07-04-2018, 14:48 PM\naitäh Hart - kinnitasid, et mu arusaam on õige.\nkuna oopliga oli täna vaja haagist sikutada, jätsin armatuuri mängust välja ja generaator ergutub süüteplussiga. Laadimine oli peaaegu ok (tarbijateta 13,7V akul), aga vool oli sel juhtmel üpris tõsine - kasutatud 1,5mm2 kaabel oli käe all soe ja hoidsin hinge kinni, et tulekustuti-tarvidust ei tekiks... Lõpuks põletas vahel olnud 20A kaitsme läbi. Võimalik, et "tabletile" ei meeldinud aku-pluss ja küpsetasin selle ära.\nigatahes loodan täna nii veel ka koju jõuda ja homme tuleb kellaplokki togida. Ehk on sellel ergutusahelas lihtsalt mingi kehv kontakt.\n07-04-2018, 22:13 PM\n(07-04-2018, 14:48 PM)13piisab Kirjutas: aitäh Hart - kinnitasid, et mu arusaam on õige.\nVot mina ka korra nii tegin,et panin plussi otse akult ergutuseks. Peale seda oli see tablett omadega õhtal. Hakkas tegema nii,et kord nagu natuke laadis(12,xx) ja siis jälle mitte.\n07-04-2018, 23:24 PM\n(Seda postitust muudeti viimati: 07-04-2018, 23:28 PM ja muutjaks oli Wiki432.)\n(07-04-2018, 12:34 PM)stihl Kirjutas:\nNonii, jamast jutust, või umbes niimoodi. Jamasti sai see, et ei maininud, et ergutuse klemm peaks mõõtmise hetkel maas olema. Et pingelangu ei tekiks. Selle mõõtmisega saaks teada, kas algergutus jõuab kohale, või mitte. Kui ei tule, siis ei hakka laadima ei nüüd, ega tulevikus. Kogu see eelnev jutt kehtib üheksa dioodise generaatori korral, kuuedioodine peab täisakupinge ergutuse otsale saama. Klemmi tähise D+ /61 järgi võiks arvata, et on 9 dioodi.\nMis nüüd edasi saab, ei tea arvata. Ergutus on piiramatult peale tulnud, lisaks generaator kuumaks läinud (muide rootorit sa vaevalt küll katsuda said, selleks pead generaatori pooleks võtma, pigem oli tegu ikka korpuse, ehk peaaegu staatoriga). Kuum generaator võiks viidata dioodi või mähise lühisele, samas võiks siis ka maagilist suitsu tulla? Regulaator on nüüd küpse, või mitte? Lahkamine näitab haiguse täpsemalt välja.\nAhjaa, nendest releedest ja lülititest, mida ei ole. Mõnel autol ikka on, Vectrat, eriti nelivedust ei tea, pole nii sügavale tulnud kaevuda. Tüüpiline Opelite laadimise kadumise viga oli generaatori ja mootori vahelise massjuhtme katkemine, ca 93%. Mitte küll käesoleval masinal, kirjeldused ei tundu taolised.\n(Seda postitust muudeti viimati: 08-04-2018, 11:08 AM ja muutjaks oli 13piisab.)\neile õhtul said lausa kaks viga üles leitud:\n1) laadimise kohatise kadumise põhjus oli laadimistulukese kehv kontakt spidomeetriploki skeemiplaadiga. Ergutusjuhe jookseb muidu kenasti generaatorilt otse salongi kellaplokki.\n2) ülepingete ja lõpuks ära küpsenud pingeregulaatori põhjus oli laadimise kadumisele järgnenud generaatorivahetus: generaatori "suur pluss" oli jäänud oma õigele kohale ühendamata ja tilpnes õhus. Hea, et massiga kokku ei juhtunud - see oleks olnud üks korralik keevitamine...\nununenud ühendus tingiski suure voolu ergutusahelas (mille teine ots kontroll-lambi asemel KL15s oli): ergutusahelast sai parema puudumisel toiteahel. Hea, et jätsin kaitsmed vahele - aku tühjenedes läksid need voolud üle 20A ja leppisin puudva laadimisega\ntäna tuleb vaadata, kas bensupumbal on alarmiga seotult lisareleesid vahel - ilmselt on kunagise pumba toite kadumise põhjus sellise asjaga seotud.\n19-05-2018, 23:32 PM\n(Seda postitust muudeti viimati: 19-05-2018, 23:35 PM ja muutjaks oli 13piisab.)\nvahepeal läbis 4x4 muretult TÜV. Vahetasin eelnevalt käsipiduritrossi ja käsipiduriklotsid, mis on tolle aja ketaspidur-tagasillaga Opelitel realiseeritud eraldi trumlis.\nhalb uudis oli, et ka uue trossiga jäi vajadus ühele poolele kõri pikenduseks ca 2cm hülssi tekitada. Ei saagi aru, mis täpselt häda on - sillapealsed kinnitusi ma puutunud ei ole ja kere küljes oleva olen üpris sirgelt tagasi keevitanud. Võimalik, et trosse on olnud kergelt erinevate pikkuse variatsioonidega.\nmuidu tolle aja Opelitel ei ole käsipiduri pooled eraldi reguleeritavad ja ülevaatusel on seetõttu lihtne põruda. 4x4 omab ses osas olulist eelist: kuna pidurite mõõtmised käivad ratta kaupa, on tõenäosus sarnaste pidurdusjõudude tekkimiseks silla kaupa mõõtmisest suurem\nteise vectra (nn doonor / FWD) tahaks samuti kuu-kahe pärast TÜV-le saata. Suurima tõkestaja ehk tillukese sportrooli aseaine originaalroolina on parasjagu nahatamises.\nPuudu on / otsin:\n- tagaluugi lukumehhanism\n- küljespoilerite kinnitused - nii ustele (sellised) kui karpidele (sellised)\n- toimiva soojendusega kõrvalistuja-poolne küljepeegel (elektriline)\n...ja mõned pisipudinad veel - hea oleks leida lammutatav Vectra A ning eriti hea oleks, kui see on 2000.\n(Seda postitust muudeti viimati: 21-07-2018, 13:06 PM ja muutjaks oli 13piisab.)\n4x4 sai uued hüdrotõukurid ja klapiklõbin kadus.\nFWD käis (pärast rohkem kui 7-aastast pausi) ülevaatusel, kus heitgaasid ei sobinud. Teadmiste jagamised on teretulnud: http://forum.automoto.ee/showthread.php?...#pid455999\nkummaline on, et FWD-le (millele sai kindlustust teha vaid kuuks ajaks - registripidaja poolt arvelt kustutatud masinate eripära) maksis kuu aega kindlustust rohkem, kui mu 4x4-le (võimsus sama) 3 kuud. Ehk on TÜV-ta masina eripära - aga ka nüüd "kuuks ajaks antud TÜVga" on FWD kindlustus 4x4-st 2 korda kallim\nteretulnud on mõningad VectraA jupid:\n- 1..2tk ABS andur koos nn püstaku-vahetükiga. Hea, kui plastalusega esisilla omad (hilisemad aastad), aga sobivad ka muud. Varasemate aastate andurite vahetükid olid hästi korrodeeruvast sulamist\n- 20tk küljespoileri uksekinnituse klamber (selline) - erinevalt karbikinnitustest neid enam kaubandusvõrgust ei saa\n- armatuuris asuv soendushoobade paneel. Praegust sai superliimiga parandatud, aga see ei jää ilmselt kestma\n- porimatid salongi (4tk)\nFWD vectral tehtud:\n- mootor ja esisild survepestud. Õli vahetatud\n- lambda anduri vahetus\n- ühe ABS anduri vahetus (vähemalt üks teeb veel aeg-ajalt trikke ja vajab vahetust)\n- ühe rooliotsa vahetus (TÜV viitas, et veel ka üks sharniir tahab vahetust)\n- salong tühjendatud, puhastatud (sh vaip survepestud), "uued" istmed\n- rool vahetatud uuesti nahatatu vastu\n- summuti alt võetud ja siit-sealt keevitatud. Bosali ega Walkeri lõpupütti ju enam (uuena) ei pakuta (jah - netikaubamajad kohati annavad, aga ühe näitel reaalselt tarnida ei suuda. Ma kardan, et sama on ebay jms-dega)\n- kütusefilter vahetatud\n- esimestesse rattakoobastesse karbiotsa-aukude ajutised lapid peale punktitud\n- pagasiluuk komplekteeritud (aitäh ksf-dele lukkude eest!) ja enam-vähem talutavalt käima pandud. Tundub, et tagatiib on osalenud õnnetuses vms ja üks luugihing ei ole päris õigel kohal\n- ukselukkude + pagasiluku muugid sobitatud võtmetega (algselt ei avanenud võtmest ükski "avatäide")\n- karbipealsed küljespoilerid paigaldatud (neile sai uusi klambreid)\n- esipidurite kinni olnud töösilindritele "lahti-kokku" tehtud\n- laepolster "ajutiselt" talutavaks liimitud\nilmselt oli nipet-näpet tegemisi veel.\nkere on kellegi poolt "remonditud", aga kehvalt - karpidele ja tiivakaartele (kusjuures üllatuslikult on soss-sepp siiski ka sisemised tiivakaared vahetanud!) on vana pleki peale uued keevitatud. Ilmselt tegelen 2019/2020 talvel masina kerega. Algseis on parem, kui mu 4x4 kerel 5a tagasi oli.\nkummaline on, et masin on passi järgi esmaregatud 30/06/1993, aga mootor on jagajaga (Motronic 2.5 pritse) + generaator ja roolivõim on kiilrihmaga. 1993a oleks pidanud kapoti all olema jagajata Simtech pritsega mootor. Ilmselt on kapotialune tervikuna vahetatud - mis vajas kindlasti ka aju ning ilmselt ka vähemalt osalist mootorijuhtimis-juhtmestiku asendamist. Mis seletab ehk nt pihustijuhtmete puuduva plastkatte.\nmu FWD on mu 4x4-st (mis on mul tehaseolukorrast ca 20mm kõrgem) kliirensilt ca 60mm madalam. Üks lisatud piltidest (vabandan kehva valguse kehvapildikvaliteetid) illustreerib erinevust.\n21-07-2018, 18:17 PM\n(Seda postitust muudeti viimati: 21-07-2018, 18:31 PM ja muutjaks oli stihl.)\nMa arvan, et ABS-i andurid osta samuti uued.\nNii vanal autol ei saa keegi kuratki neid elusalt kätte.\nVÕI, siis saad kasutatauna koos selle suure tükiga, mille küljes nad on. Siis hakka jälle laagreid ja asju ringi tõstma, see kah tüütu.\nMa olen ju aastaid pealt vaadanud, kuidas neid andureid välja raiuatkse; elusalt NO WAY.\nNeid hülsse ilkka leiab, isegi mul praegu üks sahtlis; mingi LR oma vist, see on isegi kroomitud. Need ju enamus autodel samad.\n(ja eks nad selle paksuksrooste pärast pekki läksidki)\nKui uus on kirves, siis mingi teise auto oma, samast ajastust. Tööpõhimõte oli ju kõigil täpselt sama, pistikuid annab tõsta. See, et Vectral poltkinnitus oli, pole oluline. Musta numbrit ju veel ei taha? Üleni plastkorpuses on pisut parem, vähemalt mingi aeg kohe ei plahvata.\nMis selle tüübli kood on? Peast ise ei mäleta, aga seda mäletan, et kunagi neid oli laos mingi tükki 100 ja päris suur kast oli.\nKui keegi enam tõesti ei müü, ära näe vaeva; mingi lahjem kereliim aitab ikka.\n(kanget ei saa kasutada, siis ei saa ise kah enam vajadusel maha. Täna on isegi kahepoolsed teibid üsna kangeks läinud; võrreldes sellega, mis nad kunagi olid.)\nP.S. Superliim JÄÄB kestma, aga tema ostuhind on kallis. Ja ta ei ole pärit supermarketist. Würthi 0893 090 0 näiteks. Loctitel on kah mingi spets plastiku variant. Toidupoes neid ei müüda, sest mõni loll võib end kuhugi kogemata ise kinni liimida....pärast on pood süüdi. (poeomad on umbes 10% sellest õige asja kangusest)\nMuideks, hiljuti leidsin POOLAST mingi porimatikontori, kes neid ise tootis. Margikohased, kõik jutud peal + kinnitusaugud jne.\nMaksid miski 10-15€/4tk. Ma isegi mõtsin hulgiostu peale, aga ei viitsinud väga orgunnida, sest mu oma saanidel veel matid elus.\nJa keegi tarkpea juba teostas selle mõtte; osta.ee-s olid nad mingi aeg 25€-ga saavaval.\nOtsi see kontor üles; transa hinnad on viimasel ajal kohutavalt langenud.\n27-07-2018, 13:36 PM\n(Seda postitust muudeti viimati: 27-07-2018, 13:59 PM ja muutjaks oli 13piisab.)\nABS andurid ise (hind uuena ca 75eur/tk) ei ole otseselt ise saadavus-probleemiga asi - nende kinnitustükid on. Kataloogidest (nn koostukataloogid) ei leia ma isegi nende koode.\nmul oli paar 4x4 tagumisi andureid varuks ja saagisin ühe oma (4x4 spetsiifilisest) kinnitusest välja. Teist korpust enam ei raatsi lõhkuda - niikui midagi kasutad või ära viskad, võid ju arvestada, et varsti on seda vaja\nkusjuures seni arvasin, et andurite kronsteinist kättesaamist raskendab kronsteini korrosioon, aga 4x4 tagumised on nii heas kohas (tagadifri küljes), et need ei korrodeeru suurt. Kinnituse poolekslõikamine andis aimu, et tehas on anduri kinnitamisel kasutanud ka mingit sorti liimi.\ntüübli kood on 90347305 - paistab, et seda kasutati vaid VectraA-l (millest tavaversioonid küljespoilereid ei omanud). Kere- ja klaasiliimidega ma veel ei kiirusta: on lootus, et üks kunagine vectraklubiline klambriportsu kord üles leiab. Kere- või klaasiliimi kasutamisega ma ei kiirusta.\nreanimeeritud vectra käis möödunud nädalavahetusel (ilma minuta ehk naisperega) Pärnus. Kiideti katuseluuki (mis on elektriline) ja võimekust möödasõitude sooritamisel. Laideti mootorimüra ja rahutut vedrustust. Keskmine kütusekulu tuli kompuutri järgi 6,3l/100km, mis on üpris tagasihoidlik isegi üherattaveolise C20XE kohta.\ntäna sõitsin prooviks masinaga ka ise ja selle põhjal paistab, et õhtul liigun sellega ka Sibulateele. Minek (eelkõige paigaltstart) on FWD-l ikka hulka mehisem (ma ei väida muidugi, et kumbki masin kiire oleks - seda nad absoluutskaalal ei ole ), kui sama tehnikaga 4x4-l. 4x4 tühimass on 1340kg, FWD oma 1215kg (passiandmed) - liikumisvõime vahe on aga üüratu. Ilmselt mängib siin rolli peaülekanne + rattasuurus: 4x4 PÜ on küll 1,05 korda aeglasem (3,74 vs 3,55), aga rattaümbermõõt on sellel samas 1,2 korda suurem (4x4 on mul "upgradetud piduritega" ja tarbib 5x110 velgi. Praegu on all Saab 9-5 Aero rattad. Rataste arvutuslikud ümbermõõdud on 2,305m vs 1,918m).