ghd -15% - Juuksehooldus - Kampaania\nUmbro Action (6)\nUmbro Ice (6)\nghd juukseföön toodab tänu oma keraamilisele küttekehale miljoneid negatiivseid ioone, mis purustavad veemolekulid miljoniteks pisikesteks osakesteks. Need osakesteks muudetud veemolekulid imenduvad juustesse, tagades seal niiskuse tasakaalu, täiustades ning aidates sulgeda juuste pealmist kutiikul kihti. Tulemuseks on pehmed, läikivad ja siidised juuksed.\nghd Air föönikomplekti kuuluvad: ...\nSaavuta oma juustele kauakestev täiuslik volüüm ghd Root Lift Spray abil. Sobib kõigile juuksetüüpidele. Toode sisaldab kuumakaitset.\nToode sisaldavad kõrge konsentratsiooniga niisutavaid ja tervendavaid koostisosasid, vitamiine A, C ja E, UV- kaitset ja on niiskuskindel. Kaitseb samas juukseid kuuma-, külma- ja ilmastiku kahjuliku mõju eest. Viimistlustootele on omane äärmiselt meeldiv segu kardem...\nghdRoot Lift Spray (100mL)\nSaavuta oma juustele kauakestev täiuslik volüüm ghd Total Volume Foam abil. See kergesti kasutatav vaht loob pehme ja koheva lõpptulemuse kõigile juuksetüüpidele. Sisaldab kuumakaitset.\nToode sisaldavad kõrge konsentratsiooniga niisutavaid ja tervendavaid koostisosasid, vitamiine A, C ja E, UV- kaitset ja on niiskuskindel. Kaitseb samas juukseid kuuma-, külma- ja ilmastiku kahjuliku mõju eest. Viimi...\nghdTotal Volume Foam (200mL)\nghd Smooth & Finish Serum on ideaalne toode tagamaks siidise lõpptulemuse viimistletud juustele. See kerge seerum aitab kõrvaldada juustest elektri, siludes samas katkisi otsi. Juhised: masseerida 1 pumbatäis toodet käte vahel ja kanda õrnalt kuivadesse juustesse, vältides juuksejuure piirkonda. Paksudesse juustesse kanda toodet rohkem.\nghdSmooth & Finish Serum (30mL)\nLisa oma juustele veelgi sära ghd Final Shine läikesprei abil. Toode tagab juustele kauapüsiva läike, siludes lendlevaid juukseid ja eemaldades liigse elektri.\nJuhised: pihustada toodet viimistletud juustele 30 cm kauguselt.\nghdFinal Shine Spray (100mL)\nSaavuta eriti kauakestev ja püsiv soeng ghd niiskuskindla Final Fix juukselaki abil, säilitades seejuures juuste pehmus ja siidisus. Sobib kõigile juuksetüüpidele. Juhised: pihustada toodet viimistletud juustele 30 cm kauguselt.\nghdFinal Fix Hairspray (75mL)\nNaturaalharjastest viimistlusharjade komplekti kuuluvad : – ghd Tupeerimishari, millega saate lisada juustele hõlpsalt volüümi, ühtlasi siludes juukse pinda. – ghd Ovaalne hari on ideaalne abivahend peadligi hoidvate soengute viimistlemisel ja igapäevasel harjamisel, juukseid lõhkumata. – ghd Silumishari on spetsiaalne silumiseks mõeldud hari, mis aitab maha siluda viimaseid lendlevaid karvu, ...\nLubage tutvustada uut ghd Curve® sarj...\nghd Gold Styler sarja sirgendajad tagavad ülima profesionaalse viimistluse. Tänu styleri kuldsetele plaatidele ja elegantselt ümarale disainile libisevad juuksed erilise kergusega läbi plaatide, luues seeläbi ainu...\nghdGold Mini Styler\nLubage tutvustada uut ghd Curve® sarja, mille lok...