid kirjutisi, siis oli probleeme mitmeid. Riigimetsi majandati suhteliselt intensiivselt ja kurdeti, et raie ületab metsade juurdekasvu,” kirjeldab Enn Pärt.\nLisaks jagati taludele kogu esimese vabariigi ajal üle 100 000 hektari riigimetsi, mis omaniku vahetusel või uue omaniku poolt maha raiuti. Seetõttu ei olnud metsateadlased riigi metsapoliitikaga eriti rahul. Kuna metsandusallus põllutööministeeriumile, siis kurdeti, et kogu tähelepanu läheb põllumajandusele ja metsadest hoolitakse vähe.\nPuidu vajadus oli suur: Toivo Meikar toob raamatus “Eesti metsanduse 100 aastat” välja, et kuigi võimalusel püüti asunikke ehitusmaterjalidega varustada sellel maal kasvavast metsast, kuhu nad asundustalu rajama hakkasid, tuli puitu enamasti ikka riigimetsast eraldada. See lõi segamini kohaliku puiduturu ja majanduskavad, eriti metsavaestes piirkondades. Asunike nõuete rahuldamiseks saadi 1926. aastal luba raiuda vajaduse korral metskonna kohta kuni viie, 1927. aastal koguni kümne aasta okaspuulangid. Leidus metskondi, kus raiuti juba 1940. aasta okaspuulanke.\nVäljavõte ajakirjast “Eesti Mets“ Foto: Arhiiv\n“Korraga suuremal arvul paremate puude väljaraiumisega omandab mets rüüstatud ilme, kuna kasvama jääb äravarjatud ja vigastatud mitmevanuseline järelkasv. Suuremate raiete põhjuseks on talundi ajutine rahaline kitsikus, uute hoonete püstitamine, vanade renoveerimise tööd või metsaomanikurahaahnus.”\n“Selle kava järgi tegutseti 1941. aasta suveni ja siis tehtud kokkuvõtete järgi õnnestus terve aastaplaan ka “hiilgavalt” täita – poole aastaga raiuti umbes 3,1 miljonit tihumeetrit ehk aastaplaanist 86%.” Avalikult üleraietest toona ei räägitud.\nAjaloolised fotod kajastavad sõja-aja sündmusi Eestis 1941.-1944. aastal. Ajalooliselt väärtuslikud fotod, mis on omandatud oksjonitelt Saksamaalt. (21.12.2016) Foto: ., KLM ET 1781:3 F, Eesti Sõjamuuseum – Kindral Laidoneri Muuseum, http://www.muis.ee/museaalview/3266293\n“Aastaid 1960-1990 iseloomustas mõõduka metsakasutuse periood. Raieintensiivsus oli suhteliselt madal, seda nii subjektiivsetel kui ka objektiivsetel põhjustel. Tolleaegne Eesti NSV metsamajanduse juhtkond üritas raiemahu hoida võimalikult väikese, samas olid ka metsad ise suhteliselt noored,” kirjeldab Pärt.\n1959 Foto: ., EPM FP 151:39, Eesti Maaelumuuseumid SA, http://www.muis.ee/museaalview/1342033\nVESKIJÄRVE METS Foto: Rauno Volmar1990-ndad. Uued omanikud, vargused ja lubamatud töövõtted\nEesti Vabariigi taastamisel moodustati riigimetsade majandamiseks RMK (RiigimetsaMajandamise Keskus) ja hakati varem eraomandis olevaid maid tagastama ja erastama. Pärt kirjeldab seda kui aega, kus metsaga sattus tegelema palju metsakaugeid inimesi.\n“Tagastamise ja erastamise käigus tekkis laiaulatuslik, kuid väga kirju koosseisuga metsaomanike kiht. 1990-ndate keskpaik ja lõpp oli suhteliselt vaene aeg ja paljud ootamatult metsaomanikuks saanud isikud hakkasid oma vara realiseerima. Samas oli järelevalve seadusandluse üle nõrk, palju esines vargusi, pettusi ja omavolilisi raieid.”\nTänapäevase metsi kirjeldava statistika põhiallikas on riiklik metsainventeerimine ehk statistiline metsainventeerimine (SMI). SMI on valikuuring, kus süstemaatilise juhuvaliku alusel paigutatud väikese pindalaga proovitükkidel mõõdetakse ja hinnatakse metsamaad ja sellel kasvavate puude tunnuseid. Kuigi see on üsna täpne hindamisviis, on see meetod ka palju kiruda saanud.\nKas meie riigimetsi majandatakse kabinetist Exceli tabeliga?\nMida RMK metsade kohta teab ja kas Eesti riigile kuuluvat metsa kasvatatakse ja raiutakse tõesti Exceli tabeliga, nagu väidavad kriitikud?\nTauno Piho käib metsas ringi ja vaatab kummalise binoklilaadse seadeldisega puulatvu. Nagu mõni turist! Siiski, Piho on RMK metsakorraldusosakonna Kagu piirkonna juht ning näitab, kuidas laserkõrguse-kaugusemõõtjaga määratakse puude kõrgust.\n“Kes hakkab kõigepealt kõrgust või ümbermõõtu mõõtma või vanust puurima, eks see ole iga takseerija enda otsustada. Päris palju tunnuseid tuleb määrata piisava täpsusega, et kvaliteet oleks tagatud,” selgitab Piho. Kui kõik andmed kogutud, puu vanus mõõdetud ning kasvukohatüüp määratud, sisestab ta sealsamas andmed oma tahvelarvutisse.\nNüüd on aeg minna arvuti taha, et näha, mis infost edasi saab. Selgub, et seda ühte kurikuulsat Exceli tabelit ei olegi olemas. On olemas kaks erinevat programmi, mis jaotavad riigimetsa sadadeks tuhandeteks eraldusteks ja kõigi nende kohta on olemas võimalikult detailne ülevaade. Mida paremaks läheb tehnika, seda paremaks ja täpsemaks läheb ka info metsa kohta ning selle majandamine. Vaata videost!\nVideo tegi Tanel Saarmann, filmis Anni Õnneleid ja kokku pani Madis Kallas.\nKellele mets kasu toob? Kas tänavu raiuti liiga palju?\nMetsa- ja puidutööstuseta oleksime riigina siruli\nMets on suur väärtus mitmes mõttes. Seal on hea käia energiat taastamas ja puhkamas, aga see on ka riigi majanduse ülioluline komponent. Peaksime mõistma, et iga suur sektor Eestis annab suure panuse meie riigi toimimisse.\nMetsa- ja puiduga seotud tööstused annavad tööd enam kui 20 000 inimesele, mis on umbes 6% kogu tööhõivest. Metsamajanduselisandväärtus on kokku üle 2,46 miljardi euro, mis moodustab Eesti sisemajanduse kogutoodangust 10,7%. Sektori tegijad maksid 2017. aastal kokku 652 miljonit eurot makse, mis moodustas 7,1% kogu maksutuludest. RMK tasus eelmisel aastal riigieelarvesse 28,1 miljonit eurot.\nLiidame maksuraha ja RMK panuse kokku ja saame 680,1 miljonit eurot.\n2018. aasta õpetajate palgatõusuks plaanib riik 36 miljonit eurot, kultuuritöötajate palgatõus lisab 9,4 miljonit, politsei ja pääste palgakasv 7,66 miljonit eurot. Erinevaid riigi kulu ridu on palju, kuid selge on see, et ilma metsa- ja puidusektori panuseta me kõike seda vähemasti selles mahus teha ei saaks.\nMetsamajandajatest negatiivse kuvandi loomine puudutab seega väga paljusid inimesi ning riiki üldiselt. Diskussioon metsade raiumise mahu osas peaks mõistagi jätkuma, kuid aru peab saama ka metsade majandamise tähtsusest ning selle olulisusest meie riigi toimimisele. Vaatame lähemalt, kes meie metsa majandavad ja kuidas see välja näeb.\nPuidutööstuse roll Eesti majanduses ja eelmise aasta rekord\nPuitu ja puittooteid eksporditakse Eestist kordades rohkem, kui sisse tuuakse. Puidupõhised tooted on meie väliskaubanduse bilansi üks kõige olulisemaid tasakaalustajaid. Meie ekspordist koguni 17% moodustasid puittooted. Impordi vastav näitaja oli 5%.\n2017. aastal tehti Eesti absoluutne rekord ja esimest korda ületas eksport 2 miljardi euro piiri.\nMetsa- ja puidutööstuse liidu tegevjuhi Henrik Välja sõnul näitab ekspordi kasv, et välispartnerid hindavad Eestis loodud puittooteid.\n“Eesti puittooted konkureerivad maailmas väga edukalt selliste riikidega nagu Saksamaa, Austria, Rootsi ja Soome. Oleme paarikümne aastaga ehitanud üles valdkonna, kus oleme maailmas juhtivate tootjate ja arendajate seas,” sõnas Välja. Ta lisas, et Eesti on ekspordimahtude arvestuses olnud aastaid Euroopa suurim puitmajadeeksportöör.\nMetsa– ja puidutööstus on lisaks Eesti ekspordi edendamisele ka märkimisväärne tööandja: sektori tööhõive moodustab 6% kogutööhõivest, andes tööd peamiselt tõmbekeskustest väljaspool asuvates maapiirkondades. Puidutööstuses töötas 2017. aastal 17 600, mööblitööstuses 10 100, metsa majandamise alal 5300 ning paberitööstuses 800 inimest.\nMida puust teha saab?\nMetsaservale kokku veetud puiduvirnu kiputakse tihtipeale palgiks nimetama. Palke ehk puitu, mis läheb saekaatrisse ja millest hiljem lõviosas ehitusmaterjali valmistatakse, leidub videos olevate hunnikute seas tõepoolest, ent kaugeltki mitte iga osa puust ei kõlba palgiks saagida.\nPuu peenemad osad, mida saekaatrid vastu ei võta, aga ka mingil moel kahjustatud (metsamehed nimetavad kahjustusi puiduriketeks) notid sobivad paberi valmistamiseks või kütteks. Ahju aetakse puitu aga ikkagi enamasti siis, kui see millekski muuks ei kõlba.\nKui metsa kasvukohatüüp ja pinnas võimaldavad, kogutakse metsast kokku ka oksad ja ladvad ehk raidmed, millest pärast nende kuivamist tehakse hakkpuitu.\nKui metsas kasvab ka kaski, on metsamajandajal veel üks võimalus, mida maha võetud kaskedega peale hakata – lõigata nende parimad osad vineeripakuks.\nVardi Erametsaseltsi juhatuse esimehe Taavi Ehrpaisi sõnul saab Põhja-Eesti 80-aastasest kuusikust, kus sekka kasvab ka mändi ja kaske, laias laastus 40% paberipuitu ja 60% palki. Vaata videost, kuidas neil vahet teha!\nVideo tegid Kristiina Viiron ja Tiit Blaat.\nKas veame liiga palju tooret välja?\nEesti majandusele oleks kõige parem, kui siin antaks toodetele kõrgeim lisandväärtus. Kuna kauba liikumine on aga vaba, siis tahes-tahtmata liigub tooret palju ka välja. Samamoodi tuuakse seda Eestisse tagasi. Eks tootja otsi ikka odavaimat võimalust.\nPuidupõhiste toodete osas on aga positiivne see, et väärindamist on palju. Nii on puitmajadoma ekspordi osakaalult läinud mööda saematerjalist. Puitmööbelgi pole neist kaugel. Graanul on tänu Graanul Investile aina olulisemaks tegijaks kerkinud.\nEestisse tuuakse aga saematerjali ka sisse. Selle kaubagrupi ekspordi ja impordi vahe on ekspordi kasuks lig 29 miljoni euroga.\nKes Eesti tooteid ja materjali tarbivad?\nEi ole saladus, et meie uhkeim puittoode ehk puitehitiste peamine sihtturg on Norra. Saematerjal ei rända aga sugugi vaid lähiriikidesse. Suurema noosi saavad hoopis Suurbritannia ja Austraalia. Ei tea, kas Brexit võiks selles osas neist esimese kukutada?\nEnim meie puidust ehitusdetaile liigub Skandinaaviasse. Suurim turg on Rootsi. Puidust mööbli järgi janunevad enim soomlased, neile järgnevad taas Skandinaavia riigid. Graanuli sihtriik number üks on võimsalt Taani, kuid siingi annab tooni Suurbritannia. Ümarpuidu ekspordist võiks olla kõige enam kahju. Ilus puit rändab peamiselt paberipuuna eelkõige Rootsi, aga ka Hiina.\nKui Eestisse lubataks rajada palju räägitud Est-Fori puidurafineerimise tehas, siis annaks see oma panuse kemi-termo-mehaanilise puitmassi eksporti. Praegu on selle osakaal puidupõhiste toodete ekspordis veel väike ja tippsihtriik eksootiline India. Sellesse kategooriasse hakkaks panustama ka Raul Kirjaneni ja Graanul Investi planeeritav tehas. Võib eeldada, et selle valdkonna kasv on tulevikus suur.\nKokkuvõtvalt võib öelda, et puit ja puittootedon väga rahvusvaheline kaup.\nEestist rändab kõike seda välja rohkem kui sisse tuuakse, aga näiteks saematerjali osas ei ole pilt üldsegi nukker. Ümerpuidu bilanss on tunduvalt enam miinuses. Väärindatakse aga palju ja selle üle peab tundma ainult rõõmu.\nEesti firmad ronivad suurte välismaiste kõrvale\nÄrileht vaatas, millised on Eesti käibelt suurimad puidufirmad. Kohati tuli kasutada 2016., kohati 2017. aasta aruandeid, aga pildi saab ette küll. Võib eeldada, et tänaseks päevaks on Graanul Investist (mille 2017. aasta aruannet veel ei ole) saanud juba suurim puidufirma Maarjamaal. Sellega mööduvad nad Stora Ensost, kes on seda tiitlit hoidnud kaua.\nTore ongi näha, et välismaiste, peamiselt Soome, suurte hiiglaste kõrvale on kerkinud meie omad ässad. Võtame või puitmajatootmise Harmet OÜ ja samas valdkonnas tegutseva Palmako AS-i.\nBilansimahult on Graanul Invest juba ammu võimsalt teistest puidufirmadest ees. Ka kasumlikkus on neil absoluutne tippklass. Üldiselt võib öelda, et puiduäri on selline, mis toob kenasti lisaks leivale ka või ja vorsti lauale. Iseasi on see, kas saadav kasum võetakse välja või investeeritakse edasi. TOP 20 firmat pakuvad tööd kokku ligi 4400 inimesele. Kogukäive ületab miljardit eurot.\nKui erametsades plaanitaksegi tänavu puidu kõrge hinna ja nõudluse tõttu rohkem raiuda, siis riigimetsa majandamise keskus raiemahtuei kergita.\n„Selle tulemusel selgus, kas antud kohas on metsa raiutud või ei ole seda tehtud,” selgitab Jahilo esialgse hinnangu põhimõtet. Tema sõnul näitab kogemus ja statistika, et esialgne eksperthinnang hilisemast statistilise metsahindamise tulemusest väga palju ei erine ning annab enam-vähem sarnase tulemuse.”\nUuetalu märgib, et ka tänavu esimesel kolmel kuul, mil külmaks läks, läksid raieplaanid sassi. „Saime raiuda pehmeid lanke, mida eelmisel sügisel märja tõttu kätte ei saanud,” selgitab ta.\n„Lähtume arvestuslangist ja printsiibist, et riigimets on tasakaalustaja,” põhjendab Uuetalu. „Oleme kirjutanud oma raiemahudarengukavasse ja see on sõnum puidutööstustele. Nad teavad arvestada, et nii heal kui ka halval aastal täidame oma raiemahud.”\nSamas mahus nagu mullu on kavas tänavu kavas raiuda ka Metsatervendusel – 55 000 tihumeetrit. Seda juhul, kui soodne turuolukord jätkub.\nMetsamaahaldusel ja Vestman Forest Fundil on Raadiku sõnul plaanis raiemahtuvarasemaga võrreldes tõsta – 120 000 kuni 130 000 tihumeetrini, sest turg on soodne. Rohkem raiuda võimaldab ka ettevõtete metsafond. Eelkõige on plaanis raiuda kaasikuid, kuivõrd kasepuidu eest makstakse praegu kõrget hinda.\nMets ja järv Foto: Hendrik Osula Eesti metsahäälekad kaitsjad. Kes nad on ja mida soovivad?\nEesti Metsa Abiks väidab, et hetkel puudub Eestil õiguslik mehhanism, mille abil raiemahtusid piirata. Nende sõnul on nii metsa sotsiaalsetele kui ka ökoloogilistele aspektidele pööratud seni vähe tähelepanu. Ühendus loodab, et uue arengukava valmimise protsessi käigus valmib ühiskondlik kokkulepe, mis lahendaks hetkel kõige põletavamad probleemid. Nad soovivad, et probleemid lahendataks koheselt ja kehtiv arengukava peatataks. Kes on Eesti MetsaAbiks aktiivsemad liikmed?\nMets, raielank Foto: Tiit Blaat Mis juhtub metsaga pärast lageraiet\nHendrik Relve Foto: Tiit Blaat\n“See paik siin on mulle oluline, see on otse minu kodu kõrval, mõnikümmend meetrit. Ühel õhtul ligi kümme aastat tagasi kuulsin selles suures põlismännikus masinate müra ja pimeduses nägin ka harvesteride prožektorite valgusvihke. Siis oli selge, et siin on toimub metsa mahavõtmine,” räägib looduse- ja kirjamees Hendrik Relve.\nRelve sõnul oli vana tuttava männiku mahavõtmine kurb. “See männik oli saja-aastane ja nüüd korraga oli ta maas… Nüüd, kus olen elanud siin kõrval, olen näinud selle langi arengulugu ja sellest tahaksingi rääkida.”\nKoos Hendrik Relvega käisid kolmel erineva langil Maalehe toimetaja Mari Kartau ja foto-ja videograaf Tiit Blaat. Vaata videost!\nKas raielank on mets?\nMari Kartau, Maaleht\nKui mets maha raiutakse, ei tähenda see, et metsa enam ei ole. Eesti asub metsavööndis ja raielangil algab uus eluring. Inimese kaasabil ehk metsa majandades kulgeb see kiiremini, ainult looduse loomingu puhul aeglasemalt. Isegi kui keegi metsa ei istuta, hakkavad puud seal ise kasvama, sest Eesti asub metsavööndis ja teisiti pole see lihtsalt looduslikult võimalik.\nSuuremal jaol kasvukohtadest tuleb kõigepealt lehtpuuvõsa, hiljem saavutavad ülemvõimu okaspuud ja kasvavad suureks metsaks. On ka erandeid, näiteks märjast lodust saab sanglepik, kuival nõmmel on aga nõus kasvama vaid männid.\nAinuke olukord, kui raiet võib nimetada metsa hävitamiseks, on raadamine. Sel juhul juuritakse välja ka kännud ning maa kasutusotstarvet muudetakse – sinna ehitatakse tee, hooned või rajatakse kaevandus.\nLisaks puudele elavad metsas paljud teised taimed, loomad ja seened. Mõned neist armastavad vanemat, mõned nooremat metsa. On ka näiteks neid, kes saavad elada ainult põlenud metsas või tunnevad end eriti hästi tormimurrus. Teadlased on kindlaks teinud, et vana mets, mis metsamajandaja jaoks on üleküpsenud, on liigirikkam. Seetõttu on oluline, et meil oleks piisavalt kaitsealuseid metsi, mida ei majandata.\nTeine oluline asi on kaitstavate ja muidu metsaliikidele sobivate elupaikade omavaheline side, et sealsed elanikud saaksid vabalt ringi liikuda ja levida. Sellepärast on parem, kui raielangid pole väga suured.\nVaata ja uuri lähemalt, mida leiab langilt!\nEesti mets 200 aasta pärast\nEesti metsa vanuseline jaotus on väga erinev ja RMK üks missioon on seda ühtlustada. Lageraie tagab selle, et vähemalt ühes piirkonnas kasvab edaspidi, uue metsa kasvamapaneku järel, ühtlane mets. Seda nii puuliigiti kui ka vanuseliselt.\nOma töö teeb aga ka loodus (tormid) ning kuri inimkäsi – metsatulekahjud. Nende järel tuleb hävinud mets koristada ning varsti saab kasvama panna uue. Ühe metsa surm tähendab uue sündi.\nAegviidu metsapõleng Foto: Tanel Meos\nNagu graafikust näha, kasvab Eestis päris palju metsa üle raieküpse aja.\nMajanduslikult ei ole see tihti mõistlik, sest puu hakkab ühel hetkel kahjustuma ning seda ei saa enam tooteks vormida. See kõlbab vaid ahjus põletamiseks.\nJust seetõttu on viimasel ajal toodud madalamale näiteks kuuse raieküpsust. Spetsialistid nägid, et kuused surevad metsa lihtsalt ära. Nad on kõrgema raievanuse korral raiudes juba nii kehvas seisus, et palki, millest saaks teha kõrgema väärtusega toodet, sealt enam ei saaks.\nGraafikust on näha, et RMK tänane tegevus tähendab seda, et 100 ning 200 aasta pärast on metsade vanuseline jaotus palju ühtlasem.\nHops ja hops! Uus metsapõlv saab jalad mulda istutustoru abiga\nSeal, kus mets maha on raiutud, hakkab varem või hiljem kasvama uus mets. Kõige kiirem ja kindlam, aga ka kõige kallim võimalus saada uus metsapõlv kasvama, on istutamine. Eelkõige tehakse seda viljakates kasvukohatüüpides, sest looduse enda kätetööle lootma jäädes kattub lank metsamajandamise mõttes väheväärtuslike lehtpuudega, nagu toomingas, sarapuu või hall-lepp.\nIstutamise on ette võtnud ka Vardi Erametsaseltsi juhatuse esimees Taavi Ehrpais – uue metsapõlve paneb ta kasvama 2016. aastal maha raiutud 90-aastase kuusiku asemele.\nTulevikupuuks saab samuti kuusk, aga ka mänd – madalamale kohale istutatakse kuuski ja kõrgemale külvatakse mände. Sealjuures annab loodus kindlapeale juurde ka lehtpuid – näiteks kaski ja leppi.\nPuud vahelduvad, mets jääb\nSeda, et mets jääb alles ka tulevikus, usub Keskkonnaagentuuri metsaregistri juhtivspetsialist Enn Pärt. Lisame loo alguses olnud ajaloojoonisele aastaarvu 2030. Kuigi metsanduse arengukava pole selleks ajaks veel valmis, saab midagisiiski ette planeerida.\nPärdi sõnul on käimasolevates diskussioonides oluline mõista: Eestis kasvab erineva funktsiooniga mets. 13% metsadest on range kaitse all, seal on igasugune majandustegevus keelatud ja loodus saab toimetada omasoodu. Teist 13% metsast nimetatakse majanduspiirangutega metsaks. Seal tohib küll mõningal määral raiuda, kuid puidu saamine ei ole nende metsade põhieesmärk. Üle 70% moodustavad majandusmetsad, mis peavad andma valdava osa puidutoodangust ja metsatulust, kuid mitte ainult.\n“Ka majandusmetsas saab korjata seeni ja marju, käia jahil või niisama jalutamas. Samas ei saa metsaomanik seal toimetada omasoodu, vaid peab järgima erinevate metsanduslike õigusaktidega sätestatud reegleid. Näiteks lageraie tegemiseks kehtestatud piirvanuseid ja lankide maksimaalseid suurusi. Kuid keegi ei sunni metsaomanikku raiuma küpset majandusmetsa, see on tema enda valik,” selgitab Pärt.\nTa meenutab, et metsandus ja metsatööstusannab otseselt tööd enam kui 30 000 inimesele ja seda valdavalt väljaspool Tallinna ja Tartut. Puit ja puittooted moodustavad 18% riigi ekspordist ja on olulisemad väliskaubandusbilansi tasakaalustajad.\n“Puittooted on keskkonnasõbralikud ja mugavad. Kes meist ei tahaks koju täispuidust mööblit või istuda kaminatule valgel? Kusagilt peab see puit tulema. Kui ei raiu meie (väga kindlate reeglite järgi), siis tuleb see mujalt, kus reeglid lõdvemad või pea olematud ja loodusele tehakse korvamatut kahju,” teab Pärt.\nLageraielank ei ole just kõige meeldivam koht, kuid aastatega kasvab sinna uus mets. Protsess on küll aeglane, kuid pidev ja tuleb meeles pidada, et ka kõige võimsam põlispuu on kunagi olnud pisike puutaim. Ja puu ei ole igavene.\nEnn Pärt on üsna kindel, et Eesti on ka tulevikus metsaga maa. Eesti metsamaapindala on viimase 80 aastaga suurenenud ca 1,5, metsade tagavara (puiduvaru) kolm korda.\n“Niipalju metsa kui praegu pole meil sajandeid olnud,” kordab ta lauset, mida on viimasel ajal väga tihti kasutatud. Samas tuleb arvestada, et suurem osa metsi on suuremal või vähemal määral inimtegevuse poolt mõjutatud: metsa on raiutud ja puitu kasutatud alati ja oletatavalt kasutatakse ka tulevikus.\n“Eesti asub kliimavöötmes, kus raiutud metsa asemele kasvab üldjuhul uus, seda ka inimese abita. Metsa pindala saaks oluliselt väheneda ainult siis, kui seda hakataks suurel määral põllumaaks raadama (ajaloos on see nii olnud). Praegu seda kusagilt ei paista. See, et üks metsapõlvkond vaheldub teisega, on asjade loomulik käik. Puud vahelduvad, kuid mets jääb.”\nAastaraamat Mets 2016, https://keskkonnaagentuur.ee/et/aastaraamat-mets-2016, 2017\n“Valitsusasutiste tegevus 1918- 1934, Riigikantselei väljaanne, 1934\n“Eesti Entsüklopeedia”, 1935\n“Statistiline album”, 1925\n“Eesti metsakasvukohatüübid” Erich Lõhmus, 2004\n“Eesti metsanduse 100 aastat” Toivo Meikar, 2018\n“Eesti vabariik 100. Statistiline album”, Eesti Statistikaamet, 2018\nAjakiri “Eesti mets” (1930ndate väljaanded)\nErinevad metsamajandi projektid: sh Rapla metsamajand metsamajandi projekt 1966-1967, Kurista metsamajandi metsamajanduseorganiseerimise perspektiivplaani projekt 1963 jt.\nLoos kasutatud kaardid:\n– Maa-ameti metsamaa kaart, mis on koostatud Eesti topograafia andmekogu alusel\n-Maa-ameti ajaloolisi aerokaardid võrdluses tänapäevastega\nRahvusraamatukogu digitaalarhiivi Digar kaardid:\nEesti vabariigi algusaegne metsade kaart: https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:302308/267700\nMetsakaardid Keskkonnaagentuuri arhiivist:\n– Eesti NSV riigimetsade kaart 1951\n– Eesti NSV metsade kaart 1958\n– Eesti NSV ministrite nõukogu metsamajanduse ja looduskaitse peavalitsuse Hiiumaa tööstuliku metsamajandi skeem 1965\n– Eesti NSV metsamajanduse ja looduskaitse ministeerium, Hiiumaa metsamajandi skeem 1978