\nvedrustus on FWD-l kehv: vedrustamisel jäik, roolitunnetusena aga "sült". Eks kui 2019/2020 talvel (eeldatavalt) FWD keret tegema hakkan, püüan selle asja kah paremaks saada.\npühapäeval leian ehk aega, et proovida, kas FWD-ga kaasa tulnud võimendi+subwoofer töötavad. Kui töötavad, pean endale ilmselt kusagilt mingi popima nokamütsi hankima\nPikem puuduvate asjade nimistu (enamus asju on Calibral sama):\n-\t1..2tk ABS andur koos esisilla nn püstakukinnitus-vahetükiga. Hea, kui plastalusega esisilla omad (hilisemad aastad)\n-\t20tk küljespoileri uksekinnituse klamber (selline)\n-\tkorralik ja toimiv armatuuris asuv soendushoobade paneel. Lappida või sisusid ümber tõsta ei taha\n-\tporimatid salongi (4tk, vaibana. Kui väga hästi säilinud "pruugitud A-osi" ei leia, tellin need uue "B-osana")\n-\tArmatuuri liist (kohe esiklaasi all) – ilma pragudeta (enamasti on need pragunenud)\n-\tarmatuuri all juhi jalgade kohal käiv polstrike. See, millest pedaalid läbi tulevad\n-\tkorralik laepolster. Võib olla nii katuseluugiauguga, kui ilma\n-\tkorralikud A-piilari katted (salongi). Hea, kui on koos kinnitustüüblitega (ja tervete tüüblikinnitustega)\n-\t1 või 2tk 4x4 tagavedru\n-\t16V summuti (viimane pütt). Bosal või Walker. Seda võib 2tk olla\n-\tHästi toimiv salongiventilaatori lüliti\n-\tVectra 2000 (äkki ka Calibra?) ilma airbagita rooli keskosa. Vajalik keskosa kirjana nt Opeli märk vms Vec2000 sobiv (äkki "16V"?). 4x4 kirjaga ei taha - see on mul olemas, aga ei sobi FWD-le\n-\tkorralik Vectra parem tagumine uks. Hea, kui on spoilerikinnitusneetidega (mida kasutati "2000" ja "Turbo" erimudelitel)\n-\tkorralikke Vectra uksepolstreid võib alati pakkuda - ka ühekaupa ja ei pea olema ilmtingimata "sportversioonide" omad\n16-08-2018, 21:20 PM\n(Seda postitust muudeti viimati: 16-08-2018, 21:22 PM ja muutjaks oli 13piisab.)\nFWD-le leidsin kunagisi vectraklubilisi läbi helistama asudes puuduvad küljelaiendite klambrid. Ideaalkomplekti kokku ei saanud, aga kohati natuke liimi abiks kasutades sai tulem ok ja vast on ka laiendid viisakalt eemaldatavad.\n4x4 tagasillas on undamine. Vahetasin loksuga rattalaagri (mis sai uus keretööde ajal ehk ca 30..40Mm tagasi. Kasutasin kindlasti "kvaliteetpakendaja" osa), aga abi ei olnud. Pooltelgedel on diferentsiaali pool tuntav ristiloks, mida seal vast olema ei peaks (?), aga ei saa aru, kas ja kuidas täpselt ravida.\nlisan alla koostupildi - kas nr5..13 on taoliste loksude eeldatav koht ja seepärast eri paksuses seibid ka varuosana ette nähtud? Nn tänavatuuningus oleks satelliitide "poomine" vahend diferentsiaali libisemise piiramiseks - aga seda ju tehas ometi ette ei näe?\nloomulikult paistab, et varuosana neid seibe poest ei saa. Kasutati lisaks 4x4 vectra-calibrale (mille tootmisarvud olid pisikesed) ka OmegaA-l (mida tehti ikka hulgim).\nesimest diferentsiaali pingutatakse Opelitel (ja vast ka muudel) muidu hoopis teisest kohast - ühel pool on laagri (nr16) tööpind keermel ehk reguleeritav (pildil nr 24 - kuigi ka seal on variandid satelliitide eri paksusega seibideks).\nSee seib (5-13) mis on satelliidi koonushammaka taga hakkab tööle alles siis kui differ töötab e. ainult kurvides, otsesõidul koonusratta ja diffrikarbi vahel mingit liikumist ju pole. Kui suur lõtk seal olema peab vast peilid kuskilt remondijuhendist välja aga undamine tuleb ikka kuskilt mujalt (kas diffrikarbi või teo laagritest).\n17-08-2018, 11:36 AM\n(16-08-2018, 21:20 PM)13piisab Kirjutas: ...\nAga just nii tehakse kõige algelisem suurendatud hõõrdumisega diferentsiaal elik LSD. Väga piiratud ülekandeteguriga, mis ajas üsna kiirelt nullile läheneb.\n18-08-2018, 06:16 AM\n(Seda postitust muudeti viimati: 19-08-2018, 10:09 AM ja muutjaks oli stihl.)\n(16-08-2018, 21:20 PM)13piisab Kirjutas: Pooltelgedel on diferentsiaali pool tuntav ristiloks, mida seal vast olema ei peaks (?), aga ei saa aru, kas ja kuidas täpselt ravida.\nRistiloksu puhul on ju laagrid nr. 16 esimesed tegelased, keda kontrollida.\nSamuti on nad reas esimesed, keda undamises kahtlustada.\nOf course, võivad unnata ka väikese võlli laagrid (Nr. 9X)\n...aga see on juba vähetõenäolisem.\nTigu hakkab lõugama (õigemini, uluma) siis, kui reguleeringud on kõvasti paigast ära, s.o. laagrid kulunud. Kui laagrid ära vahetada, jääb uuesti vait.\nEt täpselt viga välja selgitada, tuleb differ lauale panna ja lahti võtta. Karvased laagrid on kohe silmaga näha ja näpuga tunda.\nOmega A-l oli difri remont tavaline töö, mäletan, et kõik laagrid olid alati laos olemas, samuti kastitäis neid presspukse (Nr.2, mis läheb ju iga lahtivõtmisega raudselt uus)\nIdeaalis tuleks pärast, kokkupanemisel, veel mitu korda seibidega mängida/värviga teo jälgi vahtida etc, aga robustselt tehes saab ka ilma. Lihtsalt tehase uued laagrid sisse ja seibid jätta vanad.\nAscar tegi omal ajal samuti nii ja kõik olid häppid.\nSeibide all pean silmas muidugi neid, mis on piltidel M15 jaM17.\n(Seda postitust muudeti viimati: 09-11-2018, 21:09 PM ja muutjaks oli 13piisab.)\nSiinne teema on nüüd taas vaid 4x4 jaoks - FWDd-le tuli ca 10..15t jagu massi tagant sisse ning sellest enam autot ei tee - kere on eelnevast ca 20cm lühem ja kujumuutus on kandunud lausa B-piilariteni (ja katusele). Tobe sündmuste kokkulangemine, kus süüdi jäi vectra roolis olnud noor neiu, kel load väga värsked. Ilmselt on tema sõidustiil tulnud osalt minult, aga enesekindluseks on harjutamist ja kogemusi vähevõitu...\nhea, et niigi läks - FWD (rahaline) väärtus oli nii subjektiivselt, kui objektiivselt 4x4-st pea 10 korda väiksem ja 4x4 hävingust oleks päris kahju olnud. Kuigi see ehk päris mahakandmisele polekski hävinenud - erinevalt FWDst on selle taguotsa kandvad osad ju uued ehitatud\n4x4 on kah kohati natuke aega saanud. Vahetatud on:\n- mõlemad tagarattalaagrid. Neil oli tööjaotus: üks loksus, teine undas Difri torkimise teema läks laagrivahetusega plaanist maha - tagasild on nüüd vaikne. Hea, et viitsisin kõik rattad üles tõsta (pidev nelikvedu ju...) ning käik sees masinal "joosta lastes" nn difri undamist kontrollida.\nmuide Baltic Bolt hämmastas 10-se tugevusega 8x60 poltide (vast olid 60 pikad) hinnaga - pea 5eur/tk ehk siis näpuotsaga polte ja üle 50eur. Panin siiski tagumistele pooltelgedele uued, kuna ühel pool irdusid 4tk 6-st keevitusega...\n- üks esirattalaager. Mulle esmakordne juhtum - läks ühel hetkel pilbasteks. Häälitses mitte väga valjult, purunenu-hääl kostus esimest korda kord sõitma hakates. Kuna 3/4 laagritest on vahetatud ja seni veel vahetamata laagrist kostub justkui kurvides kah mingit häät, vahetan mingi hetk ka selle\n- karteritihend. Tulem on eelnevast kergest lekkimisest halvem. Pakutakse vaid korktihendeid, mida vaja 2tk. Panin ka kerge mootorihermeetiku kihi igalepoole, aga miski ei klapi. Võib-olla on probleem selles, et pingutasin kinnituspolte päris lahkelt - nii kõvasti, kui julgesin. Kui garaazhi valmis saan, vahetan kummitihendi vastu - leidsin hiljem nn varudest sellise rariteetse asja\n- termostaat. Neid korjan huvi pärast ning riiulis on neid juba 6..7tk. Ei jää tööle. Seni olid Wahlerid, viimase (mis kestis alla aasta) võtsin Mahle, nüüd võtsin Behri. Mille puhul oli kättesaamisel pettumus: see oli "Behr made by Mahle"\n- pingeregulaator paar korda. Vana kulunud harjadega Bosch andis päris ok tulemi ja pinge püsis iga tarbimisega üle 13V (akul). Uus sai Hella (valisin ekstra 14,5V isendi), aga see kukutas tavatingimuste pardapinget ca 0,2V ja max tarbijatega sain kukkuma isegi pea 12V peale Hella-kirjad on regulaatorile pandud pmst templiga ja need saab küünega maha lükata - ilmselt on alus mingi odav noname...\npardapinget tahan tõsta eelkõige selleks, et esilaternate valgustugevust suurendada - tuled on kehvakesed ja ehk annab juurde. Võimalik, et proovin talvel ette riiulis olevaid E-tähtedeta nn tuningtulesid - kui vihk on parem ja konkreetne (st ei jää kaasliiklejaid segama), hakkan TÜVde vahel neid kasutama.\nleitud on ka (väidetavalt) õiged 4x4 tagavedrud - alla pole need veel läinud.\nBosali või hädapärast ka Walkeri viimasest summutipütist tunnen jätkuvalt puudust. 200+eur eest ebayst tellima ei hakka, nonamesid kah tellima ei hakka. Epartsist tellimine on kah veel proovimata: äkki suudavadki pakutava Walkeri tarnida\nhuvitava tulemi andis 4x4-le FWD kompuutri panek: see valetab kütusekulud ca 20% väiksemaks. Sama Motronic 2.5 pritse, rattamõõdud tehasest samad, peaülekannete vahe pisike (3,72 vs 3,55) ja käigud samade ülekannetega. Ka tühiläigu valetab väiksemaks: nn õige kompuutriga 1,2..1,3l/h, praegu pealolevaga istub 0,9l/h peal.\n09-11-2018, 20:56 PM\n(09-11-2018, 20:49 PM)13piisab Kirjutas: Siinne teema on nüüd vaid 4x4 jaoks - FWDd-le tuli ca 10..15t tagant sisse ning sellest enam autot ei tee - kere on eelnevast ca 20cm lühem ja kujumuutus on kandunud lausa B-piilariteni (ja katusele). Tobe sündmuste kokkulangemine, kus süüdi jäi vectra roolis olnud noor neiu, kel load väga värsked. Ilmselt on tema sõidustiil tulnud osalt minult, aga enesekindluseks on harjutamist ja kogemusi vähevõitu...\nKahju ilusast autost.\nKas tohib küsida, mismoodi on võimalik auto tagant nii palju lühemaks saada ja selles ise veel süüdi jääda? Ta ju ise seda Scaniat tagurpidi ei rünnanud?\n09-11-2018, 21:39 PM\n(Seda postitust muudeti viimati: 09-11-2018, 21:45 PM ja muutjaks oli 13piisab.)\njah - kahju tõesti. Oli oma madaldusega siiski kenam, kui 4x4 (mis on veel kõrgemale uptatud), ökom (keskmised kulud ca 8l/100km vs 10l/100km), edevamat värvi ning astus palju paremini edasi.\nkoht oli Sakus, Ülase ring. Kehvasti projekteeritud ja tänasele nn nulltolerantsi-printsiibile mittevastav ristmik. Oli 21sept.\nVectra tuli kooli poolt ringile, millele lähenes (või millel juba oli) veoauto. Veoauto tuli õlletehase poolt Vectra vasakult käelt ehk vectral oli teeandmiskohustus), mõlema masina suund oli Männiku/Tallinna poole. Veoauto kiirus oli meeriku järgi 48kmh (lubatud 40kmh), vectral vast 20..30kmh.\nRingi järel on ülekäik, kust lapsed tihti ratastega üle sõidavad. Nii ka seekord. Vectra sai ülekäigurajale sõitnud lapse ees äkkpidurdades pidama (jäädes kergelt ninaga ülekäigurajale), veoauto ei jõudnud vist pidurdadagi. Vectrat lohistati ca 15m edasi ja mingil kummalisel kombel suutis veoauto jalgrattale pihta saada (tagaratas kõver).\nõnnelik õnnetus - keegi ei saanud viga (noh - 12a poiss sai plaastri). Võimalik on isegi, et ilma vectrata veoauto ees oleks seal olnud jalgrattur.\nveoauto juht last ei näinud, laps ei mäleta (mnjah...), kas oli ülekäigul ratta peal või tuli enne maha. Ringi jälgiv KOV kaamera ei töötanud.\noperatiivgrupp käis kohal, sügas kõrvatagust ja soovitas vectra juhil end süüdi tunnistada - tema ei andnud teed. Veoauto kiiruseületamine ei ole isegi piisav trahvi tegemiseks.\nkonsulteerisin tuttava liikluseksperdiga ning ka Indrekuga - mõlemad viitasid, et pigem oli operatiivgrupi tõlgendus (de jure) õige. Ehk siis õnnetuse põhjustas teed mitteandnud vectra.\nesiti ei tahtnud arusaam mulle küll pähe mahtuda, aga kuna mõlemad inimesed on minu jaoks valdkonna autoriteedid ning kahjud pole tegelikult suured (ja vectrat ju nn õigusenõudmine enam tänavale ei too), siis jäi nii. Polnud ka aega ega tahtmist asjaga tegeleda ei minul ega vectra juhil.\nolnuks kaamerapilt, saanuks vast konkreetsema "tõe". Võimalik, et see ei oleks järeldusi muutnud.\n10-11-2018, 00:37 AM\n(09-11-2018, 20:49 PM)13piisab Kirjutas: - karteritihend. Tulem on eelnevast kergest lekkimisest halvem. Pakutakse vaid korktihendeid, mida vaja 2tk. Panin ka kerge mootorihermeetiku kihi igalepoole, aga miski ei klapi. Võib-olla on probleem selles, et pingutasin kinnituspolte päris lahkelt - nii kõvasti, kui julgesin. Kui garaazhi valmis saan, vahetan kummitihendi vastu - leidsin hiljem nn varudest sellise rariteetse asja\nKui öigesti mäletan, siis Vectra B 100kW Ecoteci tihend läheb kenasti. Üks variant oli koos plekiga, teine ilma ja kummist tihendiga. Enda omale panin ja toimib