\nJõulukollektsioon 2015! Kingitusena kaasas imeilus kuumakindel matt/kott, kuhu saad pärast sirgendamist kuuma sirgendaja pista ja mugavalt kaasa võtta. ghd Curve creative curl wand on 28 – 23 mm-ne kitseneva kujuga loominguline lainepulk, millega saab luua loomulikke ja läikivaid laineid ning tagada glamuurne volüümikas liikuvus. Jahe otsik kaitseb juuste koolutamise aj...\nghdArctic Curve Creative Curl Wand Gift Set\nJõulukollektsioon 2015! Kingitusena kaasas imeilus kuumakindel matt/kott, kuhu saad pärast sirgendamist kuuma sirgendaja pista ja mugavalt kaasa võtta. ghd Curve classic wave wand on 38 – 26mm-ne ovaalse kujuga lainepulk, millega saab luua nurgelisi, läikivaid laineid ning tagada glamuurne liikuvus. Jahe otsik kaitseb juuste koolutamise ajal sõrmi...\nghdArctic Wave Creative Curl Wand Gift Set


Jay Ingram “Seletav teadus: Vastused küsimustele teaduse müütide, müsteeriumide ja imelugude kohta” – Loe mind!\nAutor, kanadalane Jay Ingram on hariduselt mikrobioloog, kuid tema tähelepanu köidab ka kõik muu, mis on veider, iseäralik või hoopiski igapäevane. Ta on aastaid väsimatult tegelenud teaduse populariseerimisega ning pälvinud selle tegevuse eest mitmeid auhindu.\nRaamatus käsitletakse erinevaid valdkondi, nagu näiteks loomad, inimese keha, söök. Igas teemablokis esitatakse küsimusi, mille üle lapsed võivad juurelda. Küsimusi võib tekkida ju igal hetkel nii isäralike kui täiesti igapäevaste nähtuste kohta. Näiteks on rohutirtsul kõrvad kõhu peal või miks me sääsetorkeid eales kohe algul tähele ei pane. Igale küsimusele antakse põhjalikud mitmeleheküljelised vastused. Tekstis on eraldi ära märgitud erilist tähelepanu väärivad lõigud, mis kas kummutavad või kinnitavad üldlevinud arvamusi (vastavalt teadusulme või teadusfakt) või esitavad huvipakkuvat infot (“Kas teadsid?”). J. Ingrami raamat võimaldab uudishimulikul õpilasel maailma kohta vastuseid otsida. Oma põhjalikkuselt sobib see pigem põhikooli vanusele.\nTagged ajalugu, loomad, teadmiskirjandus, toit\n← Кристин Террилл «Здесь покоится Дэниел Тейт»\nHeli Lukner, Mare Müürsepp “Füübits” →


Pärast jooksmist valu põlvede all - Kliinikud\nPärast jooksmist valu põlvede all\nPärast põlvede all jooksmist ilmnevad valud aktiivse eluviisi toetajatel - algajatel ja professionaalidel. Ebamugavusest vabanemiseks peate välja selgitama põhjused\nPostitaja: L4H administraatori registreerimiskuupäev\nSportlastel-jooksjatel on sageli alajäsemete - jalgade - valutavat valu. Uurides ebameeldiva oleku põhjuseid, saate need kõrvaldada ja valu lõplikult lahti saada\nAlgpõhjused, mille tõttu inimesel on pärast sörkimist valu jalgades, on objektiivsed ja subjektiivsed tegurid:\n1. Puudub / on vale soojendamistehnika\nHommikul voodist tõustes oli vastuvõetamatu pea poole joosta. Kehaasendi järsk muutus, kiire väljumine unest ärkvelolekuks on kehale stress. Ärkamise järgsed ligatuurid pole piisavalt soojenenud ja olulised koormused on vastunäidustatud. Soojendus algab peast, lõpeb taldadega. Sirge selja ja jalgadega õlgade laiusega asetsedes painutavad nad kaela, pööravad seda, pööravad pead, sõtkuvad õla- ja küünarliigesed, käed, keeravad kinni, liigutavad keha, tõstavad ja langetavad jalgu. Lisateavet hommikuse soojenduse kohta saate lingilt: "Hommikune soojendus"\n2. Sörkimiskoha valimine\nKare pind või sile asfalt pole algajatele jooksjatele hea koht. Lihased, liigesed, luud töötavad hüppe rütmis, provotseerides mikrotraumade ilmnemist ja ülekoormus mõjutab põletikuliste protsesside esinemist. Tihti kannatavad sääreosa ja jalg..