Globalism on saatanast? — Sirp\nKanada Summerside’i baptistikogude pastori Ian Kurylyki arvates on globalism saatana õel plaan, et luua ülemaailmne kurjuse impeerium. Ta viitab Johannese ilmutusele, mille kohaselt saabub aeg, kui saatanale antakse „meelevald iga suguharu ja rahva ja keele ja paganahõimu üle“ (Ilm. 13,7). Jumala plaani kohaselt peaksid maailma asju korraldama suveräänsed rahvad, kes seisavad vastu globaliseerumisele ja keda seetõttu on väär nimetada rassistideks. „Globalism, mida me näeme enda ümber arenemas, põhineb Jeesuse Kristuse tagasilükkamisel, sõnakuulmatusel Piibli vastu ja mässul Jumala vastu. Piibli järgi on antikristus totalitaarne metsaline, kes mõrvab tõelised Jumala inimesed,“ kirjutab Kurylyk .1\nKurylyki mõttekäiguga haakub hästi Ungari Kristlik-Demokraatliku Rahvapartei poliitik András Aradszki, kes on saatana kehastuse ka ära nimetanud. Selleks on filantroobina tuntud George Soros, kelle plaan on hävitada Euroopa kristlik vaim. Aradszki sõnul saavutab saatan võidu kiriku üle sellega, et ründab perekonna alusväärtusi, lubab aborte, eutanaasiat, samasooliste abielu ja politiseerib sooteooria: „Me näeme Euroopas toimuvaid jõulisi rünnakuid perekondade vastu, millega Soros ja tema jüngrid tahavad hävitada rahvusriigid ja nende väärtused ning lämmatada kümnete miljonite migrantidega Euroopa kristlik vaim.“ 2 Aradszki sõnul eksitab saatan kõiki oma petlike, kirikult laenatud sõnadega inimlikkusest ja ligimesearmastusest.\nAradszkit refereerinud väljaanne The Budapest Beacon lisab omalt poolt, et ulatusliku „ennetustöö“ tulemusena teavad nüüd juba kõik Ungari lapsedki, et George Soros on saatan ning et „pedesid, mustlasi ja Brüsselit tuleb karta“.3 See on mõttelaad, mida Euroopas toodab rahvusradikaalne päevapoliitika ja millele Kurylyki arvates on põhjendamatult külge kleebitud rassismi silt. Samasugune ideede heitlus käib ka Eestis. Maarjamaa saatana jüngergi on paljastatud – selleks on sotsiaalminister Tanel Kiik, noor, energiline ja kahtlaselt terase mõistusega mees, kes kaitseb LGBT-laste õigusi ja propageerib kõikide võrdsust. Nii on rahvuslus ja sellele õla alla pannud kristlus kokku põrganud liberaalse maailmavaatega, ja kristluse fundamentaalsetest alustest tulenevalt järeldub, et kõik, mis pole Jumalast, pärineb saatanast.\nMõistagi tekitab selline kristliku fundamentaalloogika sissesõit infoajastusse suurt segadust. Ka hämmastust. Nagu oleks keegi rikkunud hauarahu või lihtsalt nupust nikastanud. Kui tagasi vaadata aset leidnud muutustele, siis on meie mõttelaadis toimunud järsk hüpe ühe seina äärest teise äärde ja eriti hästi paistab see silma endise idabloki riikides. Hüpe on toimunud nii rahvusluse kui ka avatuse ja vabaduse aspektist. Eesti viimase kolmekümne aasta arengus võib eristada kolme peamist etappi. Need on rahvuslusele tuginev vabaduspuhang, mis päädis iseseisvumisega 1991. aastal; ühinemine Euroopa Liiduga ja NATOga 2004. aastal ning rahvusluse taastärkamine uues kuues seoses rändekriisiga 2015.-2016. aastal.\nKui me möödunud sajandi viimasel kümnendeil unistasime ja kõnelesime palju vabadusest, demokraatiast ja ühiskonna avatusest, mida aitasid edendada ka George Sorosi Avatud Ühiskonna Fondid, siis nägime seda avatust ühesuunalisena, suunaga läände. Me olime kasvanud raudse eesriide taga ja tahtsime sellest suletusest välja, vabadusse ja avatusse. Ilmselgelt me ei teadvustanud, et avatus ei ole vaid ühesuunaline, avatus tähendab ka vastupidi liikumist ja seda, et me oleme avatud ka teistele. Kui Euroopa Liit tegi oma tööturu ukse lahti, siis pidime ka meie seda tegema. Kui Euroopa Liit võtab vastu põgenikke, ei ole ka meil nende eest pääsu. Nüüd pärast Euroopat tabanud põgenikekriisi on see teadmine kohale jõudnud: me oleme faasis, kus avatusest on saanud deemon ja Sorosist tema jünger, kelle kunagised soosikud on nüüd tema teravaimad kriitikud. Üks uue saatanaga sõdijaist ja selle võitluse eestkõnelejaist on ka Ungari peaminister Viktor Orbán, kes küll 1989. aastal sai Sorosi fondilt toetuse õpinguiks Oxfordis, kuid nüüd võtaks oma „kolm veretilka“ meeleldi tagasi ja tagastaks Sorosile ka tolle kingitud hõbeseeklid.4\nHüppe ühest servast teise on tehtud ka Lääne-Euroopas, ainult et see hüpe on olnud pikem ja kestnud kauem. See algas pärast Teist maailmasõda, arenes ja paisus Söe- ja Teraseühendusest Euroopa Liiduks ning on samuti jõudnud rändekriisist tulenenud tõehetkeni, mille üks tagajärgi on see, et Euroopa Liidu seni lahti seisnud uks löödi Albaania ja Põhja-Makedoonia ees järsult kinni. Vähemasti esialgu ja mõneks ajaks. Sest lahendamist ootavad hoopis suuremad probleemid nagu NATO „ajusurm“, Euroopa julgeolek, Süüria kriis, Lähis-Ida rahuplaan, suhted USA, Türgi ja Venemaaga. Laienemisele punast tuld näidanud Emmanuel Macroni sõnul polegi probleemiks seejuures mitte Albaania ja Põhja-Makedoonia, vaid Bosnia ja Hertsegoviina, kuhu naasvad džihadistid on kui tiksuv aegsütikuga pomm, mis tiksub otse Euroopa Liidu kõrval.5\nKas kristlus ikka suudab võita „globalismi saatanat“ või on kristlik organism selleks juba liiga nõrk, tema mõju immuunsüsteemina puudulik.\nCC / https://www.pikrepo.com/fekpy\nGlobaliseerumine ja globalism\nGlobaliseerumist on üldiselt käsitletud kui protsessi, mis transpordi, tehnoloogia, infolevi ja kaubanduse kiire arengu tulemusel on sidunud maailma ühtseks tervikuks. Üleilmastumine on kaupade, teenuste, kapitali, teadmiste ja tööjõu vaba liikumine ning maailma majanduse üha suurem integreeritus, nagu seda defineerib Rahvusvaheline Valuutafond.6 Kuid üleilmastumisest on põhjust kõnelda ka kasvava rahvastikurände ja kliimamõjude aspektist. Me elame ühel terviklikul maamunal, kus ühe piirkonna protsesse ei ole võimalik teistest lahutada. Rahvastikuränne on seejuures toimunud kogu inimkonna ajaloo jooksul, see on kogu aeg olnud globaalne. Tänapäeval, arvestades inimkonna kiiret kasvu, rändamist soosivate transpordiühenduste ja infoleviga, on see vaid mastaapsem kui kunagi varem.\nÜleilmastuva, hargmaise majanduse seisukohalt on äritegevust kõige parem arendada seal, kus turg on avatud ja tööjõu liikumisele ei ole piiranguid. Maailmamajandusele on parim majanduskeskkond piirideta ja majandustõketeta maailm. Tartu ülikooli etnoloogia vanemteadur Aimar Ventsel defineerib sellega kaasnevat globalismi ideoloogiat kui nähtust, „mis toetab radikaalset vabaturgu ehk siis ettevõtete vabadust laieneda kuhu iganes ja alustada oma tegevust nii, nagu nad tahavad“.7\nKuna maailmas kehtivad tollitõkked ja tööjõu liikumise piirangud siiski edasi, käsitletakse üleilmastumist ja ettevõtluse avatust majanduse seisukohast pigem positiivse nähtusena, mis püüab tõkkeid ületada. Nii mõõdetakse maailma riikide konkurentsivõimet muu hulgas selle järgi, kui soosiv nende suhtumine globaliseerumisse on ja kui avatud on riik välismõjudele. Rahvusvahelise Juhtimise Arendamise Instituudi (IMD) iga-aastases ülevaates paigutub Eesti 63 riigi võrdluses 44. ja oma rahvuslikult avatuselt 36. kohale. Oma tolerantsuselt globaliseerumise suhtes on esikümnes Iirimaa, Singapur, Araabia Ühendemiraadid, Rootsi, Iisrael, Holland, Soome, Hongkong, Taani ja Hiina8 Eesti 44. koht näitab, et Eestis ei ole globaliseerumine kuigi populaarne ja ka avatuselt ollakse keskmiste riikide hulgas. Vastav küsitlus tehti 2019. aasta kevadel enne riigikogu valimisi ja võib arvata, et ettevõtjate hinnangul on praegune Keskerakonna ja EKRE poolt valitsetud Eesti veelgi rohkem kapseldunud ja maailmale suletud.\nNii võib kogu protsessi vaadelda ka teatud binaarse opositsioonina, kus üks vastandub teisele või välistab selle. Kui tahame avatud ja kiiresti arenevat majandust, ei saa me endale lubada kultuuriliselt suletud rahvusriike, eriti tingimustes, kus rahvastik vananeb ja tööjõudu napib. Kui tahame olla põgenike suhtes humanistid, siis arvestades põgenike ja ka majanduspagulaste päritolu, peame leppima sellega, et islamist võib saada läänes domineeriv religioon. Me ei saa olla üheaegselt filantroobid ja rahvuslased, kristlased ja islamiusulised. Need on saatanlikud valikud.\nNeed küsimused paistavad vaevavat ka Paolo Sorrentinot, kes värskes seriaalis „Uus paavst“ (2020) vaatleb pealetungiva islami taustal katoliku kiriku allakäiku. Filmi esimeses osas valitakse paavstiks kardinal Viglietti, kes pühak Franciscuse järgi võtab endale nimeks Franciscus II ning hakkab põgenike suhtes teostama kristlikku halastuspoliitikat, avades neile Vatikani uksed. Ka leiab uus paavst, et kardinalid ei peaks edvistama oma kuldsete kaelakettide, kuldristide ja sõrmustega, ning otsustab need kokku korjata ja vaestele annetada. See lõpeb paavsti kiire surmaga „südameataki tagajärjel“, nii nagu sobimatute paavstidega varemgi on juhtunud. Sorrentino läbilõikav satiir ei jäta kahtlust – võõra usu invasioon Vatikani ning vaesust ja halastust propageeriv õpetus oleks kirikule enesetapp. Kuid kujundina võib seda mõista ka laiemalt – võõra usu invasioon on kogu kristliku Euroopa enesetapp.\nSuurtes vastandustes on kristlus oma pika ajaloo jooksul toiminud nagu immuunsüsteem, mis on kaitsnud lääne kultuurilist identiteeti. Ühes suureneva usuleigusega võib nüüd kõnelda Euroopa immuunsüsteemi puudulikkusest ja eluohtlikust vastuvõtlikkusest võõrmõjudele. Pastor Ian Kurylyki arvates kõneleb just sellest Johannese ilmutus, kus nähakse pääsemist vaid Kristuse uuesti tulemises ehk immuunsüsteemi taastamises. Küsitav on muidugi, kas ateistlikus maailmas on see enam võimalik ja kas kristlus ikka suudab võita „globalismi saatanat“, sest kristlik organism on selleks juba liiga nõrk, tema mõju immuunsüsteemina puudulik.\nVabaduse uuesti defineerimine\nTulles tagasi väikesele Maarjamaale, tuleb küsida, missugused on meie valikud. Ilmselt tuleb meil vabaduse mõiste uuesti defineerida. Kui Nõukogude Liidus, kus vabadust ei olnud, kummitas meid internatsionalism, siis nüüd, kui vabadus on olemas, on sellesama nähtuse nimi multikulturalism, kuid seatud eesmärk ja olemus – rahvaste ja kultuuride sulandamine – ei ole muutunud. Ühelt poolt oleme oma valitud julgeolekupoliitika ja teiselt poolt globaliseerumise lõksus. Meil on vabadus liikuda ja levitada ideid, millest Nõukogude Liidus võis vaid unistada, aga me ei ole vabad oma tulevikuvalikutes, mille määravad ära üleilmsed protsessid. Me võime lennata kuhu iganes, puhata Tais, Kanaaridel või Floridas, aga me ei saa midagi teha selle vastu, kui kohvikus või poes teenindab meid umbkeelne tumedanahaline mees või naine – kui see meile juhtumisi ei meeldi. Nii on meie vabadus vaid (saatanlik?) püünis, milles me saame teha ainult piiratud valikuid. Me võime kodus rääkida emakeelt, aga ülikoolis peame õppima inglise keeles. Üksikisikuna võime loobuda plastkottidest ja joogikõrtest, aga me ei saa päästa vaalu ja kilpkonni, kes ookeanides plasti kätte surevad. Me ei saa peatada majanduskasvu, CO2 emissiooni, kliima soojenemist ega rahvastikurännet, milles kõigis on nähtud maailmalõpu märke.\nOn siis vabadus vaid illusioon? Mida rohkem meil seda on, seda enam tunneme end ahistatuna, sest taotledes endale vabadust peame seda lubama ka teistele. Toetades vabaturumajandust, ei saa me kehtestada reegleid, mis seda liigselt piiravad jne. Vabadus libiseb alati käest ja muutub uueks ahistuseks, millest vabanemise eest tuleb jälle võidelda. Jah, ma tean, mida mulle sel puhul öeldakse. Et milleks üldse elada, kui vähemasti mitte püüda midagi ära teha. Päästa maailm CO2, kliimasoojenemise, plastmassi ja saatana küüsist.\n1 Ian Kurylyk, Globalism today. – The Journal Pioneer 22. VI 2018; https://www.journalpioneer.com/opinion/bible-facts-globalism-today-220723/\n2 Benjamin Novak, Satan is using the Soros Plan and Brussels to usher in the apocalypse! The Budapest Beacon 9. X 2017; https://budapestbeacon.com/satan-using-soros-plan-brussels-usher-apocalypse/\n3 Hungarian children believe that George Soros is the Devil. The Budapest Beacon 27. III 2018; https://budapestbeacon.com/hungarian-childen-believe-that-george-soros-is-the-devil-abcug/\n4 Christian Keszthelyi, Lázár: Orbán would repay scholarship in snub of Soros, Budapest Business Journal 26. V 2016; https://bbj.hu/politics/lazar-orban-would-repay-scholarship-in-snub-of-soros_116700\n5 Sabina Niksic, Bosnia outraged after Macron calls it a ‘ticking time-bomb. – AP News 7. XI 2019; https://apnews.com/d60ebff368cf4637b3ffd2632ac35b0f\n6 Globalization: Threat or Opportunity? International Monetary Fund 12. IV 2000.\n7 Aimar Ventsel, Kultuurse inimese sõnastik neomarksismist globalismini. – Eesti Ekspress 30. I 2019; https://ekspress.delfi.ee/arvamus/kultuurse-inimese-sonastik-neomarksismist-globalismini?id=85152677\n8 IMD World Competitiveness Yearbook 2019. IMD World Competitiveness Center 2019, lk 438-439.