LLJK noored jalgpallurid võistlesid Taebla Auto karikate eest - Lääneranna Teataja\nLLJK noored jalgpallurid võistlesid Taebla…\nKäesoleval talvel treenivad ja mängivad Lõuna-Läänemaa Jalgpalliklubi noored sportlased täiesti erilise graafiku järgi. Kuna Lihula vana spordihoone lammutati ja uut ehitatakse, on jalgpallurite treeningud paras väljakutse. Vanem grupp, kes valmistub ka Eesti noorte meistrivõistlusteks käib korra nädalas Virtsus, et kasutada sealse põhikooli spordihoonet. Kuna loodus on just nüüd andnud meile väga pehme talve, saavad ülejäänud treeningud toimuda Lihula Gümnaasiumi jalgpalli harjutusväljaku otsas oleval murulapil. Seda kohta hüüavad noored keset väljakut kasvava kasepuu järgi hellitavalt “Kastan Arenaks”. Nooremad grupid aga nullkraadise ilmaga välitingimustes ei treeni ja kõik tegemised toimuvad kitsukeses Lihula kooli aulas.\nMõlemad, nii vanem grupp, kui nooremad grupid on uute väljakutsetega hakkama saanud ja treenivad usinalt. Mõistagi on treeningute ülesehitused vastavalt võimalustele veidi teistsugused.\nSuured saaliturniirid Haapsalus\nKui treeningute läbiviimisega saab hakkama, siis kõik traditsioonilised ja pika ajalooga klubi saaliturniirid tuleb korraldada mujal. Väikesed, piirkondlikud võistlused korraldab klubi Kõmsi, Virtsu ja Vatla spordihoonetes, kuid eelpool nimetatud suurte turniiride korraldusel on kolitud Haapsalu Wiedemanni Spordihoonesse. Detsembris toimus klubi suur, 16 meeskonnaga Tali Cup. Nüüd, veebruaris, jõudis kätte aeg viia läbi XII Taebla Auto Karikaturniir.\nLaupäeval 8. veebruaril toimus kaks turniiri: hommikupoolikul mängisid 2009-2010 sünniaastatega ning pealelõunal 2011-2012 aastatel sündinud jalgpallilapsed. Kahest turniirist võttis kokku osa 13 võistkonda. Klubidest oli esindatud lisaks korraldaja Lõuna-Läänemaa Jalgpalliklubile veel Pärnu Jalgpalliklubi, Pärnu Jalgpalliklubi Vaprus, Vändra JK Vaprus, Raplamaa JK/Märjamaa, Pakri Spordiklubi, FC Kuressaare, JK Kratid Kalev/Haapsalu.\nMeie klubi noored mängisid krapsakad turniirid. Vanemas astmes, kus olime väljas kahe võistkonnaga, jõudis Lõuna-Läänemaa JK I pronksimängule, kus tuli vastu võtta kaotus Pärnu JK I võistkonnalt. Klubi teine võistkond saavutas viienda koha. Lõuna-Läänemaa JK selle vanusegrupi võistkond oli tehtud kaheks põhjusel, et kõigile lastele anda võrdselt mänguaega, lisaks noormeestele tegid meie võistkonnas kaasa ka tütarlapsed. Selle vanusegrupi turniiri võitsid Raplamaa JK/Märjamaa poisid.\nLõuna-Läänemaa JK I: Charli Takk, Eenok Arpiainen, Karl Reinmaa, Sander Mänd, Kaur Alanurm, Vesse Alanurm, Elmo Linno.\nLõuna-Läänemaa JK II: Kirsi Kunz, Radele Kanter, Kaarel Mänd, Henry Kurnim, Sten Andre Kukispuu, Raiko Tšorni, Kevin Mart Põldman, Andri Jaanus.\nNooremas grupis oli oma esimesel suuremal turniiril Lõuna-Läänemaa JK 8-9-aastased poisid. Alagrupis saadi võitluslik viik Pakri Spordiklubi vastu, siis aga tuli vastu võtta kaks nappi kaotust Pärnu JK Vapruselt ja FC Kuressaare I võistkonnalt. Napp kaotus tuli seitsmenda koha mängus ka FC Kuressaare II meeskonnalt. Võistlusolukorras saadud neli mängu oli noortele aga hindamatuks kogemuseks ja väärtuseks. Poisid, kes on oma sporditee alguses said lusti ja rõõmu kõrvale ühe väga heatasemelise võistluskogemuse. Selle turniiri võidu viisid koju Vändra JK Vapruse jalgpallurid.\nLõuna-Läänemaa JK: Vesse Alanurm, Remo Tomingas, Rasmus Luist, Rasmus Rand, Oliver Türner, Kristjan Kolotšev, Henri Mänd.\nMeie võistkonnad koosnesid Lihula, Kõmsi ja Metsküla kooli õpilastest. Klubi jätkab kindlalt oma 25 aastaga sissetallatud rada, kasutades oma võistkondade moodustamisel meie kõikide koolide õpilasi, ükski trennilaps ei tohi kõrvale jääda. Nii kujunes ka sellel turniiril välja aastatega kujunenud klubi loogika ja oma joon: vanemas grupis moodustasid ühe võistkonna kaitsepaari tüdrukud ja noorema poiste võistkonna ründepaar tuli sellel võistlusel pisikesest Kõmsi Lasteaed-Algkoolist. Kindlasti saame me mängida just nii lähenedes võrdselt ka suurte linnade klubide vastu!\nKlubi tänab Taebla Auto XII Karikaturniiri ladusa kulgemise eest: Terje Lukats, Annika Mänd, Raili Kolotšev, Riho Kuksipuu, Mait Alanurm, Armand Reinmaa, Taavi Rand, Rando Tomingas, Indrek Idvani, Bert Rotberg, Jako Kariste. Taebla Auto, Lihula Tarbijate Ühistu, Haapsalu Linna Spordibaasid, OÜ Printlane\nGalerii: Terje Lukats ja Anneli Mänd\nTeema: Sport 11. veebr. 2020\nEelminePrevious post:Kõmsi Rahvamaja lava on ilusam kui Draamateatril!JärgmineNext post:Maadlusmattidelt medalitega


👉 Kuidas jagada e-posti kampaaniate testimist õige tee [Ultimate Guide]\nGive Away – võida tasuta koopia WordPressi Cyber Bundle'ist (väärtus 579 dollarit)\nKas teie e-posti turundusstrateegia toob kaasa teie ja teie müügi, mis on vajalik teie ettevõtte edukaks muutmiseks? Kui te ei kasuta e-posti jagatud testimist, võite lauale raha lahkuda.\nSee pole hype.\nEndise USA presidendi Barack Obama e-posti turunduskampaaniate puhul oli ebaõnnestunud e-posti teema ridade vahel saadud annetuste summa 2,2 miljonit dollarit.\nKeegi ei taha neid numbreid välja jätta, eks?\nSiin on head uudised. Isegi kui te ei tööta veel seitsme arvväärtusega eelarvega, aitab jagatud testimine teil käituda tõhusamad e-turunduskampaaniad.\nAga et saada tulemused, mis teie ettevõtte jaoks tegelikult mõjutavad, peate oma jagatud testid õigesti seadistama.\nSelles juhendis käime me e-posti kampaania testimise protsessis, et saaksite tõesti oma e-posti turundusstrateegiat kleepida.\nLõpuks saate teada, kuidas luua paremini toimivaid kampaaniaid tekitama rohkem müügivihjeid ja müüki.\n1 Mis on meil jagamise testimine?\n2 Miks sa vajad e-posti kampaaniaid katkestada?\n3 Alustamiseks meilitsi jagatud testimisega\n4 Kuidas luua e-posti jagatud testimise hüpoteesi\n5 E-posti jagamise testimine: mida testida\n6 Kuidas jagada e-posti kampaaniate testimist MailChimpiga\n7 6 e-posti jagatud testimise parimad tavad\n8 Kuidas jagada e-posti registreerimisvormide katset\nMis on meil jagamise testimine?\nEnne kui proovime e-posti kampaaniate jagamist, mõtiskleme e-posti jagatud testimisega.\nE-posti jagatud testimine tähendab e-posti algversiooni testimist ( kontroll) teise versiooni vastu (variatsioon või variant), kus olete muutnud ühe elemendi, näiteks e-posti teema, tegevusele kutsumise (CTA) nupu või disaini osa.\nNagu öeldud, tähendab jagatud testimine ühe lihtsalt elemendi muutmist. Kui soovite oma e-posti aadressi muuta rohkem kui ühe elemendi, siis on see mitmemõõtmeline e-posti testimine.\nKatkine katse, mida tuntakse ka kui A / B-testimist, on konversioonide optimeerimise meetod, mida kasutatakse veebilehtede testimiseks ja igasuguste koopiate turustamiseks.\nMiks sa vajad e-posti kampaaniaid katkestada?\nKatse e-posti kampaaniate jagamisel võib see aidata teil:\nAlustage oma e-turunduskampaaniate otsuseid pigem andmete kui soolestiku instinkti või oletuste kohta\nTea, millal e-turunduskampaaniad töötavad ja millal mitte, tuginedes klientide tegelikule vastusele tegelikele kampaaniatele\nLoo tõhusamad e-turunduskampaaniad, mis põhinevad teie arusaamadel, mille tulemuseks on suurem osalus, juhid ja müük\nHankige rohkem inimesi, et oma e-kirju avada, klõpsata oma lingil ja lõpuks teisendada\nVähendage uute kampaaniate käitamise ohtu, katsetades neid enne püsivate muudatuste tegemist\nKõigil neil põhjustel peab e-posti jagatud testimine olema teie turundusstrateegia oluline osa.\nAlustamiseks meilitsi jagatud testimisega\nEnne alustamist peate tegema alused, mida teete mis tahes tüüpi turunduskampaania jaoks.\nNäiteks peate mõistma, keda sa turustad. See tähendab, et teil on ostjatel põhinevad isikud, mis aitavad teil otsustada sisu turustamise ja e-turunduse sisu üle oma klientide vanuse, soo, asukoha, hariduse, teabeallikate ja peamiste väljakutsete põhjal. Hubspot pakub tasuta tööriista, mis aitab teil luua ostjate isikuid.\nKasutage e-posti seadete segmenteerimist\nVäärib märkimist, et teie abonendid ei ole ükski homogeenne rühm. Neil on tõenäoliselt erinevad huvid ja need toimuvad teie suhtlemise eri etappidel. Sellepärast on mõistlik segmenteerida oma e-posti nimekiri, nii et saate õiged sõnumid õigel ajal õigetele inimestele saata. Nagu MailChimp andmed näitavad, annab see suurema avamise ja klõpsamise määra.\nSegmentimine on samuti kasulik e-posti jagatud testi loomiseks, seega on siin mõned nutikad viisid oma e-posti nimekirja segmentimiseks.\nSamuti peate saama e-posti kampaania, mille abil saate testi katkestada. See tähendab, et teete:\nValige õigesti vormindatud, mobiilisõbralik e-posti mall, nagu allpool näidatud\nPöörake tähelepanu fontidele, kaubamärgile, kujutistele ja värvile\nVeenduge, et teie meil on lühike ja skannitav\nKirjutage üleskutsele, mille abil abonendid soovivad võtta meetmeid\nJälgige oma mõõdet\nE-posti jagatud testide edukuse mõõtmiseks peate oma praegused mõõdikud teadma.\nSee tähendab jälgimise võtme-e-posti turunduse mõõdikuid, näiteks:\nSaada avatud hindu\nE-posti klikkide arv\nE-turunduse tagajärjed ja müük\nÕnneks jälgib teie e-posti turundusteenus automaatselt põrkamiste, avanemiste ja klikkide andmeid. Samal ajal saate Google Analyticsiga oma saidil konversioone jälgida. Saate oma tulemusi võrrelda erinevate teenusepakkujate statistikaga erinevatel tööstusharudel e-posti avatud ja klikitavate hindadega.\nKui teil on need andmed, võite alustada e-posti A / B testimise ideede abil. Selle lähtepunktiks on jagatud testimise hüpotees.\nKuidas luua e-posti jagatud testimise hüpoteesi\nMeilipõhise testimise hüpoteesi loomine on e-posti konversioonide optimeerimise oluline osa. Jagatud katsetamise hüpotees sisaldab järgmist:\nVaadake, mis praegu toimub\nSoovitame, kuidas parandate või parandate olukorda\nMõõda, kuidas teate, et see on töötanud\nSelle toimimine võib toimuda järgmiselt.\nVaatlus: Märkasime, et meie e-posti klikkimise määr on vähenenud viimase kolme meiliga, mille oleme saatnud.\nVõimalik põhjus: Me usume, et see on seepärast, et oleme kasutanud sama ankru teksti ja abonendid ei märka seda enam.\nSoovitatud lahendus: Me üritame esialgse üleskutsega e-posti variatsiooni proovida erinevate ankurkirjaga.\nMõõtmine: Me teame, et see on toiminud, kui meie avatud intressimäär läheb järgmise kolme e-kirja eelmisele tasemele tagasi.\nParimate tulemuste saamiseks looge hüpotees iga testi jaoks kavandatava elemendi kohta.\nE-posti jagamise testimine: mida testida\nNiisiis, milliste elementidega saate oma e-kirja jagada? Praktiliselt kõike, kuid pidage meeles, et tõelise jagatud testi korral vahetate ühe elemendi korraga.\nKui proovite e-posti kampaaniaid jagada, on e-posti teemade A / B testimine alati hea koht alustamiseks. Võite katsetada oma teema ridade suurust, värvi ja sisu. Saate proovida ka saatja nime muutmist ja eksperimenteerida e-posti isikupärastamisega.\nE-kirja sisu saab muuta sisu erinevate osade sõnastust ja proovida fondi, paigutuse, pikkuse ja muu muutmist. Kaks tehnikat, mida tasub proovida, kasutavad kiireloomulisust ja hirmu kadumist (FOMO), et muuta abonendid klikkimise huvi rohkem huvitatud.