\nTihedad ja ebamugavad kingad põhjustavad valu põlve all asuvates jalgades isegi treenimise ajal. Pärast selle lõppu võib valu jääda. Kingad valitakse aastaaja järgi. Suvel on võrgusilmaga tossud, talvel - veekindlast kangast isoleeritud, kvaliteetse tallaga, jaotades koormuse õigesti vasika lihaste vahel.\nAlgajad sportlased kurdavad tuharate, puusade, vasikate, jalgade, jalgade valu. Analüüsige treeningu tempot: järsud ja kiired liigutused on ohtlikud, kuna need pingutavad lihaseid ning muudavad liigesed ja sidemed raskeks.\n5.Positsioon ja jooksuvarustus\nAlgajad teevad vigu: nad täidavad keha ettepoole (tahapoole), “unustavad” küünarnukite rütmilise liikumise ja jalgade pädeva ümberkorralduse. Arstide sõnul põhjustavad jäsemete seadmise häired tingimata lülisamba töö probleeme (osteokondroos, skolioos). Sörkimisel suurendab valesti valitud kehaasend liigeste ja kudede koormust, mis põhjustab pärast jooksmist valu põlvede all.\nNeed, kes soovivad treenimise kiiret mõju kogeda, peavad pettuma: jõudude ülehindamine ei anna kehale aega taastuda, organid ja süsteemid on ülekoormatud, tekivad vigastused ja haigused, nõrgenenud immuunsus, lihasluukonna süsteem muutub põletikuks ja hormonaalne taust on häiritud. Suurendage koormusi järk-järgult.\n7. Kirjaoskamatu treening\nJooksmise järsk katkestamine või külm dušš pärast seda provotseerib laktaadi kogunemist lihastes, mille ülejääk põhjustab turset ja valu. Pidev vigade kordamine viib võimetuseni igapäevast elu elada.\nIsegi täpselt reegleid järgides seisavad jooksjad pärast põlvedest alla jooksmist valu. See provotseerib ülekoormust ja traume, jäsemete haigusi.\nVigastuste tõttu arenevad meniski, ligamentoosse aparatuuri kahjustused, dislokatsioonid, põletikulised seisundid, patoloogilised protsessid.\nVenoosse vere väljavoolu rikkumistest tulenevad süsteemsed veresoonkonna haigused põhjustavad valutavat valu. See ilmneb ootamatult ja möödub omaette. Kui pärast jooksmist valutab sel põhjusel põlve alla, saab teha järgmisi diagnoose: tromboflebiit, veenilaiendid, endarteriit. Arstid keelavad kategooriliselt selliste patsientide jooksmise kuni taastumiseni.\nLiigespiirkondade põletikulised protsessid põhjustavad artriiti, artroosi, bursiiti. Ignoreerides, miks jalad pärast jooksmist valutavad, ja jätkates treenimist, riskib inimene tervisega. Haigus ei lähe kuhugi, see progresseerub, valu intensiivistub. Liigesed aja jooksul varisevad. Kestused on sel juhul välistatud..\nEbapiisavad koormused ja trauma (eriti ebaühtlaste radadega) põhjustavad sidemete rebenemist. Sümptomid: terav valu, tursed, tursed, liigese piiratud liikuvus. Kui ligament on täielikult rebenenud, muutub nahk siniseks, hüppeliigesesse koguneb verd. Kandke kohe sidemega ja pöörduge arsti poole..