Kasutatud Åkerman motor svänghjul varuosad varuosad, ehitustehnika - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Ehitustehnika > Åkerman > Åkerman motor svänghjul\nKasutatud Åkerman motor svänghjul müügiks\nSiin on nähtaval kõik kasutatud varuosad mis on müügiks. Saate neid sorteerida tootmisaasta, hinna, töötundide või riigi järgi. Lisaks saate vaadata kõiki teisi kasutatud Åkerman motor svänghjul varuosad grupeeritud mudeli järgi.\nÅkerman Motor svänghjulÜldine hinnang: 3, Sobib järgmiste masinatega: Åkerman\nÅkerman motor svänghjul specs\nSee on täielik nimekiri kohe saadaolevaid kasutatud Åkerman motor svänghjul varuosad müügiks.Kui olete mõnest kuulutusest huvitatud vajutage kastikesele selle kõrval et lisade kuulutus lemmikutesse Åkerman motor svänghjul varuosad. Kui soovite teha detailsema pärinug palun lii


Kanuu polüetüleen vs klaasplast - Matkafoorum.net - foorum matka ja loodusesõpradele\nKanuu polüetüleen vs klaasplast\nLiitunud: 15 Veebr 2020, 09:52\nVõta ühendust Bergman\nPostitus Postitas Bergman » 15 Veebr 2020, 10:08\nPlaanis lähiajal endale kanuu soetada, varajasem kogemus puudub. Olen palju internetist infot otsinud, kuid suurt ei ole leidnud. Kas polüetüleen või klaasplast? Olen kuulnud, et klaasplasti lihtsam parandada. Ja kui vastupidav see plastik siis on ja kas parandamine keerukam? Hetkel on valikus Kiili kanuu ja Hasle 530 classic\nSüsta omanikel ilmselt sama teema. Jagage oma kogemusi.\nPostitus Postitas sepaonu » 15 Veebr 2020, 11:40\nPolyetüleene on erinevaid, mul omal kaks vanni "pehmest" ja üks oluliselt kõvemast. Ükskõikmillisest materjalist vanni sa mööda kive vead, põhja peal jääb see kriimudena näha. Poly on reeglina samavärviline ja siis on lihtsalt kraabitud samavärviline. Kui on mitmekihiline ja erivärviline või muust materjalist, siis kriimuline koht on kontrastsem. Ma kraapimisest räägin ikka kosmeetika poole pealt, pe on tugev konstruktsioonimaterjal.\nKlaasplast on reeglina üks ja seesama materjal, vanasti lamineeriti matist käsitsi ja tegijast olenevalt 15 jalase paadi puhul võis kaaluvahe olla 5-10 kilo, mis tuli vaigu kogusest. Tänapäeval vast enamus klaasplastasju tehakse kahuriga vorme täites, pole üldse kursis, mis seal oluline või ebaoluline. Klaasplast on väljapoolt sellisest asjast/värvist/plägast, nagu topcoat. Ise tehakse ka oluliselt kõvemate värvidega. Iga maakas oskab klaasplastpaate ise parandada. Mina olen seda samamoodi teinud ja igaühele, kes kavatseb seda teha soovitaks vahele jätta ja viia spetsialisti juurde. Ise võib teha kindla tahtmise ja visiooniga, kui on oskused, koht, aeg ja raha.\nMinu meelest pole vaja midagi parandada. Ostad, sõidad, kraabid ja sõidad edasi. Midagi totaalselt puruks sõita ühe või teise materjali puhul tundub mulle ulme, isegi mootorpaatide puhul on need korrad haruldased. Puruks saab asjad teistmoodi, jätta kuskile randa looduse meelevalda kive toksima või vee alla või jää sisse, stalt kinnitades lendab teel maha ja keegi sõidab otsa jms . Pisiparandused ühe või teise materjaliga ise või teenusepakkujate abiga.\nOlulisem on valida omale sobiv sõiduvahend pikkus/laius/kaal/sooritus/mahutavus jms , et kohe esimesel aastal ära ei tüdineks.\nPostitus Postitas Bergman » 15 Veebr 2020, 14:01\nPostitus Postitas Nohik » 15 Veebr 2020, 22:05\nIseenesest kui on HDPE, see võiks karmides oludes paremini kesta.\nVaikudega on see värk, et vanasti tehti neid nn epovaigust, mida oli kerge parandada ükskõik mis teise epovaiguga ja suure hulga liimidega.\nTäna tehtavat suurem osa tooteid oluliselt odavamast polüestervaigust, mis nakkavat põhiliselt iseendaga ja ka iseendaga nakkamiseks tulevat pind väga hästi ette valmistada.\nTeine probleem on, et kui kanga asemel hakati kasutama nn klaaskiumatte, siis nendes on vaigu osa 20'% suurem ja tooted raskemad kokkuvõtteks üle 20%. Tööjõu kulu olevat matiga väiksem oluliselt. Ühesõnaga, 20 a tagasi olid sama suured kanuud kergemad (aga mitte alati).\nMa pole ise paaditegija, üks väikepaaditegija kunagi rääkis, võib-olla see jutt täna ei päde üldse, juba jälle uued tuuled.\nAga iseenesest, ma vaataks pigem kaalu, suurust ja mugavust, kui materjali. Ka isasugu kellad ja viled võivad personaalsetel kaalutlustel olulised olla.\nPostitus Postitas polarbear » 19 Veebr 2020, 22:03\nKlaasplast on lihtsamalt parandatav, eeldusel, et parandad! Jättes topcoat/gelgoati vigastused parandamata, imbub vesi kere sisse ja hakkab pahandusi tekitama, alustades külmumisest ja lõpetades osmoosiga. PE on lollikindel, niikaua kuni päris ära ei lõhu. Kriimud ei tee midagi, kuhugi midagi ei imbu ja kahju on ainult moraalne. Kui aga PE päris ribadeks lõhud, siis parandamine on pea võimatu (loe: odavam on uus osta)\nPostitus Postitas sepaonu » 19 Veebr 2020, 23:16\nEga ribade klaasplasti parandamine pole kah mõistlik ega odav tegevus. Ma Pe asju pole ise proovinud kunagi keevitada aga vaadates triljonite tuuberite tegemisi, siis arvan, et kui omal kunagi vaja pragu või auk lappida kayakil, siis vast proovin ise teha.\nPostitus Postitas Nohik » 20 Veebr 2020, 09:49\nSuure häda puhul ilmselt saab mõnest pisemast kaevutehasest abi.\nPostitus Postitas Bergman » 21 Veebr 2020, 13:56\nSeļlest postitusest sain oma küsimusele vastuse.\nPostitus Postitas Tarmo » 21 Veebr 2020, 14:42\nAutode pampereid küll parandatakse. Hädaga peaks välioludes nipukate ja toruteibiga pvc kanuu ära "parandama"\nTänane kuupäev on 24 Veebr 2020, 04:22


Varuosad treileritele ja haagiselamutele - Valeryd Eesti\nElektrisüsteem ja treileri valgustus\nGaasivedrud, survega gaasivedrud\nTreilerite ja haagiselamute haakeseadised ning inertspidurid\nTreilerite teljed ja rattapidurid\nTreilerite ja haagiselamute rattad ning tugijalad\nTeave Valerydi kohta\nVaruosad treileritele ja haagiselamutele\nKui soovite näha kogu meie treilerite ja haagiselamute varuosade tootevalikut, külastage meie veebipoodi\nKas vajate oma haagise jaoks haakeseadet või inertspidurit? Siis on lahenduseks Valeryd.\nPidades silmas kõiki eeskirju ja sätteid, mis kehtivad eri tüüpi ohutusele, on täielikult toimiv elektrisüsteem ning haagise valgustus hädavajalikud.\nTegelikult on tugirattad ja tugijalad hea mõte. Need on teie treileri või haagiselamu üldise ohutuse seisukohalt äärmiselt olulised. Näiteks tõstetakse tugiratast mitmeid kordi järsult üles.\nSelleks, et lihtsalt selgitada, mis gaasivedru on, võime öelda, et mõnikord nimetatakse seda gaassummutiks. See surub täpselt nagu tavaline tihendusvedru, kuid sellel on summutavad omadused.Selleks, et lihtsalt selgitada, mis gaasivedru on, võime öelda, et mõnikord nimetatakse seda gaassummutiks. See surub täpselt nagu tavaline tihendusvedru, kuid sellel on summutavad omadused.\nTreileri telg on täielikult funktsioneeriva treileri või haagiselamu puhul võtmeelement. Kui telg on kahjustatud, kulunud või roostetab, tuleb see välja vahetada…\nTõhus ja turvaline partner\nValides oma partneriks Valerydi, olete heades kätes. Pakume teile turul olevate treilerite ja haagiselamute hulgast parimaid.\nTeie käsutuses on parim valik treilerite osi ning treilerite ja haagiselamute varuosi.\nValides Valerydi, saate oma partneriks Rootsi firma, millel on treilerite ja nende lisatarvikutega pea 60 aastat kogemust. Oleme oma pika ajaloo jooksul kogutud laiaulatuslikke teadmisi rakendanud nii treilerite kui ka haagiselamute jaoks varuosi tootes, pidades põhilise märksõnana silmas head kvaliteeti.\nKas soovite olla edasimüüja? Võtke meiega ühendust\nValeryd pakub parimat valikut varuosi ja lisatarvikuid nii treileritele kui ka haagiselamutele. Tootevalik hõlmab kõiki treileritega seonduvaid valdkondi: piduriklotsid, piduritrumlid ja -teljed, inertspidurid, haakerauad ning haakepead, kõik valgustus- ja elektriseadmestikud ning lisatarvikud, näiteks rehvid, tugirattad ja tugijalad, lukud ning pingutusrihmad. Tänu meie laiale valikule on peaaegu kindel, et leiate igaks kindlaks olukorraks ja igasuguste tingimuste juures kõik, mida vajate.\nLiiklusohutus on uskumatult oluline. Tänu meie kvaliteetsetele ja kauakestvatele varuosadele püsivad teie treilerid ning haagiselamud aasta-aastalt turvalistena. Valeryd annab Valerydi originaalpiduriosadele 5-aastase garantii, tagades teile, et need piduriosad kestavad ja aitavad teil teel püsida.\nLeidke õige varuosa\nMeie veebilehe alamlehtedelt leiate kogu meie varuosade valiku selgelt kategooriatesse jaotatuna. See muudab teie jaoks vajaliku teabe leidmise hõlpsaks. Samuti leiate juhised selle kohta, kuidas peaksite edasi toimima, et leida just enda jaoks sobiv treileri või haagiselamu varuosa.\nValides oma partneriks Valerydi, olete heades kätes. Pakume teile turul olevate treilerite ja haagiselamute hulgast parimaid. Kuna me mõlemad tegutseme valdkonnas, kus kvaliteet ja ohutus on esmatähtsad, mõistame paremini teie vajadusi ning nõudmisi. Selle tulemusena teame, et meie pikaajaline kogemus osade ja varuosade valdkonnas on parim, aitamaks täita teie ainulaadseid nõudmisi. Tagame seega, et meie pakutavad lahendused viivad meie klientide teeninduskogemuse järgmisele tasemele.


USA jätkab oma heldet toetust põgenikele maailmas\n10:11 03.12.2017 (Uuendatud 10:21 03.12.2017)\nÜhendriikide presidendi Donald Trumpi administratsioon teatas, et USA lõpetab ÜRO migratsioonikokkuleppes osalemise, sest see on oma poliitikates ebajärjekindel ja vastuoluline\nTALLINN, 3. detsember — Sputnik. "Me otsustame ise selle üle, kuidas on parem kaitsta meie piire ja keda me oma riiki lubame," ütles Ühendriikide suursaadik ÜRO juures Nikki Haley, vahendas Pealinn viitega BNS-le.\nAasta 2016 septembris võeti Ühendriikides toimunud pagulas- ja rändekonverentsil vastu mittesiduv deklaratsioon, mis koosnes neljast suuremast osast: rändevoogude põhjused ja väljakutsed, riikide valmisolek jagada globaalsest rändest tulenevat koormat, põhimõtted ja kohustused kõigi põgenike, sealhulgas pagulaste osas, kohustused ainult pagulaste osas ning jätkutegevused. Eesmärgiks oli jõuda 2018. aastaks migratsioonipoliitika osas rahvusvahelisele üksmeelele.\n"New Yorgi deklaratsioon sisaldab mitmeid punkte, mis on vastuolus USA sisserände- ja pagulaspoliitikaga ning Trumpi administratsiooni migratsioonipõhimõtetega. Selle tõttu jõudis president järeldusele, et USA lõpetab oma osalemise protsessis, mille eesmärgiks on saavutada sel teemal rahvusvaheline konsensus maailmaorganisatsioonis 2018. aastal," kirjutati muu hulgas avalduses.\nÜhendriikide suursaadik ÜRO juures Nikki Haley kinnitas samas, et USA jätkab sellest hoolimata oma heldet toetust põgenikele ja migrantidele kogu maailmas.\nUSA president Donald Trumpi palju vaidlusi põhjustanud reisikeeld jõustus suvel, vahendas Sputnik Eesti. Keeld ei lase USA-sse siseneda Süüria, Sudaani, Somaalia, Jeemeni, Iraani ja Liibüa kodanikel, kui neil pole USA-s lähisugulasi või tõestatud ärisuhteid.\npagulased, riigipiir, poliitika, migratsioonikokkulepe, migrandid, ÜRO, Donald Trump, USA


Rallikrossi meistrivõistlustel peeti tulised sõidud Põltsamaa lähistel Piirojal\nOlerex Eesti rallikrossi meistrivõistlustel sõideti Põltsamaa lähistel Piiroja rallikrossirajal võistlussarja 2. etapp. Tagaveoliste masinate klassis ehk klassis TouringCar saavutas esikoha eelmise aasta Eesti meister Kalmer Vaht, tema kannul finišeerus Siim Sündema ja kolmanda koha sai Rain Lellep.\nKonkurentsitihedas Super1600 klassis ületas pingelises finaalis kuuenda ringi lõpus finišijoone esimesena Läti sõitja Artis Baumanis. Teise koha saavutas Andre Kurg, kolmanda Janno Ligur.\nKlassis Junior1600, kus võistlevad sõitjad vanuses 12-17 eluaastat saavutas võidu Robert Reinsalu, teise koha sai Mihkel Varul ja kolmanda Venemaa noorsõitja Pavel Krichevskyi.\nRallikrossi kõige võimsamate masinate klassis ehk klassis SuperCar sai etapivõidu Ranno Bundsen. Talle pidi napilt alla vanduma Mart Tikkerbär. Kolmanda koha karika viis etapilt koju Mait Pikkof.\nOlerex Eesti MV 3. etapp peetakse 12. juulil Võrumaal Misso rallikrossirajal.\nPõltsamaa etapi fotod