\nMõelge oma abonentidega tegelemisele. Statistika näitab, et isikupärastamine suurendab müüki. Kuid teie abonentide nimesid kasutavatel meililistidel saab isikupärastada, kasutades oma huvisid, igaks erineval viisil. Lisateave meie artiklites e-kaubanduse isikupärastamise kohta.\nKui proovite e-posti kampaaniaid jagada, võite ka muuta e-posti kujundust, stiili ja malli, et veenduda, et see kuvatakse hästi kõigil seadmetel. Ja võite katsetada piltide kasutamist ja paigutamist.\nKui abonendid on teie e-kirjad avanud, on hädavajalik tegutseda tõhusa üleskutsega (CTA), et nad võtaksid järgmise sammu. Saate katsetada, kuidas saate reklaamipakette kujundada ja isegi hinnakujundusega.\nProovige muuta tegevusele kutsuvate tegevuste ja CTA nuppude suurust, värvi ja paigutust ning tegevusi soodustavat teksti. Samuti saate muuta sotsiaalmeedia jagamise nuppude suurust ja paigutust.\nKuidas jagada e-posti kampaaniate testimist MailChimpiga\nEnamik e-turundustarkvara võimaldab teil jagada testid. See toimib MailChimpis. Kui loote e-kirja, loote oma A / B-testi.\nEsiteks looge oma kampaania.\nJärgmisena alustage oma e-posti loomist.\nKliki A / B-test. Andke oma kampaaniale nimi, seejärel vajutage Alusta.\nValige oma nimekiri.\nSeejärel valige, kas sa saadad kogu oma nimekirja või segmendi juurde. MailChimp sisaldab ka mõnda eelnevalt ehitatud segmenti mugavuse huvides. Näiteks võite katkestada mitteaktiivsete kasutajate jaoks e-kirja.\nValige muutujad, mida soovite testida. Teie valikud on teema rea, saatja nimi, sisu ja saatmise aeg. Klikkige pluss-nupul, et lisada üks muutujaid ja luua uus variatsioon.\nValige nende variantide saajatele määratud protsent. Kui kasutate kahte varianti, laiendab MailChimp automaatselt oma adressaate poole võrra, kuid saate jagada ka ekraanilileri abil.\nSamuti võite otsustada, kuidas võitja kombinatsiooni määrata.\nSeejärel alustage oma e-posti loomist. Kui proovite erinevaid teemareale, näete mõnda kasti, kus võite oma variante lisada.\nKavandage, katsetage ja planeerige oma kampaania tavalisel viisil. MailChimp annab teile teada, milline variatsioon saab parima vastuse.\nKas ei kasuta MailChimpit? Järgnevalt kirjeldame, kuidas jagada test kontaktikontaktiga e-posti teemareal ja kuidas proovite Aweberi registreerimisvorme testida.\n6 e-posti jagatud testimise parimad tavad\nSiin on mõned A / B testimise e-posti parimad tavad, mis aitavad teil e-posti kampaaniaid edukalt jagada.\nEsiteks veenduge, et olete on kehtiv hüpotees (nagu kirjeldatud varem), kui jagate oma e-turunduskampaaniate testimist.\nVeenduge, et olete muudab ainult ühte elementi mistahes splittesti jaoks. Pidage meeles, et kui muudate rohkem kui ühte elementi, pole see tegelikult katse. Mis siis, kui soovite kiirendada e-posti jagatud testimist? Võite proovida mõne variandi ühte elementi, kuid parimad tavad on korraga ainult neli.\nVeenduge, et teie e-posti jagatud test on statistiliselt oluline. See tähendab, et numbrid, mille testimise ajal olete, on piisavalt suured, et saaksite tulemustele tugineda.\nRaske on võrrelda katse tulemusi, kui tingimused pole samad. Nii et ärge võrdige esmaspäeval kell 9.00 saadetava e-posti aadressi avatud intressimäärasid ühe reedeni kell 17.00.\nSee on ka jagatud testimise parim tava laske katsetel piisavalt pikk saada kontrollitavaid tulemusi. E-turunduse abil avavad mõned teie tellijad kohe meile, kuid teised seda ei tee. Kui tead, kui tavaliselt avaneb saba, on see, kui kaua peate iga versiooni enne tulemuste otsustamist andma.\nLõpuks ära ignoreerige andmeid. Kogu e-posti kampaania testimise katsepunkt seisneb teie e-posti turundusstrateegia aluseks pigem numbrite kui instinktiivide leidmises.\nLugege meie juhendist A / B testimiseks parimaid tavasid ja õppige A / B testimise vigu vältimaks.\nKuidas jagada e-posti registreerimisvormide katset\nNüüd, kui teil on e-posti teel jagatud testimise käepide, on veel üks asi, mida saate oma kampaaniate töö paremaks muuta: parandage oma e-posti registreerimisvorme, kasutades ka nendega jagatud testimist.\nSee on midagi, mida OptinMonster saab aidata. Meie turunduskampaania tarkvara integreeritakse tipp-e-posti turundusteenustega ja sellel on sisseehitatud jagatud testimine, mis aitab teil veelgi edukamat e-posti turundusstrateegiat luua.\nSelle kasutamiseks klõpsake OptinMonsteri käivitamiseks.\nSeejärel vaadake läbi meie videodiagrammi testide jagamiseks.\nMeie dokumentides on ka kirjalikud juhised.\nSee ongi! Nüüd teate, et e-posti kampaaniate testimiseks on õige viis, et need oleksid tõhusamad ja teile rohkem võita, klikid, müügivihjed ja müük.\nNüüd proovige neid e-posti hüpikakende AB-testid teha, et need veelgi edukamad. Saate vaadata ka teisi võimalusi oma e-kaubanduse konversioonimäära parandamiseks.Ja järgige meile Facebookis ja Twitteris rohkem näpunäiteid ja juhendeid.


"Streetfight stoner- rocki saatel"\nHind: 175 / 225 / 250.-\nKlubi Tapper üllatab taas, extreme weekend oma hullude artistidega saab jätku- seekord on ühe katuse all raju rock ja streetfight! Piirideta õhtu muusikas läheb üle mõõduvõtmiseks karmide meeste etteastes.\nEnne ametliku pressiteadet ka üks kiire vahemärkus. Nimelt on StarBuckil veel üks veider plaan kuidas Tapperi publiku tähelepanu pälvida. Nimelt lubas ta purustada kõik, mis talle kätte antakse. Vanad kitarrid, toolid, telekad, kummutid jne. Mida kummalisem ese pilbasteks löömiseks kätte antakse, seda parem. Ainuke võimalus teada saada, kuidas ja millega ta seda teeb, on kohale tulla ja üle kaeda.\nTänavavõitluskunstide klubi FIGHT CLUB FINLAND\nFight Club Finlandi maadlustšempion ja tiitlikaitsja Valentine võtab ainukordses erimatšis Tallinnas klubis Tapper 20. aprillil vastu “Kanada Mässaja” StarBucki väljakutse! Spetsiaalne, ainult ühel õhtul aset leidev tänavalahing peetakse maha klubipõrandal, ilma maadlusareenita, mistõttu seekordne lööma saab olema eriliselt ohtlik.\nValentine võitis Soome maadlustšempioni tiitli StarBuckilt 2008. aasta 16. oktoobril Helsingis pärast seda, kui StarBuck oli võitnud Ameerika superstaari ja neljakordset maailmameistrit Steve Corinot verises reegliteta kokkupõrkes. Varem samal aastal oli Valentine võitnud tiitlimatši-võimaluse, mis andis talle voli aasta lõpuni tšempionitiitli omanikku välja kutsuda. Osav oportunist Valentine kasutas ära StarBucki matšijärgset väsimust ja nõudis viivitamatut tiitlivõitlust, millelt lahkus Soome maadlustšempioni tiitliga.\nStarBuck ei kavatse aga tšempionivööst niisama kergelt loobuda, vaid on Soome tiitli taas sihikule võtnud ja valmis selle kolmandat korda endale võitmise nimel kõik mängu panema! Seekordne tänavavõitluse-väljakutse võib olla just see võimalus, mida StarBuck oodanud on... ja vältimatu lahendus, mida Valentine kõige rohkem kardab!\nKoduleht: FIGHT CLUB FINLAND\nSellel Rootsi stoner-rock-bändil leidub pühendunud austajaid kõikjal maailmas, kuid Euroopa on neist lausa punnis. Nende kolmanda albumi “Banisher Of Light” singleid “Before My Blackened Eyes” ja “Black Heart” on saatnud röögatu menu muu hulgas Soome raadioeetris; esimene neist figureeris sarja Big Brother Finland 2008 saatepea heliribal. Veetnud suurema osa eelmisest aastast stuudios, kus treinud valmis neljandat, tänavu kevadel ilmuvat albumit, on Sparzanzal nüüd õige aeg fännidele oma olemasolu meelde tuletada ja oskustega muljet avaldada.\nVarem nime F32.10 kandnud noor Soome stoner-rock/doom-bänd Silver Moth on soojendanud Helsingis Semifinalis Truckfightersit ja käinud Lõuna-Soome ringreisil koos Dozeriga; tänavukevadine turnee Sparanzaga on värske ja vihase pundi järjekordne võimalus end rootslaste seltsis tõestada, seekord ka Eesti publikule.\nMySpace: SILVER MOTH\nVahepalu valib DJ MiSSKESSU\nPiletid klubis Tapper toimuvale kontserdile tulevad müüki esmaspäeval, 30. märtsil kell: 10:00 kõigis Piletilevi müügipunktides ja Statoili teenindusjaamades hinnaga 225 krooni. Piiratud koguses 175-krooniseid sooduspileteid müüakse kolmapäevast (01.aprill) klubis "Tapper" (Pärnu mnt 158G). Pilet ukselt 250 krooni.


Soomes talvitumas, 25. veebruar 2022 – Vetelkäigud.ee\nJõudsime veel tunnikeseks saare taha nurgu katkuma minna enne kui õhtane programm peale surus. Saunatamine, kiluvõileivad ja muud paremat kraami ka veel … põhiline aur läks muidugi sõjalis-poliitiliste meetmete kirumisele.\nSiis juba koskineni haru peale. Seal ühe sirge peal proovisime ahvenat leida. Ebaõnnestunult. Seejärel aga juba haru lõppu, kus suure pindala läbi kammisime. Sulev läks elektripuuriga ees teised tulid tipatapa järgi ja nii võtsime umbes saja meetrise lõigu viie meetri kaupa läbi. Tulemuseks…Tõnu leidis kala üles. Alustuseks ca 400 grammine ahven. Seejärel poole väiksem ka veel juurde.\nKogu päeva suurimaks pettumuseks oli undadega püük. Ainil küll ühte söödakala keegi oli rüüstanud, kuid lippe kerkimas me ei näinudki. Kas põhjuseks oli meeletult kõrge vesi või miski muu, seda ei teagi. Polegi sellist undade “anomaaliat” enne siin olnud.


Tõnis Möldri vastulöök Liina Kersnale: lapsed pole poliitiline kaup! Ärge kasutage kurba juhtumit kempluseks - Eesti Päevaleht\nTõnis Möldri vastulöök Liina Kersnale: lapsed pole poliitiline kaup! Ärge kasutage kurba juhtumit kempluseks\nOn äärmiselt kahetsusväärne, et riigikogu sotsiaalkomisjon arutas nii suuri ja olulisi teemasid nagu lastekaitse, hooldusõigus ning laste eeskoste küsimused ilma Eesti juhtivat omavalitsust Tallinnat kaasamata.\nKui riigikogu liige Liina Kersna tahab päriselt midagi muuta ja Tallinna süsteemi parandada, siis tuleks tal tulla Tallinna süsteemiga tutvuma ning mitte kurbade juhtumite taustal üritada poliitikat teha.\nKõik lastekaitsetöötajad Eesti omavalitsustes teevad oma tööd võimalikult hästi ja usun, et ametnikud selles valdkonnas teevad otsuseid, lähtudes parimatest valikutest ning seades esikohale lapse huvid. Alati ei pruugi olla laual head ja halba valikut. Vahel on valikuteks halvem ja veel halvem ning selliste otsuste puhul ei ole kergeid ja kiireid lahendusi. Lisaks tuleb arvestada, et sellistes küsimustes langetab Eesti riigis otsuseid ainult kohus, kes on antud juhtumites sõltumatu.\nTurvakodude vahet solgutatud nelja-aastase poisil tuleb minna tädi pere asemel asendusperre\nTurvakodusse pandud poissi on aasta jooksul kolme koha vahel solgutatud\nLiina Kersna: Tallinna lastekaitses toimuv oleks mujal poliitiline enesetapp\nTõnis Mölder: eks valige, kas toetada lapsi ja eakaid või hoopis rikkureid\nLiina Kersna: turvakodude vahet solgutatud väikese poisi juhtumi eest peavad vastutuse võtma...\nRegistreeritud (11) Anonüümne (49)


Jäätmekäitluskoht on tehniliselt varustatud ehitis jäätmete kogumiseks, taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks. Jäätmekäitluskoht on ka maa-ala, kus jäätmete taaskasutamine võimaldab parendada mullaviljakust, maa-ala keskkonnaseisundit või selle kasutusvõimalusi või maa-ala, kus tehakse jäätmete taaskasutamise või kõrvaldamise toiminguid, milleks ehitise olemasolu ei ole vajalik. Jäätmekäitluskohaks on kompostimise väljak, sortimisjaam, autolammutuskoda, prügila, laadimisjaam, jäätmejaam, koospõletustehas.\nJäätmekäitluskohaks ei loeta jäätmekogumisnõu, -konteinerit ega muud -mahutit, mis on ette nähtud vaid ühte liiki tava- või ohtlike jäätmete esmakogumiseks jäätmetekitajalt, samuti ehitisi või teisaldatavaid hoiukohti, kuhu eelnimetatud mahutid tavajäätmete kogumiseks on paigutatud, ega ehitisi, mida kasutatakse olmes tekkinud pakendijäätmete esmakogumiseks.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Jäätmekäitluskoht&oldid=5651288"\nLehekülje viimane muutmine: 7. juuni 2020, 20:12\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:12, 7. juuni 2020.


Mida oleks vaja hea katuse jaoks? | Miljöö\nKatusekatte või -tööde maksumust saab vaadata kui hädapärase olukorra päästmist või siis hoopis kui täispaketti, mille tulemusena sünnib funktsionaalne katuselahendus. Plekk katus annab talvel lumekoormuse all kindla tunde, et kukkuv lumi ei taba inimesi ega vara ning et katus peab vastu ka ohtlikult sähviva äiksehoo.\nTuleohutuse seaduse kehtestamisest, mille järgi see kohustus on määratud, möödus septembris viis aastat. Nii peab kõigis majades olema käinud juba paberitega korstnapühkija, et hinnata kütteseadme seisukorda. Kui pole veel jõutud korstnapühkijat kutsuda, siis peab see olema tehtud kiires korras.\nKindlasti oleme kõik näinud maju millel vihmavesi on mööda seina alla nirisenud ning jätnud jubeda musta triibu mööda seina alla, selle vältimiseks ongi vaja investeerida ka korralikkudesse rennidesse ning torudesse, mis vihmavee kindlapeale majast eemale juhivad. Renne valides peaks arvestama sellega, et neil võiks olla võimalikult vähe liitekohti, ning seetõttu oleks parem kasutada võimalikult pikki ja mõistlikkuse piires ühes tükis renne.\nKindel nõue on renn kinnitada sarikate külge mitte lootma jäädes mõnele lauale, mis ei pruugi suure vee puhul vastu pidada. Kui sarikasamm on suurem kui tootja lubatud suurim kinnituste samm, tuleb kinnitused paigaldada igasse sarikasse ja lisada üks iga kahe vahele.\nVihmaveesüsteemi juures on oluline kasutada ka spetsiaalset ja kahepoolse pinnakattega tsingitud terast, sest korrosioon ohustab seda katusetarvikutest ilmselt kõige enam. Mida Eesti kliimas kasutada ei soovita, on maapealse vihmaveetorustiku kinnine ühendamine maa-aluse drenaažiga. Selline suletud süsteem on mitu kuud jäätunud ja seda on võimatu puhastada. Küll aga on nutikas paigaldada jäätunud rennide ja torude töökorras hoidmiseks küttekaablid.\nMõtlema peab ka lumetõketele. Tõkke ülesanne on peatada katuselt alla libisevad lumekamakad mis allolijaid vigastada võiksid. Just siin peitub võti leidmaks lahendust, kui palju ja kuhu lumetõkked paigaldada. Samuti on lumetõkked erilise tähtsusega sellistel katustel, kus on mitmes kõrguses katusepindu, sest kõrgemalt langev jää võib rikkuda allapoole jääva katusekatte. Lumetõkete asetus räästas peab olema selline, et tekkiv koormus langeks kandeseintele.\nHea lahendus näeks välja selline, et kui on kerge lumesadu ja sulailm siis lumi pääseb tõkke alt läbi ning libiseb otse üle räästa alla. Selleks on võimalik kasutada torupiiret või lumetõkkeaeda. Kindlasti on tähtis see, et keegi ei kinnitaks lumetõket lihtsalt pleki külge vaid ikkagi kindlalt roovlaudadesse. Kolmnurksed lahendused on hea hinnaga kuid suure raskuse puhul võivad koos lumega alla tulla ning kahjustada katuseplekki.


Suurbritannia kavatseb nõuda EL-lt tagasi 11 miljardit dollarit\nKes kellele võlgu on: Brexit läheb Euroopa Liidule kalliks maksma\n10:45 14.03.2017 (Uuendatud 10:51 14.03.2017)\nSuurbritannia kavatseb pärast Brexiti käivitumist nõuda Euroopa Liidult tagasi 11 miljardit dollarit oma rahalisi vahendeid\nТАLLINN, 14. märts — Sputnik. Suurbritannia loodab peale EL-ist lahkumise menetluse käivitumist oma Euroopa investeerimispanka paigutatud raha tagasi saada, teatab RIA Novosti.\nSuurbritanniale esitatakse kopsakas Brexiti-arve\nSuurbritannia varad Euroopa investeerimispangas moodustavad ligikaudu 11 miljardit dollarit ning riigi peaminister Theresa May nõuab peale Lissaboni leppes Euroopa Liidust käsitleva artikli 50 rakendumist nende varade tagastamist. EL-ile esitatav rahatagastuse nõue koos nõuetekohaste juriidiliste põhjendustega on juba koostatud ja Euroopa Liidust lahkumisega tegelevale osakonnale üle antud.\nVarem eeldati, et Suurbritannia peab maksma EL-ile oma lahkumise eest 60 miljardit eurot, kuid briti advokaadid jõudsid järeldusele, et riik ei pea seda tegema. Rahasumma 60 miljardit eurot hõlmab Suurbritannia poolt EL-i liikmesuse ajal võetud kohustusi. Briti valitsuskabineti advokaadid leiavad, et Brüsselil ei ole selliseid dokumente, mille alusel saaks sundida „truudusemurdjat" „lahutuse" eest lõivu maksma. Nad võrdlesid EL-i golfiklubiga — sellest lahkuja ei ole kohustatud pennigi maksma. Kuid on viidatud võimalusele mitte sunniviisilisteks, vaid vabatahtlikeks makseteks Suurbritannia poolt — vastutasuna turgudele ligipääsu ja riigikaitsealase koostöö eest.\nBriti parlamendi lordide koda võib juba 13. märtsil Brexiti seaduseelnõu heaks kiita — see annab stardipaugu lahkumismenetlusele. Ning juba 14. märtsil esineb Suurbritannia peaminister Theresa May alamkojas, kus ta tõenäoliselt teatabki Brexiti käivitumisest.\nEurovolinik: Brexit võib Saksamaale miljardi maksma minna\nOtsuse Brexitiks langetas Suurbritannia rahvahääletusega 23. juunil 2016. aastal. EL-ist lahkumise poolt hääletas ligi 52% kodanikest, vastu oli 48%. Järgmisel päeval teatas peaminister David Cameron, kes pooldas EL-i liikmesuse säilitamist, oma ennetähtaegsest erruminekust. Sellesse ametisse määrati 13. juulil Konservatiivse Partei juht Theresa May.\nMeediakanalid teatasid siis, et Ühendkuningriik on kõigist EL-i liikmetest esimesena otsustanud liidust lahkuda, olles olnud liidu liikmeks 43 aastat. Suurbritannia valitsus kavatseb „lahutuse" Euroopa Liidust vormistada 2018. aasta detsembriks. Euroopa Liitu, mis kujutab endast riikide majanduslikku ja poliitilist ühendust, kuulub praegu 28 riiki. Tema ideeks jääb regionaalne lõimumine, mis kuulutati välja juba EL-i loomisel — vastav juriidiline leping kinnitati allkirjadega 1992. aastal ja jõustus 1993. aasta 1. novembril. Kaksteist liidu liikmesriiki võitsid ühisrahana käibele euro.\ntagasinõudmine, vara, raha, Brexit, Euroopa investeerimispank, EL, Theresa May, Suurbritannia


Flexo Printimise Eelised | Töö kirjeldus - 2019\nPõhiline Töö kirjeldus Flexo Printimise Eelised\nFlexo Printimise Eelised\nFlexograafiline trükkimine on kõrgsagedus- ja rotatsioonsügavtrükitehnoloogia kombinatsioon, kus trükisilindritele paigaldatud painduvad reljeefplaadid suruvad tinti pidevale aluspinnale. Põhiline fleksotrükiseade koosneb purskkaevurullist, rakustruktureeritud tindimõõtmis- või aniloksirullist, plaadisilindrist ja muljeldussilindrist. Kõige sagedamini kasutatavate trükiprotsesside hulgas - sh ekraani, sügavtrüki ja litograafia trükkimine - on fleksotrükk viimastel aastatel avaldamise kuupäevast kõige enam kasvanud.\nFlexo trükkimine sobib hästi erinevate substraatide ja kiiresti kuivavate tintidega, mis muudab selle ideaalseks pakendamiseks ja trükkimiseks. Seda kasutatakse laialdaselt ajalehtede, kataloogide, ostukottide, isekleepuvate etikettide, ühekordselt kasutatavate tasside, piimapakendite, kinkepakendite ja tapeetide tootmisel. Tavaliste substraatide hulka kuuluvad nii poorsed kui ka mittepoorsed materjalid, nagu paber, metallkile ja foolium, tsellofaan, atsetaat ja papp. Lisaks tavapärastele lahustipõhistele trükivärvidele võib fleksotrükk kasutada ka veepõhiseid, UV-kõvenevaid, fluorestseeruvaid ja metallilisi tinti.\nÜheks oluliseks eeliseks, mida flexo trükkimine on võrreldes teiste trükitehnoloogiatega, on selle tootmise kiirus, mis tuleneb mitmetest teguritest. Esiteks, fleksotrükis on pressiseadistus või valmisolekuaeg palju lühem kui sügavtrükis või litograafias. Teiseks kasutavad fleksopressid tavaliselt madala viskoossusega, kiiresti kuivavaid tinti. Kolmandaks, kui fleksopress kasutab veepõhiseid trükivärve, võtab puhastusprotsess palju vähem aega. Lõpuks on lamineerimis-, die-lõikamis- ja muud viimistlusjaamad kergesti integreeritavad pressireale, muutes tootmise pidevaks.\nSuure kiirusega ja suure koguse toodang fleksotrükis muudab selle sügavamalt ja litograafiliseks trükkimiseks tunduvalt odavamaks. Kiirem valmistamine ja puhastamine suurendavad kasumimarginaali, tootes rohkem müüdavat toodangut ja vähendades tegevuskulusid. Sellest kasu saavad ka kliendid, kuna madalamad tegevuskulud tähendavad odavamat kvaliteetset toodet. Osad ja hoolduskulud on üsna väikesed, sest paindlik fotopolümeeri reljeefplaat suudab taluda palju kuritarvitusi ja võib välja vahetada miljonite kuvamiste arv. Printer säästab ka tööjõudu, sest valmisoleku ja pressitööstuse lõpptarbimise vahel pole tõesti vaja tööd teha.\nTrükitööstusel on ebameeldiv keskkonnaalane maine tänu suurele kemikaalide kasutamisele, nagu plaatimislahused, vee- ja lahustipõhised tindid ning puhastusvahendid. Võrreldes teiste trükiprotsessidega võimaldab flexo trükkimine kasutada lahustivaba tinti võimalikult paljude substraatide puhul, mille tulemuseks on lenduvate orgaaniliste ainete (VOC) heitkoguste vähenemine. Enamik presse on varustatud ka mehhanismidega kasutatud tindi ringlussevõtuks ja veega pesemiseks, vähendades veelgi keskkonda sattunud kahjulike kemikaalide hulka.\nNäpunäiteid Eduka Naise Barberi Loomiseks\nMis On Meditsiiniasutuse Assistent?\nMillised Sertifikaadid Vajavad Merebiolooge?\nKuidas Pääseda Anime Voice Actingisse\nMereväe Seali Käsitsemisvastane Võitlusinfo\nAvioonika Tehniku Töö Kirjeldus\nOffice'I Põhioskuste Koolitus\nTehase Töö Kirjeldus\nKuidas Vermida Kasti Fedexis\nPostijuhi Töö Kirjeldus


Rein Taaramäe: esimesed tulemused tahaks kätte saada Rwandas - Delfi Sport\nRein Taaramäe: esimesed tulemused tahaks kätte saada Rwandas\nTotal Direct Energie meeskond. Rein Taaramäe paremalt esimene.\nEelmisel nädalal Hispaanias võistlushooaja avanud Eesti rattaproff Rein Taaramäe (Total Direct Energie) loodab tulemuste osas esimesed arvestatavad märgid maha saada veebruari lõpus Aafrika mandril.\nEnne Rwanda velotuurile suundumist sõidab Taaramäe käesoleval nädalal Prantsusmaal Tour de la Provence`i mitmepäevasõitu, ent kõrgesse mängu on seal keeruline tõusta, teatab Baltic Chain Cycling.\n„Imet oodata ei tasu. Tase ja kiirused saavad Provence´i tuuril olema veelgi kõvemad kui oli Vuelta a la Comunidad Valencianal,“ arvab Taaramäe, kes lõpetas Hispaanias kokkuvõttes 26. kohaga. Direct Energie ratturitest parim.\n„Meil teisi mägironijaid polnud. Endal oli samuti megaraske. Korralik imemine. Hooaja esimese sõidu kohta oli tase ikka väga, väga kõva,“ iseloomustab Taaramäe viiepäevast silmamunade peal kihutamist.\nVäsimuse väljapuhkamiseks pikalt aega ei anta, alates neljapäevast tuleb taaskord olla võistlusrajal. Nelja päeva jooksul kolm mägist etappi, neist üks lõpeb kuulsa Mont Ventoux poolel tõusul. Ei mingit hellitamist.\n„Nende kahe tuuri pealt tahaks hoo sedavõrd korralikult üles saada, et Rwandas, pisut lahjemas konkurentsis, tulemust teha. Eelmisest aastast on olud tuttavad, loodan olla löögihoos. Tiimi boss tuleb meil ka sinna. Võib-olla õnnestub end sedavõrd heast küljest näidata, et pääseks märtsi keskel peale ka Tirreno – Adriatico velotuurile. Endal on kihk seda sõita. Tean, et kohad on põhimõtteliselt täis, kuid heas seisus mehi vaevalt eemale jäetakse. Kui normaalselt liigun, võiksin ikkagi tiimi pääseda,“ vaagib Taaramäe võimalikke stsenaariume.\n13.-16. veebruarini kestvat Provence´i velotuuri sõidab eestlastest ka Norman Vahtra (Israel Start-Up Nation). Tiimi Arkea – Samsic värvides teeb Prantsusmaal debüüdi kahekordne suurtuuri võitja, värske Colombia eraldistardimeistrivõistluste hõbe Nairo Quintana.