Miks tundub see külma pearinglus? - Angina April\nHingamisteede haigused on laialt levinud kõigi elanikkonnarühmade seas. Banaalsed nohud, SARS ja gripp - peaaegu kõik tulid selle vastu. Ja kõik mäletavad, kui ebameeldivad sümptomid võivad olla. Ja ühiste ilmingute hulgas on sellised nagu pearinglus. Aga miks see juhtub konkreetsel juhul, määrab ainult arst.\nKui pearinglus on nohu, peate määrama sümptomi allika. Selle nähtuse arengu mehhanism on üsna mitmekesine. Arvesse tuleb võtta põletikulise, toksilise või vaskulaarse muutuse tõenäosust koordineeriva süsteemi (vestibulaarse aparaadi ja aju) puhul. Seetõttu tuleb külmetusega peapöörituse põhjuste hulgas märkida järgmist:\nViiruste ja bakterite ning nende antigeenide jäätmed on kehale toksilised. Ja peamine sihtmärk muutub ajus koos selles esinevate protsessidega. See toime saavutatakse veresoonkonna kaudu metaboolsete ja hüpoksiliste häirete tõttu. Külma pea korral võib pea olla peapööritus, kuna väheneb hapniku juurdevool ajusse nina hingamise halvenemise tingimustes. Kuid mõned hingamisteede nakkuste tüsistused võivad anda selle riigi arengule tõuke. Nende hulka kuuluvad:\nViimane seisund on seotud vererõhu järsu langusega, millega kaasneb aju hapniku nälg. Kopsupõletikule on iseloomulik suurenenud mürgistus, keskkõrvapõletik võib põhjustada infektsiooni levikut sisekõrvas (cochlea) ja meningiit on põletikuline protsess pia mater. Me ei tohiks unustada seonduvaid seisundeid, mis võivad olla patsiendil, sõltumata hingamisteede patoloogiast. Seejärel peab arst saatma diagnostilise otsingu selliste riikide suunas:\nDüscirculatory entsefalopaatia (ateroskleroosi, hüpertensiooni, diabeedi korral).\nHalb harjumus (suitsetamine, alkohol või narkootikumid).\nEi saa välistada teatud ravimite, näiteks antibiootikumide, mittesteroidsete põletikuvastaste, antihistamiinikumide jms mõju, sest külmutusjärgne pearinglus on märk pärast nakkusohtlikku asteeniat, mis on seotud energiaallikate jaotuse rikkumisega. Ja iga juhtum nõuab hoolikat analüüsi ja individuaalset lähenemist diagnoosimisel.\nSelleks, et teada saada, mis põhjusel pea konkreetses patsiendis pööramine, on võimalik ainult pärast arstiga konsulteerimist ja asjakohast uurimist.\nNende või teiste ilmingute põhjus on kliinilise uuringu tulemustest enam-vähem selge. Arst analüüsib patsiendi kaebusi ja objektiivseid sümptomeid, tehes alguse patoloogiast. Pole saladus, et ägedad hingamisteede viirusinfektsioonid ja muud nohu on mürgistuse tunnused. Nende hulgas võib olla pearinglus ja tavaliste sümptomite täielik loetelu:\nKõrgetel temperatuuridel, eriti lastel, võib tekkida iiveldus, oksendamine ja krambid (reaktsioon hüpertermiale). Gripiga esineb sageli meningismi - pia mater ärritust. Mõnede infektsioonide korral võivad nad põletada, muutes kliinilise pildi elavamaks ja häirivamaks. Siis muretseb patsient tõsise peavalu, iivelduse ja oksendamise pärast, ilmuvad meningeaalsed nähud (jäigad kael, Kernigi ja Brudzinsky sümptomid). Otiitne keskkond, mis sageli kaasneb nohu korral lastel, võib põhjustada labürindiidi. Ja sellega kaasneb pearinglus, valu ja tinnitus, kuulmislangus. Purulentne protsess põhjustab kõrvakanalisse vastava väljavoolu. Eraldi arvestamine väärib nakkus-toksilise šoki nähtust. See on äge vaskulaarne häire, mis ilmneb vastuseks mikroobide agressioonile. Selle keskne tunnus on vererõhu langus, millega kaasnevad teised sümptomid:\nSelline seisund esineb tavaliselt raske gripi korral ja raskendab oluliselt kliinilist pilti. Võttes arvesse elutähtsate organite verevarustuse puudumist, võib šokk olla väga negatiivne.\nKliiniliste sümptomite analüüs näitab hingamisteede patoloogia tõenäolist vertiigo allikat.\nLõpliku järelduse tegemiseks on kliinilise pildi põhjal võimatu. Seetõttu saadab arst patsiendile täiendavad diagnostilised protseduurid. Eksamiprogramm koostatakse individuaalselt, kuid peamine peapöörituse põhjuse ja mehhanismi määramisel on:\nVere biokeemia (põletikulised markerid, proteinogramm, raud).\nReo- ja echoencefalograafia.\nPatsient konsulteerib mitte ainult ENT arstiga, vaid ka neuroloogiga, nakkushaiguste spetsialistiga, vertebroloogiga ja kardioloogiga. Diferentsiaaldiagnoos sisaldab palju tingimusi, millega kaasneb äge või krooniline pearinglus. Kuid see on ainus viis probleemi allika väljaselgitamiseks ja edasiste meetmete leidmiseks ebameeldivate sümptomite kõrvaldamiseks.\nIgaüks, kes on ARVI kogenud, teab, et selle haiguse üsna märgatavad sümptomid on peavalu, pearinglus ja keha üldine nõrkus. Need ilmingud tunduvad kogu haiguse ajal (umbes 10-12 päeva). Siiski ei ole ebatavaline, et te tunnete pärast paranemist peapööritust ja teisi tunnuseid. Eksperdid märgivad, et hingamisteede kõige levinum nakkushaigus on gripp. Paljude aastate jooksul on põhjalikud uuringud aidanud tuvastada ja uurida selle haiguse põhjuseid. Kuid väliste tegurite mõju all olev haigus on muutunud ja muidugi muutuvad raviviisid. Sageli ei tunne patsiendid pärast ravikuuri (kuni 2 nädalat) ebamugavustunnet, kuid mõnikord kurdavad patsiendid pärast grippi pearinglust. Tagasi sisukorda\nPatogeenid ja viirused, mis muutuvad erinevate hingamisteede haiguste patogeenideks, kutsuvad esile patsiendi keha 2 tüüpi patoloogiate progressiooni. Arstid eritavad mürgistust ja katarraalset muutust: joobeseisund. Viirus ise või selle lagunemissaadused eritavad teatud toksilisi aineid, mis veresoonesse sattumisel mõjutavad retseptoreid, põhjustades peavalu ja lihasvalu. Selle haiguse protsessi kõrvaltoimed on nõrkus ja pearinglus. Lisaks on võimalik iiveldus, külmavärinad ja palavik. Gripi mürgistus mõjutab negatiivselt südame, aju, veresoonte tööd. Katarral. Kuna katarraalsete haigustega kaasneb sageli nina närvisüsteemi ja ülemiste hingamisteede põletikulised protsessid, jätavad limaskesta katarraalsed muutused ka pärast ravi. Need haigust põhjustavad ilmingud põhjustavad eritiste, kõdistamine ja valu suurenemist. Reeglina vähenevad katarraalsed muutused gripis 5-7 päeva pärast, kuid nende vastu võib täheldada muid komplikatsioone: südamelihase hajutatud kahjustused, mis on seotud joobeseisundiga, madal vererõhk ja selle tagajärjel pearinglus ja minestus. Pearingluse põhjused pärast haigust võivad olla muud komplikatsioonid:\nMuuhulgas peaksite pöörama tähelepanu teistele haigustele, mis võivad põhjustada pearinglust. See aitab paremini mõista olukorda ja arvutada pearingluse tõelised põhjused. Pearinglus kui sümptom võib ilmneda:\nKui pärast taastumist pöörab pea pea välja, peate selle sümptomi arstile teatama. On täiesti võimalik, et ta soovitab konsultatsioone teiste spetsialistidega (neuropatoloog, otolarünoloog). Tuleb meeles pidada, et peapööritus on võimatu ravida, kuna see on mõne haiguse sümptom, mida tuleks tõsiselt tüsistuste vältimiseks pädevalt uurida ja ravida. Tagasi sisukorda\nhttps://www.youtube.com/watch?v=wwStug82shA Leeliseline mineraalvesi, ingveri tee ja kaneel, jõhvikamahl aitavad eemaldada viiruse või nakatumise (toksiinide) lagunemissaadused nõrgenenud organismist. Kuni põhimenüüsse\nKülmetuse keskmes on lisaks lokaliseeritud nakkusprotsessidele ka joobeseisundi sündroom, mis avaldub peapööritusena sinuse, keskkõrvapõletiku ja teiste haigustega. Selle sümptomi tekkimine põhjustab põletikule ja mürgistusele reageerimisel mitmeid mehhanisme.\nPearinglus või, nagu seda nimetatakse ka, on peapööritus üldine neuroloogiline sümptom, mis on enamike haiguste sagedane sümptom, kuid selle esinemise patogenees on erinev. Pearingluse arengu põhjuste hulgas on järgmised:\nemakakaela piirkonna selgroo osteokondroos;\nkesknärvisüsteemi kahjustused (ajukasvajad, äge tserebrovaskulaarne õnnetus);\nsisekõrva ja vestibulaarsete seadmete kahjustamise tõttu vähenenud koordineerimine;\nautonoomse närvisüsteemi häired (neurotsirkulatoorsed düstooniad);\nKuid selle sümptomi välimus võib kaasneda nii patoloogiliste kui ka füsioloogiliste protsessidega, nagu rasedus.\nDüscirkulatoorsed muutused on peapöörituse sagedane mehhanism. Verejooksu patogeneesis vestibulaarsetes häiretes on see tasakaaluseadme organite verevarustuse rikkumine. Kõrvapõletiku (kõrva põletik) pearinglus on iseloomulik labürindiile, sisekõrva kahjustusele. Selles patoloogias algab sümptom äkki täieliku heaolu taustal paar nädalat pärast viiruslikku või bakteriaalset infektsiooni. See on tingitud süsteemi lüüasaamisest, mis vastutab keha tasakaalu säilitamise eest kosmoses.\nSee on oluline! Sümptom nõuab arstide erilist tähelepanu, sest põletik võib olla kuulmispuudulikkuse tõttu keeruline ja põhjustada kurtust.\nVertika sinusega on harva kaaslane. Sümptomi väljanägemist selgitatakse tavaliselt ülakehade siinuste turse ja bakteriaalse taimestiku toksiinidega. Viiruseetika haiguste puhul, näiteks gripi korral, ilmneb uimastamise tagajärjel pearinglus ja suureneb keha asukoha muutumisel horisontaalsest vertikaalseks. See tingimus võib kesta 3 kuni 6 päeva. On oluline konsulteerida arstiga gripi esimeste sümptomite puhul, kuna sisekõrvaga seotud komplikatsioonide risk, kus asub vestibulaarse aparaadi keskpunkt, on äärmiselt kõrge. Gripi korral võib tekkida minestamine, seega ei tohiks tähelepanuta jätta patsiendi kaebusi ümbritsevate objektide nõrkuse ja liikumise kohta. Vertigo võib patsienti sageli häirida mitte ainult haiguse ägeda aja jooksul, vaid taastumise ajal. Seega, kui pearinglus ilmneb pärast külmumist varases perioodis, ei tohiks muretseda. Kui sümptom ei kao pikka aega, tuleb konsulteerida arstiga.\nTulenevalt asjaolust, et peapööritust põhjustab sageli gripiviiruse toksiinide toime, on selle sümptomi leevendamiseks vaja teha detoksifikatsiooni - eemaldada need kehast. Soovitage sagedast joomist suurtes kogustes. Raske mürgistuse korral viiakse läbi infusiooniravi - intravenoossed vedelikud (asenduslahused). See vähendab toksiinide - palaviku, düspepsia - esinemise teisi mõjusid. Lisaks peate kasutama sorbente (Enterosgel, aktiivsüsi, soolalahused), mis aitavad siduda seedetrakti toksiine ja neutraliseerida neid. Samasuguseid toiminguid tuleb teha siis, kui nohu põhjustab pearinglust, sest sümptomi alguse mehhanism on sarnane.\nSee on oluline! Pearingluse pikaajaline rünnak nõuab kohustuslikku konsulteerimist spetsialistiga, kuna lisaks selle sümptomi tavapärastele põhjustele võib see näidata ka keerulisemat patoloogilist protsessi, näiteks ajukasvaja või veresoonte kahjustust.\nKui ägeda hingamisteede viirusinfektsioonidega vertiigo ei anna tavapärast detoksikatsiooniravi, ja vertiigo rünnak kestab liiga kaua, on vaja kiiresti lõpetada ravimite abil. Need ravimid hõlmavad antikolinergilisi aineid (Scopolamine). Tõhus ravim on Betaserk. See on ette nähtud neuronite juhtivuse parandamiseks, et vähendada pearingluse, müra ja tinnituse sagedust. Lõpuks tuleb öelda, et vaatamata sümptomite esinemisele hingamisteede nakkushaigustes, ei tohiks jätta tähelepanuta arsti poole pöördumist, et välistada tõsised patoloogiad isegi kerge kuluga ARVI korral. Sümptomite varajase leevendamise, tüsistuste ärahoidmise ja sellele järgneva taastumise korral peaks spetsialisti määrama algpõhjuse ravi..\nTavaliselt pärast gripi nõuetekohast ravi lõpetatakse kõik sümptomid järk-järgult. Kuid mõnikord kurdavad patsiendid pärast pea nõrkuse ja ringi ravimist. Katarraalsed haigused on põhjustatud patogeensest mikrofloorast, mis kutsub esile keha patoloogiliste protsesside tekke:\nTavaliselt viitab gripi järel nõrkus, pearinglus ja iiveldus, patsient viitab väsimusele või ilmastikutingimuste muutumisele. Kuid välised tegurid ei oma rolli, haiguse põhjust. See põhjustab kehas mitmeid muudatusi:\nPeavalu ja pearinglus pärast grippi tähendab komplikatsioonide teket. Põhilise patoloogia taustal ilmuvad teised haigused. Sageli tuleb märkida kehasüsteemide bakteriaalsete kahjustuste arengut. Sageli on nad veelgi ohtlikumad kui esmane infektsioon. Peamised tüsistused on tuvastatud:\nKõik need häired põhjustavad pearinglust. Ära unusta köha. See suurendab rõhku rindkere õõnsuses, millest südame väljund on häiritud. Aju verevool halveneb, põhjustades pearinglust. Kopsuhaiguse korral on alati tugev köha ja peapööritus. Köha on nii tugev, et patsient hakkab haigestuma. See avaldab südamele negatiivset mõju ja aitab kaasa pearinglusele. Gripi järel on veel üks ebameeldiv tüsistus, mis põhjustab nõrkust ja tugevat peavalu - see on antritis. Kui seda ei ravita algstaadiumis, muutub nohu kiiresti raskeks haiguseks. Külmetusega pearinglus ei ole haruldane ja ärev, see ei erine eriti.\nLoomulikult peate tähelepanu pöörama toitumisele. Toitumine mängib olulist rolli haiguse taastumisperioodil. Värske köögivili, rohelised ja valgusisaldusega toiduained on väga kasulikud. Tere tulemast C-vitamiini sisaldavate ravimtaimede eemaldamise kasutamisele. Gripi patogeenid on juba ammu kindlaks tehtud ja põhjalikult uuritud, kuid need muutuvad kiiresti. Narkootikumid vananevad ja viirust enam ei mõjuta. Seetõttu on gripp seni kõige levinum ja ohtlikum haigus. Haiguse ja taastumise ajal esineb nõrkust ja pearinglust. Kui need sümptomid ei kao kahe nädala jooksul, siis ilmneb selgelt tüsistus ja kiiresti tuleb arstidele tagasi pöörduda.\nViiruste ja bakterite ning nende antigeenide jäätmed on kehale toksilised. Ja peamine sihtmärk muutub ajus koos selles esinevate protsessidega. See toime saavutatakse veresoonkonna kaudu metaboolsete ja hüpoksiliste häirete tõttu.\nKülma pea korral võib pea olla peapööritus, kuna väheneb hapniku juurdevool ajusse nina hingamise halvenemise tingimustes. Kuid mõned hingamisteede nakkuste tüsistused võivad anda selle riigi arengule tõuke. Nende hulka kuuluvad:\nViimane seisund on seotud vererõhu järsu langusega, millega kaasneb aju hapniku nälg. Kopsupõletikule on iseloomulik suurenenud mürgistus, keskkõrvapõletik võib põhjustada infektsiooni levikut sisekõrvas (cochlea) ja meningiit on põletikuline protsess pia mater.\nMe ei tohiks unustada seonduvaid seisundeid, mis võivad olla patsiendil, sõltumata hingamisteede patoloogiast. Seejärel peab arst saatma diagnostilise otsingu selliste riikide suunas:\nKõrgetel temperatuuridel, eriti lastel, võib tekkida iiveldus, oksendamine ja krambid (reaktsioon hüpertermiale). Gripiga esineb sageli meningismi - pia mater ärritust. Mõnede infektsioonide korral võivad nad põletada, muutes kliinilise pildi elavamaks ja häirivamaks. Siis muretseb patsient tõsise peavalu, iivelduse ja oksendamise pärast, ilmuvad meningeaalsed nähud (jäigad kael, Kernigi ja Brudzinsky sümptomid).\nOtiitne keskkond, mis sageli kaasneb nohu korral lastel, võib põhjustada labürindiidi. Ja sellega kaasneb pearinglus, valu ja tinnitus, kuulmislangus. Purulentne protsess põhjustab kõrvakanalisse vastava väljavoolu.\nEraldi arvestamine väärib nakkus-toksilise šoki nähtust. See on äge vaskulaarne häire, mis ilmneb vastuseks mikroobide agressioonile. Selle keskne tunnus on vererõhu langus, millega kaasnevad teised sümptomid:\nPõletik gripiga näitab selgelt keha hapniku ammendumist tervikuna. See sümptom viitab katarraalsete haiguste iseloomulikele ilmingutele. Kui inimesel on üldine nõrkus ja see on sageli pearinglus, omistavad arstid sellele märke pärast viiruse asteeniat.\nKui teil on gripp, võib haige inimese pea põhjustada aju hapniku nälga tõttu pearinglust. See juhtub ninakinnisuse ja tugeva köha tõttu.\nSellisel juhul muutub inimese hingamine madalaks, kiireks. Kopsud ei saa neile piisavalt õhku, väike kogus hapnikku siseneb vere.\nSage külma iseloomustavad keha kahjustumise tunnused viirushaiguse tõttu. Kui see avaldub palavikus, peavalus, pearinglus. Igal patsiendil on oma iseloomulikud tunnused haiguse ilmnemisel, kuid need on peamised.\nKülmad algavad üsna ägedalt ja üsna vägivaldselt.\nMiks on mu pea valus ja pearinglus haiguse ajal?\nHaigused valu ja sagedase pearingluse näol on üks peamisi nohu sümptomeid. Üldiselt kaebavad kõik patsiendid nende sümptomite pärast.\nMõnikord tulenevad need kaebused tagajärgedest ja sõltumatutest viirusinfektsioonidest. Selle kõige levinum põhjus on gripp.\nSage peapööritus on siseorganite mürgistuse tagajärg, mis ilmneb just gripist. Kui nakkused kehasse sisenevad, hakkab inimese immuunsüsteem nendega võitlema, mille tulemusena tungib patsiendi veri tohutu hulk surnud viiruseid ja kaitserakke. Selle tulemusena mürgib keha lagunemissaadustega.\nLisaks nendele põhjustele on inimesel tugev peavalu, sest see on keha kaitsev reaktsioon kiirele hüppele. Palavik ja kuumus põhjustavad sel juhul pearinglust.\nMõnikord on patsient ise peavalu ja peapöörituse eest vastutav. Fakt on see, et nohuga kaasneb alati halb külm. Sel juhul hakkab ta temast intensiivselt lahti saada.\nKui toiming toimub üsna teravas vormis, võib see põhjustada peavalu ja tugevat pearinglust, sest koljusisene rõhk tõuseb järsult.\nPärast haigestumist nohu ja infektsioonidega võib haigus areneda veresoonte ajukahjustuseks ja täheldada ka tugevat pearinglust.\nViirus, lagunemise mõjud, tekitavad toksiine, mis tungivad kehasse, põhjustades peavalu ja lihasvalu. See põhjustab iiveldust, palavikku, külmavärinad.\nGripi tagajärjed on joobeseisund, mis kajastub südame-veresoonkonna ja aju töös.\nKülma tagajärjed ilmnevad järgmistes kategooriates:\nLapsed kuni 3 aastat (kõige sagedamini kuni aasta);\nSomaatilise patoloogiaga isikud, kellel on vereringehäire tõsine olemus ja häired;\nPärast ülekantud operatsiooni;\nJärgmiste tüüpide kõige levinumad tüsistused:\nNärvisüsteemi tüsistused, nagu meningiit ja krambid, esineb palju harvemini. Nad esinevad harva, kuid võivad tervisele ja mõnikord patsiendi elu kahjustada.\nKeha tõsise mürgistuse korral viiruste lagunemisproduktidega toimub südame aktiivsuse muutus, võib tekkida müokardiit.\nAsteeniline sündroom, nagu üleantud gripi mõju, väljendub heaolu häirimises, mida põhjustab viiruse aktiivne toime. Mida raskem on haigus, seda selgem on selle tagajärjed.\nKõige sagedamini väljendavad asteeniat järgmised sümptomid:\nNaha ja juuste väljanägemise halvenemine.\nAstenia põhjused on:\nKehasse tungimine, viirused sattuvad paljude biokeemiliste protsesside käigus. Esialgu seonduvad muutused hingamisteid, seejärel vereringet (viirus vähendab oluliselt vere hüübimiskiirust).\nViirusosakesed ja nende metaboolsed tooted põhjustavad mürgistust ja mõjutavad negatiivselt närvisüsteemi aktiivsust.\nPeavalu ja pearingluse põhjused külma ajal\nSelliste sümptomite esinemist täheldatakse sageli igas vanuses patsientidel. Külmetuse ja selle tüsistuste ilmnemisel võib tekkida iiveldus ja oksendamine.\nIgal juhul on vaja läbi viia laboratoorsed testid, et tuvastada patoloogiline variant. Peavalu võib tekkida palaviku tagajärjel, kuid võib tekkida ilma selleta. Arstide sõnul võib see olla tingitud toksiinide vabanemisest.\nTeine külma sümptom on pearinglus. Selle ilming on tihedalt seotud toksiinide ja lagunemissaaduste mürgistamisega.\nLisaks tekib külm ja ninakinnisus pearinglus.\nKui pea valutab ja pöördub, on see tihedalt seotud külma haigusega või pärast viiruse asteeniat.\nTervenemine peavalu ja pearinglus ei too kaasa positiivset tulemust, välja arvatud juhul, kui haiguse peamine põhjus on mõjutatud.\nSee viitab sümptomitele, mis peegeldavad nakkusliku ja mürgistuse sündroomi olemasolu ja tõsidust.\nSõltumata sellest kaob see alles pärast täielikku taastumist ja intensiivse iseloomu ilmingute korral kasutatakse tervendamiseks sümptomaatilise toime vahendeid.\nRaviks kasutatakse põletikuvastaseid ravimeid:\nNendel ravimitel on analgeetilised ja palavikuvastased omadused. Oht võib olla ainult üleannustamine, on vaja rangelt kontrollida ravimite manustamist.\nKui pärast haigust korduvad negatiivsed sümptomid, peate kohandama dieeti, arvestama oma igapäevast rutiini, tööd ja puhkust.\nOn kohustuslik võtta (vastavalt arsti ettekirjutusele) järgmised ravimid:\nTaastumine pärast haigust võtab iga patsiendi, küsimus on ainult selles, et organismid on erinevad ja igaühel on vaja teatud aega.\nErilist tähelepanu tuleks pöörata sellistele patsientidele nagu väikelapsed, eakad inimesed, need, kes töötavad raske füüsilise tööga, need, kes on immuunsust nõrgendanud.\nOma keha järjekorra kiireks toomiseks peate tegema järgmised toimingud:\nDieet kõige mitmekesisemaks muutmiseks.\nVaadake üle töö- ja puhkeaja. Viimane pöörab erilist tähelepanu.\nPiiratud füüsilise tegevuse teostamine.\nLisage oma dieeti nii palju kui võimalik vitamiine, puuvilju ja köögivilju.\nKasutage kindlasti täistera leiba, lihatooteid, kala.\nFüüsilised koormused, mida kasutatakse, rakendades sammu suurendamist, alustades minimaalsest koormusest. See on väga kasulik ujumine, võimlemine.\nKülma ilmaga on täheldatud nohu suurenemist. Hüpotermia tagajärjel nõrgeneb immuunsüsteem ja keha muutub bakteriaalsete ja viirusnakkuste eest vähem kaitstud. Külmaga kaasnevad mitmed ebameeldivad sümptomid: nohu, kurguvalu, köha, palavik. Sageli esineb patsientidel iiveldust, peavalu, nõrkust, nohu ja külmavärinad.\nSügisel ja talvel kannatavad inimesed sageli nohu ja grippi, mida soodustab niiske külm ilm. Selle aja jooksul on gripi epideemiad. Patsientide olemasolu meeskonnas aitab kaasa viiruste ja bakterite levikule õhus olevate tilkade kaudu.\nMitte kõik ei näe erinevust nohu ja gripi vahel. Vahepeal on need kaks erinevat haigust. Külma - ägeda respiratoorse viirusinfektsiooni - sümptomid suurenevad järk-järgult. 2-3 päeva tervislik seisund halveneb. SARSi sümptomid: ninakinnisus, kerge köha, kurguvalu. On kerge ebamugavustunne ja nõrkus. Peavalu esineb enne külmumist. Mõnikord on ARVI-ga pearinglus võimalik, temperatuur tõuseb 38–38,5 ° C-ni.\nErinevalt tavalisest külmetusest algab gripp äkki. Vahetult ilmuvad külmavärinad, hingamine muutub raskeks. Esimese päeva temperatuur võib hüpata 39 ° C-ni ja kõrgemale, sellel tasemel hoitakse seda mitu päeva. Esitage nõrkus, valu lihastes ja liigestes. Haigusega kaasneb tihti templite ja kulmakaare tugev valu ning iiveldus ja pearinglus.\nKülmaga peavalu võib kirjeldada mõõdukana. Kõige sagedamini on see kontsentreeritud esi- ja peajooksu piirkondades. Samuti, kui ARVI võib tunda pearinglust, tunda silmade põletustunnet ja kuivust. Pärast temperatuuri alandamist langeb valu tugevus järsult.\nGripi puhul on valu koondunud peamiselt orbiidile ja pea esiküljele. Valu on väga tugev, seda võib kaasata isegi oksendamine. Selle intensiivsus suureneb kehatemperatuuri tõusuga.\nTavaline külm ja õige ravi läbivad kiiresti ja ilma tagajärgedeta. Pärast grippi võivad pea 2-3 nädala jooksul püsida peavalud, väsimus, pearinglus. See on seletatav asjaoluga, et viirus on jõudnud vereringesse. See toodab toksiini - mürki.\nViirusinfektsioonidega kaasneb sageli peavalu, mis võib tekkida isegi enne temperatuuri tõusu. Selle suurenemisega suureneb valu. Külma sageli pearinglus. Selle sümptomi välimus tuleneb mürgistusest. Viiruseosakeste lagunemisproduktidel on toksiline toime. Inimkehasse sisenev viirus tungib kesknärvisüsteemi. See mõjutab negatiivselt veresooni ja ajurakke, häirides nende tööd.\nImmuunsüsteem püüab neid muutusi vastu võtta. Võitluse tulemusena hakkavad kahjustatud rakud ja viirusosakesed lagunema, vabastades mürgiseid aineid. See on lagunemisproduktid, mis põhjustavad pearinglust, iiveldust, väsimust ja lihasvalu. Mürgistus võib põhjustada ärrituvust ja üldist nõrkust.\nMürgistus on erineva raskusega. Kõige tugevamad mitte ainult ei põhjusta iiveldust, vaid põhjustavad ka oksendamist ja soolehäireid. Selline valulik seisund nohu korral võib kesta kuni 3 päeva.\nTeine põhjus, mis põhjustab iiveldust ja pearinglust viirushaiguste korral, on dehüdratsioon. Tugeva oksendamise ja higistamise tõttu väheneb vedeliku varustus, keha nõrgeneb. On desorientatsioon, mis tähendab iiveldustunnet. Sellepärast on nii oluline, et haiguse ajal juua rohkem vedelikke.\nSage külmetus on samuti ohtlik, kuna patsiendi kehas on tekkinud kaht tüüpi patoloogiad, mis on põhjustatud patogeenidest:\nMürgistus. Surnud viiruste lagunemise metaboliidid toodavad toksiine. Vere kaudu tungivad need ravimid retseptoritele. Selle tulemusena ilmuvad lihasvalu, nõrkus, pearinglus, palavik, külmavärinad.\nKatarral. Sageli kaasnevad katarraalsete haigustega põletikulised protsessid nina- ja ülemiste hingamisteede korral, mis viib limaskesta katarraalse muutumiseni. Pärast taastumist avalduvad haiguse toimed kurguvalu ja valu.\nPärast külmumist ja grippi\nHaiguse ajal ei ole pearinglus komplikatsiooni märk, see näitab ainult keha nõrgenemist ja toksiinide esinemist selles. Aga mida tähendab see tingimus pärast taastumist?\nKaitse taastamiseks ja haiguse jälgedest vabanemiseks vajab keha aega. Taastamine võtab tavaliselt 2 nädalat. Selle aja jooksul on väga oluline täielikult lõõgastuda, lükates edasi tavapäraste tööülesannete täitmise hiljem, vastasel juhul on komplikatsioonid võimalikud.\nKui rehabilitatsiooniprotsess on möödas ja pearinglus jääb püsima, võib see osutada haiguse põhjustatud tüsistustele. Nende hulka kuuluvad:\npõletikulised protsessid ENT organites - kõrvapõletik (kaasas kõrvade paigaldamisega), sinusiit, sinusiit;\nkopsupõletik, mõnikord patsiendi poolt märkamata;\nKülmetuse üldine tüsistus on sinusiit. Nina koguneb ninablokkide hingamisel. See vähendab aju varustamist hapnikuga, põhjustades seeläbi tugevat valu peapiirkonnas. Kui te ei alga õiget ravi õigeaegselt, muutub haigus krooniliseks ja võib põhjustada muid komplikatsioone.\nSageli on nohu kaasas köha (kuiv või röga), mis toob kaasa ka negatiivseid tagajärgi, mis võivad mõjutada südame tööd ja aju verevarustust. Rinnanäärme surve ajal suureneb õõnsus järsult, mõjutades südame väljundit. Ajusse siseneva vere hulga vähendamine põhjustab pearinglust.\nMis gripp ei saa olla ise ravida kodus - see toob kaasa ainult halvenemist. Valufaktorid on vaid tagajärjed ja algpõhjus, st haigus ise, tuleb eemaldada.\nSeetõttu on nii tähtis arsti poole pöörduda. Ta määrab viirusevastased ravimid ja ravimid, mis eemaldavad ebameeldivad sümptomid: peavalu ja lihasvalu, iiveldus. Head tulemused annavad gripiviirust. Need valmistatakse ette enne epideemia algust.\nParalleelselt patsiendi raviga võib teie keha viirust võita ja kõik funktsioonid taastada. Selleks on soovitatav:\nJoo rohkem C-vitamiini sisaldavat mahla, mis aitab tugevdada immuunsüsteemi. Ärge unustage teed sidruni- ja rosehip-infusioonidega.\nSeal on ainult toitev ja kerge toit. Need võivad olla lahja kala või liha, seened, munakollased, pähklid, kaaviari ja kaunviljad.\nLisage joodi sisaldav mereannid, jätke menüüdest välja.\nSööge teravilja, piimatooted, köögiviljad ja puuviljad.\nPeapööritus ja iiveldus külma ja haiguse ajal viitavad keha nõrgenemisele ja toksiinide esinemisele. Täieliku ravi jaoks peate neist lahti saada. Paljude vedelike joomine aitab eemaldada mürgiseid aineid ja korvata vedelike kadu. Lisaks tuleb immuunsüsteemi tugevdada vitamiinide, mahlade, kerge ja tervisliku toidu abil. Hea une, stress ja füüsiline aktiivsus taastuvad kiiresti normaalseks.\nÄrge võtke samal ajal antibiootikume ja alkoholi! Või on see?