Vaip LAPIN Shaggy elevandiluu / pruu libisemisvastane, pesta - Shaggy Vaibad\n> Vaibad>Shaggy Vaibad>Vaip LAPIN Shaggy elevandiluu / pruu libisemisvastane, pesta\n▪ paksus vaip: umbes. 40 mm\n▪ kaal kokku: umbes. 1,30 kg/m2\n▪ mingi lõng: 100% polüester\n▪ vaip on masinpestav\n29,87 € bruto\nLapin shaggy vaip elevandiluu/pruun, libisemisvastane, pestav\nKui te kaalute vaiba valimist oma koju, on mõistlik valida värv, mis sobib teie kodu stiiliga. Seega, kui sulle meeldib minimalism, siis armastad meie Lapin libisemisvastast vaipa elevandiluu ja pruunist värvi. Sellel aksessuaaril on kahevärviline vaip, mis segunevad omavahel ja loovad hämmastava atmosfääri igas kohas, kuhu need asetatakse. Meie toote puhul on teil võimalus vajutada oma jalad vaiba kuhja, mis meenutab tõelise jänese karva.\nPehme vaip libisemisvastane Lapin teie kodus\nVaibad on taas moes ja neid esineb kodudes või korterites üha sagedamini ja väga hästi, sest lisaks dekoratiivsele funktsioonile peaks neil olema ka praktiline funktsioon. Meie pakutav Lapini vaip vastab kindlasti paljudele meie ootustele. See on eelkõige toode:\nvalmistatud 100% polüesterlõngast;\nmille iga üksiku niidi alumine külg on värvitud teist värvi kui ülemine külg, mis annab visuaalse efekti, mis jätab mulje, nagu oleks tegemist ehtsa küülikukarvaga;\nlibisemisvastase ja elastse 3D MESH vaiba aluskihiga, nii et vaip pakub kogu oma eluea jooksul suurt mugavust ja pehmendust muljumise vastu;\nmida võib pesta pesumasinas, kasutades õrnade esemete programmi maksimaalsel temperatuuril 30° C.\nLibisemiskindel vaip Lapin on teie jaoks parim lahendus, kui teile meeldivad atraktiivsed viimistlused ja mahedad värvid. See toode sobib suurepäraselt elutuppa, magamistuppa või elutuppa. See on lastele ohutu.\nPakume ka sama tüüpi rõngaketratud vaipu, nii et võite neid julgelt kombineerida ja luua atraktiivse komplekti.\nVaip SHAGGY NARIN P901 punane\n▪ fliisi kõrgus: umbes. 45 mm ▪ paksus kokku: umbes. 50 mm ▪ kaal...\nVaip SHAGGY NARIN P901 hall\n▪ fliisi kõrgus: umbes. 45 mm ▪ paksus kokku: umbes. 50 mm ▪ kaal kokku:...\nVaip SHAGGY NARIN P901 küüslaugukuld\nVaip SHAGGY MICRO antratsiit\n▪ fliisi kõrgus: umbes. 30 mm ▪ kaal kokku: umbes. 3,0 kg/m2 ▪ mingi lõng:...\nVaip SHAGGY MICRO hõbe\nVaip SHAGGY MICRO hall\nVaip SHAGGY MICRO karamell\nVaip SHAGGY MICRO beež\nVaip SHAGGY MICRO rohelus\nÜmmargune vaip SHAGGY MICRO antratsiit\nÜmmargune vaip SHAGGY MICRO hall\n▪ fliisi kõrgus: umbes. 30 mm ▪ kaal kokku: umbes. 3,0 kg/m2 ▪ mingi...\nÜmmargune vaip SHAGGY MICRO hõbe\nÜmmargune vaip SHAGGY MICRO pruun\nÜmmargune vaip SHAGGY MICRO must\nÜmmargune vaip SHAGGY MICRO karamell\nÜmmargune vaip SHAGGY MICRO valge\nÜmmargune vaip SHAGGY MICRO beež\nÜmmargune vaip SHAGGY MICRO rohelus\nÜmmargune vaip SHAGGY MICRO roosa\n▪ fliisi kõrgus: umbes. 60 mm ▪ kaal kokku: umbes. 4,10 kg/m2 ▪ mingi lõng:...\nVaip LOVE SHAGGY disain 93600 violetne\nVaip LOVE SHAGGY disain 93600 must-pruun\n▪ fliisi kõrgus: umbes. 60 mm ▪ kaal kokku: umbes. 4,10 kg/m2 ▪...\nVaip LOVE SHAGGY disain 93600 must\nKoridorivaibad HEAT-SET ROYAL GR024 pruun / beež\nVaip SOFFI shaggy 5cm beež


Tallinna vanad kohvikud\ntekst: Andres Klemet\nPaljud kohvikud on ajaga seoses elanud läbi uuendusprotsesse. Oleme näinud, kuidas Tallinna kohvikud loobusid ettekandjatest, mil moel on muutunud teeninduskultuur jm. Aeg on toonud nii head kui halba. Võrsunud on uusi kohvikud, mille ülelugemine pole enam üldsegi nii kerge kui mõnikümmend aastat tagasi.\nKohviku mõistega on seostatud enamasti kohta, kus pakutakse kohvi, teed jt kuumi jooke, saiu, pirukaid ja kooke. Kohvikuajaloos on olnud alkoholivabu perioode, kuid tänapäeval selles osas enamasti piiranguid pole. Kui kolmekümnendail sai mõnes kohvikus veini või õlut tellida, taastus nõukogude ajal möödunust laiaulatuslikum alkoholitraditsioon. Kuue- ja seitsmekümnendate aastate kohvikutes sai küll erinevat sorti alkoholi tellida, ent viina või õlut me tollest ajast kohvikumiljöös ei mäleta. Näiteks Pärli kohvikus piirduti mitmel perioodil alkoholi osas veiniga.\nIdeaalse kohvikuna võiks ette kujutada paika, kus on viisakas teenindamine, meeldiv aroom, kus tarvitatakse peaasjalikult kohvikulikke tooteid. Meeliskohvik võiks sobima vestluse- ja ajaviitepaigaks. Tõelist kohvikut iseloomustab pidulik ning turvaline õhkkond, mitte läbikäiguhoovi hõng. Kohviku õhustikku mõjutavad ajalehelugemisvõimalus ning lauamängud.\nEttekandjate traditsiooni on raske majanduslikel põhjustel taastada. Mõnede arvamuste järgi on vaikus või elav muusika parem kui valjult kostev raadiosaade või juhuslik makimuusika.\nKultase ajad ei kipu eriti taastuvat, ent edendada saab mõndagi.\n1774. a alustas Niguliste tänaval tööd kohvik Stadt Hamburg, mis peibutas külastajaid odavate toitude ja jookidega. Too mõnus kohvik oli praeguse aadressi järgi Niguliste 2. Menüüs olid hommiku-, lõuna- ja õhtusöögid, kohv, tee, šokolaad, veinid, liköörid, koogid, jäätis. Kohviku juures oli asutuse nimi juba hotell, kus oli ka restoran.\n18. sajandil avati mitmeid kohvikuid, nimetades neid ka trahteriks, ning pakkudes seal ka sööki-jooki. Näiteks 1971. aastal tegutses (Toomkooli 7) kohviku moodi asutus, kus sai mängida piljardit. Tolle kohviku omanik Gilly jätkas hiljem Niguliste tänaval, hotelli Hamburg vastas. Selles asutuses tegeleti ka tubade väljaüürimisega. Paralleelselt Gillyga töötab Joseph Grigory kohvik aadressil Pikk jalg 14.\nTallinlastele on omaseks saanud Maiasmoka-nimeline kohvik ja kondiitriäri. Vanema generatsiooni esindajad määratlevad seda ilusat hoonet lakooniliselt. "Stude". Selle kohviku erilisus on seotud vanusega. Baltimaade vanemate eesotsa pretendeeriv kondiitriäri kinnitas kanda juba aastal 1789. 1917. aastast alates tegutseb seal pood, ent kohvikut pole.\n"Stude" nimi on seotud kondiitriäri omanikuga, kes tegutses hoones aastatel 1864–1940. Tallinlased mäletavad Maiasmokka seitsmekümnendaist aastatest peamiselt kondiitri- ja pagaripoena, kuhu kerkis ka iseteenindav ja alkoholivaba väike kohvik. Tegemist oli justkui püstijalabaariga, kuhu oli õnneks ka mõned lauad jäetud.\nKuigi Maiasmokka põhiruumis (esimesel korrusel) pole ettekandjaid, on Maiasmokk mõnusalt kohvikuhõnguline koht. Maiasmokk paistab silma ka biidermeierliku siseakujunduse poolest.\nEriti populaarne kohvik asus aadressil Pikk tn 1. Toomina tuntud kohvik tegutses aastail 1934–1944. Sellesse pisikohvikusse mahtusid kuus lauda, teenindasid kaks ettekandjat. Too kohvik peibutas peaasjalikult sealsamal kõrval asuva Päevalehe toimetuse ja trükikoja töötajaid. Nõukaajal sai Pika tänava alguses tegutsev kohvik nimeks Pärl.\nMöödunud aastakümnetel on see kohvik oma kolme saaliga hiilanud omapära tõttu – eriti suurepärased olid seal kondiitritooted. Kuuekümnendail müüakse seal torukujulisi torte, nimega "Erikujuline". Hiljem pälvisid populaarsust tort "Pärl", "Valeri" küpsised ja muud firmatooted. Pärlis nõukogulikku vaimu kandvaid ettekandjaid eriti polnud, kohvikus võtsid aja maha näiteks kirikuinimesed, vanemapoolsed tallinlased. Tundus, et Pärli-seltskond kolis mingil ajal Maiasmoka päevinäinud ruumidesse, Pärli kohvikust mitte eriti kaugele.\nPärlis serveeriti kohvi klaasidest. Kohvi telliti kannuga. Kohvikannud kaunistasid kohvikulaudu ka näiteks Harjus, Moskvas jm. Kuuekümnendail ja hiljemgi võis kohvikulaudade peal näha karafine. Pärlis napsitati tagasihoidlikumalt kui näiteks Harjus või Narvas, kuid äärelinna kohvikutes oli asi kõige vindisem. Pärlis piirduti mingil pikal perioodil kangema kraami osas veiniga, soojadest toitudest pakuti viinereid, omletti.\nSelles kohvikus polnud riidehoidu ja üleriideid sai riputada konksude otsa. Pärli õhkkond ei kippunud üle piiri minema. Päris kõrtsikakluseks võis halvematel aegadel ja harva minna näiteks Kajas, Szolnokis, Harjus. Pärlit külastas palju veidrikke, kuid eks neid leidus mujalgi.\nJuba mitu aastat tegutseb endise Pärli kohviku ruumes kauplus ja endist kohvikut meenutavad vaid seal müüdavad tassid ja teised lauanõud.\nAadressil Viru tn 18 on kohvikutraditsioonid ammused. Seal joodi kohvi juba 19. sajandi lõpuaastatel. Kolmekümnendail kandis sealne asutus nime Filipyts.\nKuuekümnendate esimesel poolel on seal tunda mõnusat kohvi- ja suitsusegust lõhna. Hall õhk hõljus üsna tuntavalt ja müstiliselt ka Harju, Narva, Pärli jt kohvikutes. Lemmikus võis nelja- ja viiekümnendail ka väikest orkestrit kuulata. Üheks kaasalööjaks oli ses osas akordionist Eino Avarsoo. Hiljem hakkas kohvikuliste tuju tõstma muusikaautomaat.\nMuusikaautomaate võis näha-kuulda ka kohvikutes Energia, Pegasus, Harju. Masinast orkestriasendaja toimis mingil ajal ka restoranides Pärnu ja Kaukaasia. Et lustikummutist muusikavaimu välja meelitada, tuli sinna viis kopikat sisse lükata. Hiljem saab Lemmikust jäätisekohvik, mis kujuneb armastatud noortekohvikuks.\nLemmiku nooruslik ja positiivne aura hakkab mõningate klientide tõttu kahanema. Ettekandjad on hädas lõnguste ja teiste pahade poiste või tüdrukutega, kes istuvad pealinna vanas kohvikus pikki tunde, kas või terve päeva, hoides kohti kinni midagi eriti tellimata. Hiljem rivistusid igat tüüpi tegelased (karvased, punkarid, hevid jt) Harjumäe vabaõhukohvikusse (Varblane), Pegasusse või Moskvasse.\nLemmiku noortekohvikust saab hiljem lihtne püstijala-pirukabaar, kuigi Lemmiku silt ilutseb Viru 18 kohal edasi. 1996. aastal avatakse Lemmiku ruumes odav pitsarestoran Mona Lisa. Teeninduskultuur ja õhkkond on seal muljetavaldav. Hiljem jätkatakse taas Lemmiku sildi all, kuid kohvikut on kerge sööklaks pidada. 21. sajandil on mõnda aega Lemmiku ruumid kasiino käes. Aastal 2009 avab selles majas uksed Helsinki lokaal. Helsinki nimi figureeris ammustel aegadel Viru 6 aadressil, kohas, kus valitseb lokaalivaim ka tänapäeval.\nViru tn 1 asus restoran Kuning, mille hilisemaks nimeks sai Viru. Menupaiga uksed tehakse lahti aastal 1937. Ülakorrusel tegutseb restoran, esimesel kohvik. Ülakorrusel kuulatakse erinevatel aegadel mitmeid orkestreid. Tuntum neist oli Four Singers. Viiekümnendate aastate ajalehed reklaamivad Viru teisel korrusel mängivat Eduard Kurdi okestrit. "Viru lakas", nagu seda paika kutsutakse, musitseerivad teiste seas Georg Metssalu, Uno Veenre, Uno Naissoo, Gennadi Podelski, Eri Klas ja paljud teised tuntud muusikud.\nAlumisel korrusel, kus töötab nõukaajal pikki aastaid toidubaar, tegutseb kolmekümnendail elegantne kohvik, kus muusikalist meelelahutust viieliikmeline ansambel, kus akordioni ja löökriistu mängib Raimond Valgre. Ülejäänud muusikud olid Erich Hendla (viiul, saksofon), Karl Aavik (saksofon, klarnet), August Saarm (trompet, kitarr), Teofil Maiste (klaver).\nSaksa okupatsiooniajal on üleval oleva restorani nimeks Hanseaten (ja Atem).\nMöödunud aastakümnetel täidavad need Viru ja Vene tänava nurgal olevad ruumid söökla ja toidubaari ülesandeid. Viiekümnendatel pole ülakorrusel olevas sööklas veel elava muusika traditsioon katkenud. Esimesel korrusel tegutsenud toidubaar on toiduvaliku- ja kvaliteedi ning hindade poolest hinnatud; järjekord venis sageli pikaks, kuid läks vilksalt edasi. Ülakorrusel tegutsenud šveitseri ja ettekandjatega söökla oli üpris soliidne.\nJuba mõnda aega sätib Viru söökla ja toidubaari piirkonda ennast siinne kaubamaja, nagu hoone algusaegadel. Ülakorrusel on aga praegusel perioodil vaikus.\nSuur-Karja 4 on aastakümneid kohvi- ja kohvikõrvast pakutud. Kolmekümnendail töötab neis tubades Heinmanni kohvik. Möödaläinud aastakümnetel mäletame seal Harju kohvikut, mis on Tallinna kohvikuelus suurt osa mänginud. Segadust tekitab tõik, et mingil ajal enne sõda kandis Roosikrantsi tänava ja Vabaduse väljaku nurgal olnud kohvik samuti Harju nime.