parim ülejäänud seast: 7 viilu 2020. aasta anime-sarja, mida tuleb vaadata - otakukart\nPõhiline Toimetaja Valikud Parim puhkusest: 7 viilu elu animeeseeriat 2020, mida tuleb vaadata\nParim puhkusest: 7 viilu elu animeeseeriat 2020, mida tuleb vaadata\nAnime osas tegeleme laia valikuga. Kui arvasite, et anime on seotud paanikaga, mechaga, tegevusega, mõelge teisiti. Romantikat juhtub kõikvõimalikel viisidel, nii ka inimeste soove romantilistes telesaadetes. Mõni inimene armastab tõelist romantilist anime, mõnele meeldib romk, ja mõni näib nutvat palju. Õnneks leiate neist kõik anime'is - mõnikord kõik need ekraanilt.\nAnimežanrid on erinevad ja romantika on üks populaarsemaid žanre. Romantiline žanr on liigitatud edasi paljudesse alamžanritesse ja seda jätkub kõigile. Ühelt poolt on teil kergemeelseid romantilisi komöödiaid ja teiselt poolt tõsiseid romansse.\n1. Minu teismelise romantiline komöödia SNAFU Climax\nSee on viil eluteemalist romantilist anime, mis viib teid emotsioonidest tulvil mägisõidule. Selle anime iga osa pikkus on umbes 25 minutit. Kui iga osa on valmis, vajate pidevalt rohkem jagu ja vaatate lõpuks kõiki aastaaegu.\nMinu teismelise romantiline komöödia SNAFU on lõbus anime, mis annab teile meeleolu, kombinatsiooni huumorist, meeleolust ja elutundidest.\nLühikokkuvõte - sellel armastusteemalisel animil on peategelane nimega Hachiman Hikigaya, kes on lohakas ja keskkooliõpilane, kellel on rida eluküsimusi.\nTundub, et ta arvab, et kõik elavad meigiga. Ühel päeval palub tema juhendaja tal liituda vabatahtliku teenistuse klubiga. Kuid nüüd peavad tema ja tema klubikaaslased julgustama õpilasi, kes vajavad nende juhendamist oma eesmärkide saavutamiseks.\n2. Vurr ära\nSee originaalne romantiline Netflixi anime, mis Netflixis debüteeris juunis, oli vaatajate jaoks kohe edukas. Selle romantilise anime lõid meremehekuu tootjad. See räägib kahest inimesest, kes soovivad otsida armastust ja lähedust.\nÜlevaade - Miyo Sasaki on keskkooliõpilane, kes on isa ja kasuema tõttu pärit mittetoimivast kodust. Nüüd tahab ta sõbraks saada tema klassi poisiga, kelle nimi on Kento. Pärast ebaõnnestunud katset\nSiis üritab naine tema tähelepanu pälvida, muutudes kassiks (kogu filmi nägemiseks). Nüüd on ta eelistanud kassi olla kogu oma elu või olla tavalises inimkujus.\n3. Uzaki-chan Tahab hängida!\nEelmise aasta juulis esilinastunud hiljutine Slice Of Life anime pälvis oma elujõuliste tegelaste tõttu pidevalt populaarsete animefännide huvi. Selle hiljutise armastusanime kaks peamist peategelast on Hana Uzaki ja Shinichi Sakurai.\nMõlemad selle romantilise anime tegelased lähevad ühte kolledžisse. Sellel on mõned ecchi funktsioonid ja fännide tugi, et meelitada populaarsete anime vaatajate tähelepanu.\nÜlevaade - Hana läheb hea meelega Shinichiga samasse kolledžisse, sest julgustab teda. Pärast seda, kui ta on nüüd aasta aega laisklemas vaadanud, peab ta temaga hängima. - episood räägib uue loo nende igapäevaelust ja seiklustest.\nOlete šokeeritud, kui kuulete, et Rent-A-Girlfriend põhineb Jaapanis reaalses operatsioonis. See on teenus, kus saate palgata tüdruku üheks päevaks oma tüdruksõbraks. Teenus, mis inspireeris loojaid seda anime tootma. Animes on mõned kõige paremini kirjutatud tegelased. See on romantiline anime, mis hoiab teid eriti huvitatud selle tegelastest ja loost.\nÜlevaade - Kazuya Kinoshita on kolledži üliõpilane, kes on pärast tüdruksõbra maha viskamist sügavalt häiritud. Seejärel üritab ta oma südames olevat tühjust leevendada, rentides sõbralt amobiilneselle anime jaoks populaarne rakendus. Seejärel üritab ta oma südames tühjust leevendada, rentides sõbra nutitelefoni rakendusest, mis on selle anime jaoks populaarne.\nAlguses näib Chizuru Mizuhara olevat õige tüdruk kõigeks, mida ta soovib: armsa välimuse ja pehme, hooliva vaimuga. Kazuya näeb oma profiili ja saab vastukat tagasisidet. Kazuya väidab, et Chizuru mängib ainult meeste südamega ja jätab talle kehva asetuse. Pettununa oma kliendi põlgusest paljastab Chizuru oma tegeliku olemuse: kiuslik ja agressiivne, täiesti vastupidine Kazuya esmamuljele.\n5. Kaguya-sama: Armastus on sõda, 2. hooaeg\nAnimeBorutoEditori valikud 21. aprill 2020 3 min loetud\nBoruto peatükk 46 Väljaandmise kuupäev ja Boruto Manga peatükk 45 uuesti\nKaguya-sama: Armastus on sõda põhineb avarrukasmida müüdi üle 9 miljoni eksemplari ja mis sai mitu auhinda. See järgib peamiste peategelaste Kaguya Shinomiya ja Miyuki Shirogane armastuse-vihkamise suhteid. Hiljem sai sellest hitt tema anime elu animefännide viilu hulgas, sest see oli peaosalise vastas üle näo.\nÜlevaade - üliõpilaskonna juht Miyuki Shirogane ja aseesimees Kaguya Shinomiya näivad olevat ideaalne paar. Kaguya on ettevõtte pere noorim tütar ning Miyuki on piirkonnas abiturient ja keskkooliõpilane.\nJa kuigi nad üksteisele meeldivad, on nad oma kiindumuse tunnistamiseks liiga ülemeelikud, sest kardavad, et keegi, kes seda teeb, langeks esimesena. Lugu järgib nende arvukaid plaane panna üks teist tunnistama.\n6. Puuviljakorv 2. hooaeg\nSee on seal üks parimaid Slice of Life animeid ja praegu vaatab ta teist hooaega. See Slice of Life-põhine anime oli pannud selle uue romantilise animega fänne ühendama. Põhineb samanimelisel Sjojo mangal Natsuki Takaya. Manga ise on ka üks kõigi aegade suurimaid shojo mangasid. Romantiline anime on muutumas populaarseks oma loo ja tegelasloome tõttu.\nÜlevaade - see järgib orbtüdruku Tohru Honda ärakasutamist, kes kohtub Yuki, Kyo ja Shigure Somaga. Ta saab teada, et Hiina sodiaagivaimud on röövinud 12 inimest Soma hõimust. Kui nad on nõrgad, üksildased või on keegi teine peale enda üles korjanud, on nad sunnitud muutma end oma loomadeks.\nTeist partnerit sodiaagist ära ei võeta. Sarja arenedes kuuleb Tohru haige Somase raskustest ja survest. Tema enda hooliv ja kaastundlik hoiak aitab emotsionaalseid haavu parandada. Tohru saab rohkem teada ka enda kohta, kui ta avastab rohkem Yuki, Kyo ja ülejäänud Soma mõistatusliku perekonna kohta.\n7. Laula minu jaoks “Eile”\nMis siis, kui elate päevade jooksul sama asja tehes tuima elu ja siis on teie elu ootamatult millegi või kellegi teise tõttu muutunud. See anime on osa minu kirjeldatud loost. See on Slice of Life anime, mis on läinud paljude animefännide radari alla.\nSüžee - Rikuo Uozumi oli hüljanud kõik peale iseenda armetule elule ja töötas Tokios toidupoes. Tema üksluine elu on häiritud, kui elava visiidi teeb mõistatuslik Haru Nonaka, kes aeg-ajalt harrastajana oma töökohale langeb. Kui Rikuo saab teada, et vanast kolledžist pärit sõber ja purustaja Shinako Morinome on linna tagasi pöördunud, võtab ta eesmärgiks sügavama sõpruse.\ndraakonipalli super 128 spoilerid\nlumesadu 4. hooaeg\njane neitsi 1. hooaja 3. osa vaatab veebis\npärast surma vabastamise kuupäeva\nlamborghini batman auto\nyahari ore no seishun armastus komöödia wa machigatteiru 3. hooaeg\nDetroit muutub inimese DLC-ks, mida arendajad kiusasid\nPuuviljakorv, 2. hooaeg, 9. jagu: väljaandmise kuupäev, eelvaade ja spoilerid\nBoruto peatükk 49: Väljaandmiskuupäev ja spoilerid\nMaagia: kogunemine - sädemete sõda Väljaandmise kuupäev ja üksikasjad\nRiverdale 3. hooaja 22. osa: ‘Apocalypto’ väljaandmise kuupäev ja üksikasjad\nArmastus pärast maailma domineerimist\n‘Maou no Musume wa Yasashi Sugiru’ 9. peatükk: uus ilmumiskuupäev ja spoilerid\nIsekai kvarteti 2. hooaja 10. osa: väljaandmise kuupäev, eelvaade ja spoilerid\nNädala parimad anime treilerid: 'Attack On Titan' 'A Whisker Away'\nImpulse 2. hooaeg: 2019. aasta suvi väljaandmise kuupäev