\nViieümnendail hoiab seal Suure Karja tänava justkui kahte ühendatud majja asuva kohviku õhkkonda üleval väike meeleolumuusikaorkester. Ühes neist tegid kaasa Enn Kandvere (viiul), Arved Haug (saksofon), Aadu Mutsu (klaver) ja Uno Veenre (kontrabass).\nHarju kohviku kondiitritooted on omapärased ja hinnas, seal valmistatakse pisikesi kooke, kandilist vahvlitorti. Harju elab isegi üleminekuaja üsna hästi üle, kui võrrelda mõne teise kohvikuga.Harju kohvik on peibutab läbi aegade hubasuse ja kohvikuliku õhkkonnaga. Harjus mängib kuuekümnendail ja hiljemgi muusikaautomaat, elavat muusikat on seal hilisematel aegadel kuuldud harva. Üheksakümnendate keskel alustab endise Harju kohviku ruumes tegevust iiri-stiilis pubi Nimeta Baar.\nSuur-Karja tn 18 tegutseb 30-ndatel lokaal, mille nimeks oli esialgu Arkadias, seejärel Meriklubi, veel hiljem aga OK. Kunagise laenupanga majas on kohvik tegutsenud läbi aegade esimesel korusel ja keldris. Mõnel perioodil on asutus olnud kas söökla, baar või kohvik. Muusikalist meelelahutust pakuvad seal erinevatel aegadel mitmed orkestrid, nende seas Kirillovi mandoliinikvartett. 1948. aastal lahutavad seal meelt Vladimir Sapožnin, Leo Tauts jt.\nViiekümnendatel kutsutakse ajalehereklaami kaudu sinna kohvik nimega Võit. Kuuekümnendatel näeb Suur-Karja tänava poolkaarjate akendega saalis sööklat, kus münte aparaati visates võib saada supi või prae. Võidu allkorrusel tegutseb söökla, kus võlvide alla kogunevad kahtlased õllesõbrad. Väljaviskaja ülesandeid täidab möödunud aastakümnetel šveitser, kuid Võidus teatavasti mundrimeest pole.\nHiljem on kohvik-restoran mitu korda nime vahetanud: Tooro, Avec, Oscar. Peale järjekordset vaikust hakkab seal tööle Buffet ja Koffik, Vanalinna kohvik, seejärel praegugi keldris töötav vinoteek.\nVabaduse väljaku ja Roosikrantsi nurgale kerkib 1932. aastal moodne ja kaunis Corso kohvik. Kahest eri värvi saalist asub roheline saal Vabaduse väljaku pool, punane aga Roosikrantsi tänava pool. Seoses omaniku vahetamisega sai Corsost uus kohvik, mille nimeks pandi Harju. See nimi, nagu juba mainitud, on tekitanud kohvikuajaloos segadust, nagu ka Astoria, Metropol, Gloria jt.\nPärast pikka vaikust tekkis seitsmekümnendail endise Harju ruumidesse Rae restoran. Corso perioodil aitas meeleolu luua Corso trio: Jasha Shumjatsher (viiul), Jakob Aalak (tšello), Harry Keltjanov (klaver), mis viljeles salongimuusikat. Varem peeti hästi tüüpiliseks kohvikupilliks viiulit.\nPärast mõnekümneaastast pausi seab seitsmekümnendail sellesse piirkonda end sisse Rae restoran, kus musitseeris tol ajal tulevase ansambli Apelsin algkoosseis. Mingil ajal tegutses seal pinaist Paul Reimetsa jazzkvartett.\nPalace kohvik peibutab nii möödasõitjaid kui -kõndijaid, seal saab sooja toitu ja sealne kohv on hinnas. Kord mäletan seal aga ühte ettekandjat, kes pahandas seepeale, et teda liiga palju jooksutati. Peenetundelisusega ei paistnud silma ka kõik Harju ettekandjad. Ent see käis väheste kohta.\nPalace kohvikus võttis kliente vastu šveitser, riidehoidjaid sai kohatud ka Harjus, Narvas, Energias, Lemmikus, Moskvas, Pegasuses.\nKohvik Energia, mida kohvikriisi ajal ka teebaariks nimetati, loobus ettekandjatest kaheksakümnendail aastail. Taskusõbralik ja suhteliselt mugav paik on seniajani vastu pidanud, meelitatakse ligi turiste ja ka kohalikke külastajaid. Kuue-, seitsme- ja kaheksakümnendate aastate Energias oli sissekäik ja garderoob paremal pool, praeguse sissekäigu poolel aga pesitses seinaga eraldatud kondiitripood. Energia kohvikuga seoses meenuvad pidulikud valged kardinad, muusikaautomaat, ent toiduvalik oli vanasti nüüdsest mitu korda kesisem. Kaheksakümnendail kuulsin sealt: "Kui ei ole jäätist, siis järelikult pole ka kokteili." Harjus öeldi kord nii: "Ma juba ütlesin, et seda saia ei ole." Kevade restoranis tervitati: "Kuhu te ronite." Schverini sveitser andis katkiläinud mantlitripi puhul nõela ja niidi.\nIseteenindav Energia on olnud inimsõbralik. Rida aastaid tegutses Energia kohviku kõrval üsna hubane pisikohvik, mis on hiljuti oma ruumid ohverdanud pangale.\nNarva kohvik on aastakümnete jooksul saanud paljudele tallinastele omaseks. Alguses piimasaalina või toidubaari nime kandnud kohvik on erinevatele aegadele vastu pidanud. Aeg-ajalt on küll ruumide osas kriitikanooli õhku lastud, ent kohta on püütud ikka ja jälle parandada. Narva kohvikut on kiidetud teeninduskultuuri ja toidukvaliteedi poolest. Narva on üks väheseid kohvikuid, kus teenindavad seniajani ettekandjad.\n1960. a avatud kohvik on näinud erinevaid päevi. Muuseas, algusaegadel oli kohvikulaudu tõstetud isegi kõnniteele.\nNarva maanteega seoses oleks vale mööda vaadata kunagisest kohvikust Linden, mis tegutses aastatel 1917–1929 aadressil Narva mnt 4. Kunagise Lindeni piirkonnas kinnitasid üheksakümnendail kanda baar ja kauplus nimega Linden – nimi polnud juhuslik, tuletades kunagisi aegu meelde. Ammustel aegadel olevat Lindeni kohviku kohal olnud vana restoran Narva, Esimese maailmasõja ajal tegutses seal aga juba Lindeni kohvik.\n1916. aastal avati maja teisel korrusel kohvik Empir, mis muudeti peagi Lindeniks. Kohvikus olevat olnud suured ruumid, pehmed vaibad, peeglid, tagaseinas mäletati loorberipuud. Esimestel tegutsemisaastatel oli Linden loomeinimeste kokkusaamiskohaks. Eriti populaarseks kojunes kohvik kirjanike ja luuletajate seas, alaliseks kliendiks oli seal poeet H. Visnapuu. Parimal ajal sai Lindenist õhtune kabaree. 1929. aastal tekkis sinna alkoholivaba kohvik, mis siiski üsna pea uksed kinni pani.\nKohvik-restoran Lindeni puhul ei tahaks mainimata jätta kohvikuorkestrit, kus osalesid tuntud muusikud Konstantin Paalse, Boris Jaanikosk jpt. Lindeni kohvikuhoone hävines märtsipommitamises.\nPegasus on olnud üsna originaalne, olles justkui oma nime vääriline. Kohvikuga seostub boheemlik õhkkond, vürtsi on lisanud sisearhitektuuriline omapära. Pegasusest mäletame ootelolevat pianiinot, mida ei olevat lubatud mängida. Seda võis vaja minna kunsti- ja kirjandusõhtutel. Pegasus oli oma algaegadel kohvik-klubi, ent hiljem muutus avatuks pea kõigile. Kaheksakümnendail ei vaadanud teenindajad pikalt istuvale noorte seltskonnale kõige parema pilguga. Kord muutus üks puhvetipidaja isiklikuks, nähvates: "Mis on niisugusest mehest üldse kasu?"\nFilosoofilise hõnguga Pegasus oli kohviku Tallinn filiaal, mistõttu polnud tal oma kondiitritööstust. Pegasuse parimad ajad olid tõenäoliselt kuue- ja seitsmekümnendad. Juba mitu aastat on Pegasus tänapäevaselt restoranihõnguline.\nAjakirjanduses on olnud erinevatel aegadel suureks kõneaineks Harju tn 6 maja (enne Harju tn 48). 1939. aastal nimetati seda kohta Tallinna esimeseks kohvikuks, kuigi varasemad olid Stude, Tesloni kohvik, Schuberti kohvik Vene tänaval. Varem oli ka olnud Feischneri kohvik, mis tegi uksed lahti 1917. Ka on ülemüstifitseeritud Feischneri nimi, kes oli selle kohvikuga seotud kõigest neli aastat. Raske on ka Harju tn 6 maja pidada kohvikukultuuri sümboliks. Aga see ei pisenda Feischneri tublidust.\nVähesed teavad, et aastal 1920 avati Harju 6 majas Cafa Cirstein. Kohvik oli alkoholivaba. 1923. aastal peeti Cirsteini asutust kõige suuremaks ja mugavamaks kohvikuks. Kahes saalis oli istekohti kokku 200. Kohvikus mängis orkester ja seal tantsiti. Cirsteinile järgnesid selles majas restoran Küba ja kabree-restoran Savoy. Viimasest pärines ka möödunud aastakümnetel olnud trepp, mis on nüüdseks lammutatud. Järelikult oli selles hoones varieteevaimu juba enne varietee Tallinnat.\n1932. aastal avatakse Harjumäel vabaõhukohvik, mis muutusi läbides on tegutsenud seniajani. 1933. aastal tehti lahti Harju tn 6 majas aga kabaree Ampiir. Järgmisel aastal kuulub kohvkuruum Kristliku Noorte Naisühingu söögisaalile. Kuuldu järgi olevat seal jumalateenistust pidanud omapärane juudi rahvusest kristlane Johannes Rubanovitsh.\n1936. aastal läks kohvik legendaarse Feischneri kätte, kes kolis ära kitsaks jäänud Tesloni majast. Mainima peab, et Feischneri ajal toimus jutuks olevas majas suur ümberehitus. Kohvik oli tasemel, saades ajakirjanduse kaudu isegi ülistava hinnangu. Nõukogude ajast mäletame käsitletavast hoonest kohvkut nimega Tallinn. Õhtulehes määratleti seda seitsmekümnendail isegi kohvik-kombinaadiks. Ülakorrusel olnud kohvikus mängis viie- ja kuuekümnendail salongimuusikaansambel.\nKohvik Tallinn oli luuletaja Artur Alliksaare meelispeatuspaigaks. Maailmakuulus tšellist ja hilisem dirigent Mstislav Rostropovitš püüdis alati Tallinnast läbi tulles just selles kohvikus peatuda.\nKohviku allkorrusel mängisid eakad mehed malet, mõnikord sattus ruudulise laua taha ka daam. Sarnaselt Pärlile eelistas alumist saali soliidses eas publik. Juhuslikult läbilipsanud punkareid või hevisid vaadati seal pahura pilguga.\nTallinna kohviku kondiitritooted olid rikkalikult esindatud ja hinnatud. Müügisaalis oli alailma väga pikk järjekord, mis miskipärast väga vilkalt edasi liikus. Tordipakkijad olid omamoodi virtuoosid. Muuseas, kondiitritoodete poolest oli kuulus ka mõni äärelinnakohvik, näiteks Kelmikülas tegutsev Toome kohvik.\nHiljem Harju tn 6 kanda kinnitava George Browni pubibaariga pole küll kõik tallinlased eriti rahul, kuid omasuguste seas pole tal häda midagi. Teenindus on viisakas, vana vaimu oleks ka justkui õhus. Päris kohvikuhõngu seal enam pole, ent vahepealsed elava muusika traditsioonid on\nteinud paiga huvitavaks. Ülemises ruumis aga püütakse ammuseid teatritraditsioone ikka ja jälle jätkata. Juba rida aastaid toimib Harju tn 6 allkorrusel Stereo baar.\nVale oleks mööda vaadata kuue-, seitsme- ja kaheksakümnendail töötanud Tallinn-baarist, mis\nkannab erilisi mälestusi. Koht oli tuntud oma hea ja kange kohvi poolest, seal võis näha tuntud vaimuinimesi. Mõnikord nimetati baari "Julgete meeste" baariks, aga ka – vabandust! – neljakümne oina baariks.\nTallinna vabaõhukohvikut hüüti Varblaseks, Pegasuse kohta öeldi Hobukõrts. Niguliste piimasaal, kus oli kunagi ka kohvik, nüüd restoran Karikas, öeldi Pudrukõrts. Söökla Võidu allkorrust nimetati mõnel perioodil kloaagiks, Viru söökla teist korrust aga Viru lakaks. Hüüdnimesid on kindlasti muidugi rohkem.\n2.02.1937 tegevust alustanud Kul-tase kohvik Vabaduse väljakul kujunes Eesti kohvikukultuuri musternäidiseks. Kohvik alustas tegevust 1936. aastal valminud endise majaomanike Panga majas. Tollest kohvikust, mille asutas Nikolai Kultas, on jäänud suisa legendaarsed mälestused.\nKohvikus valmib 70 sorti torte, kohviliike on 12. Klientide käsutuses on Euroopa riikide tähtsamad ajalehed, võimalik oli kirja ja telegrammi teele lähetada. Saab isegi lasta oma ülikonda pressida; selleks puhuks varustatakse klient hommikumantliga. Kultase kohvik pakub tol ajal pea kõike vajalikku, alkoholi aga paraku mitte. Selles kohvikus peetakse ilukirjandusõhtuid ning muid kultuurüritusi.\nKultuurilembeline on ka Nikolai Kultase väike kohvik, mida kutsutakse Väikeseks Kultaseks, mis asub Niguliste tänaval, kandes nime Columbia. Too kohvik tegutseb ka sõjajärgsel ajal. Hiljem pesistes nendes ruumes pikki aastaid piimasaal, seejärel restoran.\nKultase suur kohvik elas läbi mitmeid ja segasid aegu, tegutsedes edasi ka pärast natsionaliseerimist ja Saksa okupatsiooni aastatel. Isegi Tallinna pommitamise eelõhtul oli kohvik avatud, orkester mängis. 1951. aasta Õhtulehest võib lugeda avatavast Moskva kohvikust. Tegemist on endise Kultasega.