Merlyn Uusküla teab nüüd, mida tähendab tingimusteta armastus - Elmar.ee\nMerlyn Uusküla teab nüüd, mida tähendab tingimusteta armastus\nMerlyn Uusküla pisipojaga\nLoe, mida ootas lauljanna Merlyn Uusküla sel aastal rohkem kui sünnipäeva ning mis käib tema tehtud küpsisetordi vahele. Pühapäeval ajas seitsmekuuse pisipoja emaga juttu raadio Elmar saatejuht Henri Laumets.\nElu esimesel emadepäeval jagas Merlyn Uusküla raadio Elmar hommikuprogrammis oma ülevaid tundeid: «Ootasin seda päeva rohkem kui selle aasta sünnipäeva!»\nEmaks saamist nimetab ta nii suureks elumuutuseks, mida alul ettegi ei kujuta. Ometi toob see suur muutus palju toredaid emotsioone, mida eelkõige pakub lapse kasvamine. Need hetked, kui ta hakkab naeratama, roomama, istuma või toe naljal seisma, lisavad ellu palju positiivsust. «Lapsega koos olles tajun, mida tähendab tingimusteta armastus,» kinnitas Merlyn. Isegi kui ema on väsinud, kustutab lapse naeratus kõik raskused.\nOma lapsepõlve, mis jääb 90ndatesse, mäletab Merlyn Uusküla helge ja toreda ajana täis rõõmu, naeru ja mänge. Tegu oli põlvkonnaga, kes käis suurte kampadena õues mängimas kummikeksu, ukakat ja noolekat. Sel ajal jõudsid poodidesse müüki põnevad värvilised kommid, mis lisasid motivatsiooni olla veelgi parem laps. See aga ei tähenda, et ükski suvi oleks möödunud õunaraksus käimata.\nMerlyn Uusküla laul «Kaks meetrit» on äsja sisenenud raadio Elmar TOP 10sse. Lauljanna tunnistas, et hoiab pingeridadel silma peal. «Elmari edetabel on kõikidele eesti muusikutele oluline,» nii peab ta tarvilikuks jagada ka fännidele infot, kuidas oma lemmiku poolt hääletada ja aitata tal paremale positsioonile jõuda. Suhtlus poolehoidjatega on artisti töö oluline osa.\nEesti inimesed emadepäevast