\nMoskva kohvik on tõenäoliselt oma aja kohta parim, mis sest, et üleminekuajal mõneti ära vajub. Väga paljude külastajate jaoks ilmestas Moskva kohviku meeleolu salongimuusikaansambel. Eestis pole vist teist kohvikuansamblit, mis samatüübilisena niivõrd kaua, aastakümneid vastu pidas. Salongimuusikakvintett toimis selles kohvikus juba Kultase ajal, teame viiuldajaid Hubert Aumeret, Hugo Schütsi, Friedrich Kaasikut jt. Moskva kohviku perioodil tegid kaasa viiuldajad Boris Kuhlmann, Ilmar Põder, Vladimir Sapožnin, Erki Aavik, Mihkel Kranig, tšellistid Kaarel Vallimäe, Paul Purga, kontrabassistid Robert Ots, August Marrand, pianistid Valter Roots, Endel Annus, Peeter Kardna, Hans Hindpere jpt.\nMoskva kohvikus käis palju veidrikke, nagu mitmel pool mujalgi. Kohvikut külastas kegendaarne Mauri Raus, kes väga oma luuletusi ette luges.\n1996. aastal avatud Metropoli restoran ja Kuldtassi kohvik kutsusid ajakirjanduses esile sõimuvalingu. Arvati, et Kultas pööraks hauas ümber. Nördinud oldi piduliku trepi likvideerimisest. Nüüdseks on kohviku nimeks saanud Kultus.\nPopulaarne on Raekoja platsil Vana Tooma nimega kutsutud menupaik, kus ammustel aegadel mängis Eesti esimene jazzorkester The Murphy Band. Jegorovi majas avati kohvik aastal 1925. Restoran on tegutsenud aastakümneid, olles kohvik, söökla või restoran. Nüüdse Maikrahvi restoraniga seotud piirkond on kandnud erinevaid nimesid: Marcelle, Laine, Vana Toomas. Muuseas, Marcelle oli omal ajal Tallinna ainuke alkoholivaba kohvik. Omal ajal oli sea tegijaks kuulus jazzorkester The Murphy Band, mida juhtis Victor Compe. Sõjajärgsel ajal tegutses ruumides söökla, sissekäik oli Mündi tänavalt, tuntud baari uksest.\nMõnel perioodil on Mündi baar ja Raekoja platsi restoran olnud ruumiliselt ühendatud. Viiekümnendatel leiame Mündi tn 3 aadressilt toidubaari. Kuuekümnendail aastail võisime aga Mündi tänavalt kohvik-einelaua, mille reklaamilt võis näha Vana Toomase pilti. Einelauast sai kuuekümnendate lõpus tuntud Mündi baar, kuhu mõni kunagisest einelauast läbiastunud klient ei söendanud enam siseneda. Baar oli populaarne isegi väljaspool Eestit.\nMündi baar avatakse hiljem teise nimega, seal pakutakse Korea rahvusroogi. Hiljem tunneme sealset lokaali restoranina, mille nimi on Turg. Mündi baari nimi on osaliselt üle kandunud üle tee tegutsevale Pika Mündi baarile.\nOmamoodi legendaarne oli Nõmmel Raudtee 33 tegutsenud kohvik, mis aastal 2000 ajutiselt mõneks aastaks suleti.\nJuba kahekümnendail on seal kondiitriäri. Sõjajärgsetel aastatel on ruumid kohvik-piimabaari päralt, 1951. aastal kõneb ajalehereklaam juba kohvikust. Nõmme kohviku ajaloos on olnud mitmesuguseid aegu. Nõmmekad mäletavad seal suurt ahju, kuhu ettekandjad puid sisse pistsid. Kuuekümnendail kostis kohvikusumin õue ja seetõttu ei tahtnud paljud saiakesi ostvad lapsvanemad oma võsukesi puhveti juurde kaasa võtta. Ükskord kustus kohviku Nõmme sildilt üks m-täht ja kohvikust Nõmme sai kohvik Nõme. Kas sel ajal just lärm suur oli, ei tea. Positiivseid mälestusi on aga nõmmekail selle kohaga rohkem kui negatiivseid. Kunagi võis aknalt lugeda reklaami: "Alati värskendav kohv". Kuuekümnendail nähti selle vana kohviku ees hobuvankrit. Kaheksa- ja üheteistkümnendail polnud seal õhkkond enam nii joomane, Margoks nimetatud kohvik peibutas kaunidusega.\nPärast mõneaastast vaikust avas Raudtee tn 33 asunud ajalooline kohvik jälle uksed. Sinna kolis lähedal tegutsenud kauplus-kohvik. Raudtee tänavalt möödujad võivad lugeda: köök, kook, kondiitriäri, kohvik.\n18. sajandi lõpus oli Weizenbergi tänaval kohvimaju ja trahtereid suisa kuus, sama palju ka Poska tänaval. Tallinlaste jaoks on olnud aga tuntum neist Roheline Konn, mis on erinevatel aegadel kandnud isesuguseid nimesid: Bristol, Rene, Kadriorg, lõpuaastatel aga Omaabi.\nKadrioru perioodist mäletatakse kohvi- ja suitsusegust lõhna, ettekandjaid, šveitserit. Viiekümnendail loob meeleolu ansambel. Kohvikulauad on sel ajal kaetud linadega. Kohviku lõpuperioodil oli seal taskukohaste hindade tõttu külastajaid palju. Kohvikulisi oli seinast seina: pensionärid, asotsiaalid, kodutud... Viimastel tegevusaastatel kuulus trammi lõpp-peatuse juures olnud kohvik ühingule "Omaabi". Roheliseks Konnaks hüütud kohvik lammutati 2004.\nKalamaja rajooniga seostub kohvikutega seoses kunagine armas puumaja,mis asus Kalma sauna kõrval. Kohvik-toidubaarina alustanud söömakoht tegi uksed lahti juba viiekümnendail. Salme kohvikust kostis õhtuti elavat muusikat, ootel oli kolm tuba, kus teenindasid ettekandjad. Mingil perioodil meelitas seal külalisi otsekui sisehoovi peidetud vabaõhukohvik.\nKirjanik Teet Kallas maalis ajalehes sellest kohast kunagi värvika pildi, seostades Salme kohvikut salakohtumistega. Äärelinnakohvikuna see koht ehk hilistundidel alati kõige viisakamaks ei jäänud..Kohvik hävis 1980. aastal.


Ruteenium – Vikipeedia\nRuteenium on keemiline element järjenumbriga 44.\nTal on 7 stabiilset isotoopi massiarvudega 96, 98, 99, 100, 101, 102 ja 104.\nOmadustelt on ruteenium plaatinametall ja sellisena väärismetall.\nNormaaltingimustel on ruteeniumi tihedus 12,37 g/cm3 ja sulamistemperatuur 2334 Celsiuse kraadi.\nLooduslik plaatina sisaldab kõiki kuut plaatinametalli. Plaatina tundsid ja kasutasid juba Kolumbuse-eelsed indiaanlased ja Euroopa 16. sajandi keemikud, aga alles 18. sajandi keskel näidati, et plaatina on iseseisev keemiline element. Ülejäänud plaatinametallid pallaadium, roodium, osmium ja iriidium avastati 1803–1804. Plaatina saadi peamiselt Venemaalt jõesetetest. Sellepärast tehti tol ajal enamik plaatinametallide uuringutest Ida-Euroopas. Venemaal hakati plaatinast tootma kandikuid ja medaleid ning alates 1828 vermima rublasid.\nOn võimalik, et esimesena eraldas ruteeniumi 1807 poola keemik Jędrzej Śniadecki, kes avaldas 1808 Vilniuses poola keeles artikli "Rosprawa o nowym metallu w surowey platynie odkrytym", kus nimetas uut metalli vestiumiks. Kuid tema tööd ei kinnitatud iialgi ja hiljem loobus ta ka ise väitest, et on avastanud uue metalli.\nPlaatina avastamisest ei jäänud palju puudu Jöns Berzeliusel ja Gottfried Osannil aastal 1827. Osann oli sel ajal Tartu ülikooli õppejõud. Nad uurisid Uuralitest pärit loodusliku plaatina kuningvees lahustamise järel tekkinud jääke. Berzelius ei leidnud sealt midagi erilist, aga Osann väitis, et avastas kolm uut metalli: pluraaniumi, ruteeniumi ja poliiniumi. Nad ei jõudnudki omavahel kokkuleppele selles, missugune nende jääkide keemiline koostis on.\n1844 näitas Tartus sündinud Kaasani ülikooli õppejõud ja hilisem Tartu ülikooli õppejõud Carl Claus rublade tootmisjääkidest Kaasanis uue metalli. Samal aastal näitas ta, et segu, mida uuris Osann, sisaldab sedasama metalli. Klaus eraldas kõigepealt ruteeniumoksiidi ja sai sellest 6 g puhast ruteeniumi.\nClaus nimetas elemendi ladinakeelse kohanime Ruthenia järgi, mis tähendab Vene. See on ajalooline piirkond, mis hõlmab Lääne-Venemaa, Valgevene, põhiosa Ukrainast ning osalt Slovakkia ja Poola. Claus kasutas Osanni pakutud nimetust oma sünnimaa Venemaa auks (Osanni sünnimaa see ei olnud, tema oli Saksamaal sündinud).\nVikisõnastiku artikkel: ruteenium\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Ruteenium&oldid=5545558"\nLehekülje viimane muutmine: 28. jaanuar 2020, 00:10\nSelle lehekülje viimane muutmine: 00:10, 28. jaanuar 2020.


Täiusliku Pinot Noir´i otsinguil. | Tigu Tegemised\njuuli 29, 2015 · by Kristel\t· in Vein.\t·\nMa pole ammu midagi kirjutanud, sest kõik sellesuvised tunded ja emotsioonid vajavad laagerdumist, et neist kirjutada. Täna hommikul tabasin end unistamas ja mõtlemas varsti saabuva puhkuse peale Portugalis ja mõte, et tagasisõidul saab jälle teha peatuse Burgundias ning igatsus mis mind haaras, andis tõuke see magusvalus tunne kirja panna. Seekord siis ood Pinot Noir´ile.\nMinu üks sõber, kes elab Kataloonias, võrdles kord Pinot Noir´i corridaga. Tema mõte oli, et ühel päeval oma elus õnnestub sul näha erakordset härjavõitlust või juua erakordset Pinot-d. Ja võib-olla asi iseenesest ei olnudki nii erakordne, aga kõik kaasnev nagu valgus, atmosfäär, seltskond, õhtusöök aitasid sellele kaasa. Kõik on lihtsalt perfektne. Härjavõitlusemaal Hispaanias öeldakse sellise tunde kohta “el duende” – (“Igas kunstis leidub duendet, on öelnud Lorca, kõige vastuvõtlikumad sellele on muusika, tants ja lausutud luule. Need liigid vajavad esitajaks elavat inimest, kes sünnivad, surevad ja avavad ennast käesoleval hetkel… Duende ei korda ennast mitte kunagi- nii nagu seda ei tee mere lained. Sõnaraamat defineerib duende’t kui “lummust” või “maavaimu”, või siis flamenko kontekstis “hinge”. Duende on emotsionaalne seisund – osalt ekstaas, osalt igatsus -, mis on flamenko olemus. “Maavaim” – lähim vaste rootsikeeles “tomte”, need pikkade kõrvadega, metsas elavad, head vaimud või haldjad)\nNiisiis oled sa saavutanud kõrghetke, täieliku ekstaasi ja kogu oma ülejäänud elu ei tee ja taha sa muud kui korrata seda tunnet. Tegelikult aga puutud sa päevast päeva kokku keskmiste härjavõitlustega, skandaalidega mis seotud härgade salakaubaveoga, kehvade, et mitte öelda kohutavate härjavõitlejatega ehk siis jälle veinile üle minnes- päevast päeva sa kohtud keskpäraste või suisa kohutavate Pinot Noir´idega, mis võivad olla rasked kui Miura tõugu härja sarved või täiesti väljaarenemata nagu mullikad, aga vahel juhtud kokku ka lausa banaalse ja labase veiniga nagu on Beziersi härjavõitlused, mida saadab hoopis Pastis.\nMiguel Sánchez Robles(Hispaania kirjanik) on samuti öelnud, et Pinot Noir on nagu corrida- Lääne-Euroopa viimane paganlik tragöödia. Ei teagi täpselt, mida ta sellega mõtles, aga igal juhul jääb Pinot Noir väljapoole seaduspärasuse piire, mis teebki selle veini paganlikult võluvaks ja kisub sind kaasa ja kergendab su rahakotti. Ehk ta pidaski silmas veini hindu, kus hind sulle tegelikult mitte midagi ei garanteeri. Võib-olla oli miski muu kontekst, kes sellest Hispaania mõttehiiglasest täpselt aru saab.\nMina olen paraku ka see inimene, kes on sellesse paganlikku võrku langenud ja ma otsin ja igatsen pidevalt õndsaid hetki, mida on pakkunud mulle Pinot. Paraku mina ei oska hinnata härjavõitlust, seetõttu ise härjaga võrdlusi tuua ei oska 🙂\nViimase” el duende” sain ma täiesti klassifitseerimata Pinot´ist, ei olnud mingit cru´d ja aastakäikki oli noor, aga milline vein! Lähen septembri lõpus kontrollima, kas vein ise oli täiuslik või oli ikkagi asi hoopis ideaalses lõunasöögis ühes Burgundia farmirestos, sõprades, kes olid Eestist külla sõitnud, sõbralikus pererahvas ja kogu selles atmosfääris. Ma ei oska enam veini kirjeldadagi, aga ma mäletan seda hingeseisundit pärast esimest sõõmu…el duende!\nFimis “Sideways” on juba klassika, kus on ilus seletus, miks ollakse armunud just Pinot Noir´i.\nSildid: Burgundia, La vie est belle, Veinitargutused\n← Oleme nüüd Muhus ja Kuressaares\nTeeme 22. augustil Vähipeo! →\n2 responses to “Täiusliku Pinot Noir´i otsinguil.”\nnursulbamis juuli 30, 2015, 12:44 p.l. · · Vasta →\nMina kord lugesin, et pinot noir on kõige valivamale veinisõbrale. Pinot on keeruline ja tema maitsed, nagu õigesti kirjutad, võivad varieeruda plässist mittemidagiütlevusest kuni tundelise tipuni. Ma katsetan pidevalt erinevaid pinoosid ning lemmikuks on jäänud üks austerlane(Paul Achs). Puritaan muidugi röögataks – burgundia meitriteos ei saa tulla kuskilt lõuna-baierist.\nKristel juuli 31, 2015, 12:55 e.l. · ·\nKusjuures polegi nii, minu sõber väidab, et parimad tulevad hoopis kuskilt Aude’i ümbrusest ja see mis Burgundiaga toimub ongi business. Mis jällegi ei tähenda seda, et Burgundia vein hea ei ole. Aga igasugu kräpi vahelt pead leidma selle oma õige ja maksma palju rohkem kui naaberregioonide “pinoo” eest.