[Forum 2020] Phen375 Pille Jõgeva Eesti: Arvamused Ja Kust Osta? - Slodavinir\nJuly 24, 2020 Phen375\tby Mait Kaljurand\n1 Osta Phen375 kaalulangus pillid Jõgeva Eesti\n6 Kust osta Phen375 pille Jõgeva Eesti?\nPhen375 on lahendus teie jaoks Jõgeva Eesti, kui te plaanite kehakaalu õigesti! Phen375 on kõige tõhusam ja ohutu massi kadu valik turul.\nMiljoneid inimesi Jõgeva Eesti ja ümber maailma sattuda haigus, nagu rasvumine ja taotleb parem lahendus see, mis võib anda neile kiiret tulemust ja nõudlus väiksem või null jõupingutusi, et toetada nende ajakava koos põletavad rasva.\nOn olemas erinevat liiki kaalulangus toode on saadaval turul Jõgeva Eesti, kuid parim on phen375 massi kadu pillid Jõgeva Eesti, sest see on fenomenaalne tegevus ja suur hulk rahulolevaid kliente. See on midagi, mis on hästi ja tõhusalt, mis sisaldab taimseid koostisosi kõigi segud ja spetsiaalselt formuleeritud, et suurendada ainevahetust.\nPhen375 on touted all-in-one massi kadu kaasandes, mis aitab inimestel Jõgeva Eesti jõuda oma ideaalkaalu tänu oma söögiisu suppressing ja rasva põletamine võimekus.\nKuid nagu paljud tarbijad Jõgeva Eesti, seda õigesti, nad muutuvad natuke kahtlane, et üks täiendus on nii palju funktsioone korraga.\nPhen375 (tuntud ka kui Phentemine 375) loodi isu, mis tavaliselt toovad kaasa teiste toitumise ebaõnnestuda enne kui nad hakkasid lõpetama. Phentemine 375 koosneb iga üksiku koostisainena, mis on teinud Phentemine nii tõhus kaalulangus Jõgeva Eesti. Ainus erinevus Phen375 on lõpetanud iga negatiivne kõrvaltoime seostatakse Algne dieedi tablette Phentemine ravim, mis on keelatud tõttu määrused.\nPhen375 ilmus aastal 2009 on 100% õigusjõuga toitumine pillid in Jõgeva Eesti mis sisaldab mõningaid koostisosi aegade võimsaim rasvapõletuseks. Phen375 suurendab ainevahetust, lõpetab isu ja jaotused rasvkoest.\nJärgmised koostisained õiges koguses võimas ja tugev kombinatsioon teeb tööd ja aitab inimestel Jõgeva Eesti ohutu kaalukaotus.\nUnikaalne Phen375 valemi aitab dieters Jõgeva Eesti kaalust alla tänu tema võime aidata rasva põletamine ja söögiisu summutamise kaalulangus alussammasteks.\nKogu maailmas, sattuda miljoneid inimesi Jõgeva Eesti haiguste, nagu rasvumine. Midagi, mis on hästi ja mõjus on, mida inimesed on veel leida vaatamata kaalulangus turul ujutatud erinevate dieedi täiendamiseks.\nPhen375 on kaalu kadu lahendus uue ajastu ja sisaldab kõiki segusid, mis on tõhus taimsete koostisosade ja spetsiaalselt formuleeritud ainevahetust, söögiisu hooldus ja põletavad kaloreid. See on füüsilise tervise toote standarditele Jõgeva Eesti vastavate ja praegu tootnud piiratud nuropharm.\nOstmisel Phen375 kaalu kahjumi tooteid Jõgeva Eesti, sa võiksid olla huvitatud teada Phen375 kõrvaltoimed. Kas on mingeid kõrvalmõjusid? Loe lähemalt teada saada.\nPhen375 peamised koostisosad on 1,3,7-Trimethylxanthine, ka kofeiini. Phen375 sisaldab 75 mg kofeiini, mis on vähem kui tassi kohvi. Väga vähesed kofeiini suhtes ülitundlik Jõgeva Eesti kasutajate sattuda vähe Phen375 kõrvaltoimeid, mis võivad olla väikeste reljeefi südame löögisageduse ja vererõhu ja muutnud une.\nRahul Phen375 kasutajatele tuhandeid toodud Jõgeva Eesti harva ja kerge kõrvaltoimed, et teatavate tarbijate kogemusi on midagi muretseda.\nSeal on ainult ebaoluline osa Phen375 kasutajatele Jõgeva Eesti kes pearinglus, kerge peavalu, unehäired muster ja südame kloppimine.\nMuud kui, et Phen375 on olnud teretulnud läbimurre tuhanded dieters Jõgeva Eesti, kes soovivad olla kiire ja ohutu kaalukaotus.\nKust osta Phen375 pille Jõgeva Eesti?


Q Vara Grupis nõukogu liikmetele Trasside ehitusluba väljastatakse Q Vara'le märtsis.\nKalendripäeva keskmise töötasu alusel arvutab töötukassa teie ühe kalendripäeva hüvitise suuruse. Alates Oletame, et teie kalendripäeva keskmine töötasu oli 30 eurot. Kui teie töötuskindlustushüvitise maksmise periood on näiteks Hüvitise maksmise perioodi kohta lugege lisaks SIIT.\nAndmed hüvitise suuruse arvutamiseks saab töötukassa Maksu- ja Tolliametilt. Hüvitise suuruse arvutamiseks leitakse kõigepealt teie ühe kalendripäeva keskmine töötasu. Arvesse lähevad viimasele kolmele töötamise kuule eelnenud üheksal töötamise kuul makstud tasud, millelt on kinni peetud töötuskindlustusmakse. Töötamise kuudena võetakse arvesse kuud, millal on välja makstud tasusid.\nTöötuskindlustushüvitisel on nii maksimum- kui miinimumsuurus. Seda ka juhul, kui kindlustatu enda saadud tasude põhjal arvutatud hüvitise summa on väiksem. Kalendripäeva töötasu alammäära leidmiseks jagatakse see 30ga ning tulemuseks on 19,46 eurot.\nJuhul, kui teile arvutatud hüvitise suurus kalendripäevas tuleb väiksem kui 9,73 eurot, saate Töötuskindlustushüvitise suurust kalendriaasta vahetumisel ümber ei arvutata.\nLaevapere liikmete esmaabi- ja meditsiiniabikoolituse õppekavad ning koolituse maht ja koolitajate kvalifikatsiooninõuded Vastu võetud Reguleerimisala Määrust kohaldatakse kõigile meremeeste taseme- ja täiendusharidusega tegelevatele koolitusasutustele. Üldsätted 1 Määrusega kehtestatakse Eestis registreeritud laevade laevapere liikmete esmaabi- ja meditsiiniabikoolituse õppekavad, koolituse maht ning koolitajate kvalifikatsiooninõuded.


12 madalat kehatemperatuuri põhjust - Ennetamine - May\nMadal palavikupuudus pearinglus iiveldus\nPearinglus on ebameeldiv ja ohtlik sümptom, mis võib olla tingitud situatsioonilistest füsioloogilistest või psühholoogilistest teguritest ning võib olla tõsise haiguse tunnuseks. Kõige sagedamini kaob pearingluse all kannatav patsient ka nõrkuse, iivelduse, oksendamise.\nSageli kaasneb pearinglusega kerge subfebrilaalne temperatuur. 37. Arstid tuvastavad mitmesuguseid nõrkuse ja pearingluse põhjuseid, mille hulgas on ajutised nähtused, ning ohtlike haiguste sümptomeid.\nKui teil tekib sagedane, mitte ühekordne pearinglus, peate konsulteerima arstiga ja viima läbi põhjaliku uuringu. Uurimine on vajalik ka siis, kui pearingluse ajal on patsiendi temperatuur 37 ° C. Sellisel juhul võivad nõrkuse ja pearingluse põhjused esineda keha oluliste protsessidega seotud mitmete patoloogiliste probleemide esinemisel.\nIivelduse ilmnemine on tavaliselt kombineeritud teiste sümptomite tekkega, mille hulgas on oluline märkida järgmist:\nkehatemperatuuri tõus, külmavärinad, haiguse nakkuslikku iseloomu, sealhulgas võimalikku viirusekahjustust;\nüldise nõrkuse tunne, peapööritus võib olla aju verevarustuse rikkumine ja vestibulaarsete seadmete kahjustamine;\nkehatemperatuuri langus koos naha blanšeerumisega võib olla tingitud südamepuudulikkusest, mis areneb müokardiinfarkti taustal;\nharvemini täheldatakse tahhükardiat, nõrkustunnet, kiiret väsimust, söögiisu kadu.\nNende sümptomite mitmekesisus raskendab õige diagnoosi ja ravi määramist, mistõttu on oluline pöörduda õigeaegselt haigla poole.\nGastriidi ägenemine: põhjused, sümptomid, diagnoos, toitumine, ravi\nNende kahjulike tegurite ja gastriidi tõttu võib tekkida depressioon, ebapiisav toitumine, tubaka suitsetamine, alkohoolsed joogid.\nPankrease kahjustuse mittespetsiifiline sümptom on palavik koos pankreatiidiga. Igal juhul näitab sellise märgi välimus akuutset protsessi või kroonilise haiguse ägenemist. Meditsiinilise abi saamiseks haiglasse tuleb põhjendada palavikku.\nMõnedel juhtudel, kus palavik on üle 37 ° C, nõrkus, iiveldus ja pearinglus vajavad kvalifitseeritud meditsiinilise abi järele viivitamatut tähelepanu. Sellised meetmed on vajalikud järgmistes olukordades:\nPatsient märgib hingamisraskusi ja õhupuuduse ilmumist.\nOluline kehatemperatuuri tõus 38,5-39 o C-ni ja kõrgem, samuti selle oluline vähenemine alla 36 ° C.\nOksendamisel täheldatakse oksendamist või oksendamine on kohvi värvi.\nRohke kõhulahtisus, kus esineb intraintestinaalset verejooksu, samuti väljaheite must värv.\nTeadvuse katkemine kuni selle kadumiseni.\nSümptomite teke lastel.\nSellised kliinilised tunnused peegeldavad tõsise haiguse teket inimkehas. Mis tahes meditsiinilise abi osutamise viivitus põhjustab tõsiseid tüsistusi (kuni surmani ja kaasa arvatud).


Avaldatud 08.02.20 by Katrin Vellet\nKärol Stenmann poniga Mandel. A: Epp Keel\nKüsimustele vastas Kärol Steinmann (14), Fair Play Ponikarika Mini Cup võitja 2019. a kõrgusel 65 cm.\nAlustasin ratsutamisega kui olin seitsmeaastane. Minu võistlusponi on mustakirju poni nimega Mandel, hüüdnimega Mannu. Tema lemmik maiusteks on peamiselt porgandid ja õunad. Mandli juures tooksin välja selle, et ta on väga aus ja suure südamega poni, kes üritab sulle alati meele järgi olla.\nKärol ja poni Mandel auringil. A: Epp Keel\nTakistussõidus on kõige olulisem julgus ning koostöö poniga ja kindlasti on ka väga oluliseks osaks head treenerid. Et saada häid tulemusi tuleb teha igapäevaselt trenni ja pühenduda ratsutamisele täielikult. Takistussõidu valisin sellepärast, et see on väga\npõnev spordiala kus sa saad ennast kui ka poni proovile panna.\nPonikarikal peaks osalema, sest see on tore võistlus, kus sa saad palju uusi kogemusi ja ka uusi sõpru.\nToredaim võitlus oli 2019 aasta Fair Play Ponikarika etapp Juurimaal, sest seal tuli minu esimene võit Mandliga. Võistlus oli hästi korraldatud ja seal olid toredad inimesed.\nHetkel võistlen poni Mandliga kõrgusel 65-75 cm.\nRõõmsalt koos Perila tallides. Erakogu.


Push Up rinnahoidja Poppy - Pesupood\nPoppy/B1 push up bra\nKaunis suviselt lilleline push-up rinnahoidja pakub ideaalset toestust ning kujundab kauni dekoltee. Korvide alaosa on kauni lillemustriga valgest kangast, ülaosa ja tagaosa roosast pitsist. Korvid on puuvillase sisuga, pakkudes maksimaalset mugavust. Naiselikkust lisab roosa lipsuke. Õlapaelad ja korvis olevad padjakesed on eemaldatavad.\nKirjuta tagasisidePush Up rinnahoidja Poppy


Tänasest saavad talud end neljandale avatud talude päevale kirja panna - Maaleht\nAvatud talude päev eelmisel aastal Kännu talus Tartumaal.Foto: Argo Ingver\nTäna algas talude ja põllumajandustootjate registreerimine 22. juulil toimuvale üle-eestilisele avatud talude päevale. Eelmisel aastal võttis külalisi vastu lausa 280 talu ning kokku oli külastusi üle 120 000.\nEestimaa Talupidajate Keskliidu tegevjuhi Kerli Atsi sõnul on talud põllumajanduse selgroog ning maaelu visiitkaart. „Talupidamine ja maaettevõtlus laiemalt on maaelu maine kujundajad. Üle-eestilisel avatud talude päeval saame avada oma talude uksed, et näidata kogu rahvale, kus kasvab ja tuleb kvaliteetne Eesti toit. Talupidajate keskliit kutsub üles kõiki talusid ennast külastajatele sel päeval avama,“ lisas Ats.\n2016. aastal osales 234 talu ja tehti ligikaudu 85 000 külastust.\n2017. aastal külastati 280 talu, põllumajandustootjat ja maaettevõtet üle 120 000 korra. Avatud talude päeva vajalikkust väljendab ka keskmine külastajate arv talu kohta, mis 2017. aastal ulatus ligikaudu 450 külastajani.\nTalupidajad ja põllumajandustootjad, kes soovivad 22. juulil oma tootmise külastajatele avada, on oodatud osalema infopäeval 27. märtsil algusega kell 10 Audru osavallakeskuse suures saalis Pärnumaal või 6. aprillil algusega kell 10 põllumajandusuuringute keskuse suures saalis Jänedal Lääne-Virumaal. Infopäevale tuleb end registreerida veebilehel http://www.avatudtalud.ee/et/talule.