\nPopliteaalse tsüsti kahjustus\nPatoloogiliste protsesside tõttu võib põlve taga ilmuda Bakeri tsüst. See on kahjutu ja on healoomuline kasvaja. Tsüsti komplikatsiooniks on selle rebenemine suuruse suurenemisega. Rebenenud sisu langeb sääreosale, põhjustades temperatuuri ja valutavat valu.\nAlguses võivad need olla asümptomaatilised, hiljem avalduvad valulike seisunditena. Meditsiiniline läbivaatus aitab prognoose kinnitada või ümber lükata, nii et ärge vältige arstide põhjalikku kontrolli.\nTundide alguses tekkivate valulike valu vältimiseks kasutatakse ennetavaid meetmeid. Sooritage liigutusi õigesti: pingutage kõhtu, töötage rütmiliselt kätega, tõstke inspiratsiooniga keha üles, rullige varbast jalatallani.\nLagunemisproduktide kõrvaldamiseks soovitatakse juua palju - vett, mitte teed või kohvi, mis dehüdreerib keha.\nTreeni regulaarselt, ilma pikkade pausideta. Enne sörkimist tehke soojendus. Lõpetage koolitus sujuvalt, et mitte koguneda piimhapet, joosta, minna jalgsi.\nJälgige oma dieeti (sööge magneesiumi, kaaliumi ja kaltsiumi rikkaid toite).\nSörkimine pakub moraalset naudingut ja füüsilist rahulolu - treenige keha, leevendage stressi. Ma jooksen igas vanuses. Ja kui pärast treeningut oli jäsemetel valu, peaksite viivitamatult kõrvaldama nende põhjused ja sörkjooksu ei segata.!\nPõlvevalu pärast jooksmist: põhjused, ennetamine\nPärast jooksmist võivad põlved vigastada nii looduslikel kui ka patoloogilistel põhjustel. Ebamugavate aistingute ilmnemist liigestes provotseerivad ebamugavad tossud, vale liigutustehnika, kehv maastiku valik sporditreeningute jaoks. Kuid valu pärast jooksmist annab sageli märku arenevast liigesepatoloogiast: artriit, deformeeruv osteoartroos. Seetõttu on vajalik põhjalik uurimine ja vajadusel ravi.\nEbamugavustunne põlves ilmub erinevatel põhjustel. Kahjustusi võivad põhjustada mitte ainult kõhred või luustruktuurid, vaid ka lihased ja sidemete-kõõluste aparaadid. Kui valuga kaasneb kerge põletustunne, kaob see pärast lühikest puhkamist kiiresti, siis suure tõenäosusega põhjustab neid sümptomeid piimhappe kuhjumine lihaskiududesse. Kuid põlvevalu ilmnemine isegi pärast koormuse vähenemist ja eriti nende intensiivsuse suurenemine näitab põletikulist või hävitavat degeneratiivset protsessi liigeses.\nHalvasti valitud maastik\nMägede ja kruusaga murdmaasuusatamine on põlvevalude sagedane põhjus. Jooksu ajal ei jaotata jalgade koormust õigesti. Inimene peab astuma erineva laiusega samme, käima mööda ebakorrapärasusi. Ta ei keskendu õigele hingamisele, väsib kiiresti, pingutab asjatult oma lihaseid, mistõttu pole sellisest jooksust kasu tervisele.\nKuid liigeste struktuuride kahjustus on tõsine. Tekib pidev kõhrekihi mikrotrauma, mille edasine hävitamine põhjustab raske patoloogia - gonartroosi arengut.\nSeda nimetatakse jalakaare kuju muutuseks, millega kaasneb selle polsterdusfunktsioonide kaotamine. 45% -l täiskasvanutest tuvastatakse erineva raskusastmega lamedad jalad. Kui sellise patoloogiaga inimene tegeleb jooksmisega, siis on värisemise tõttu pidev põlve, pahkluu liigese, aga ka lülisamba lülisamba ülekoormus. Mõni aasta hiljem võib tal diagnoosida osteoartroos, osteokondroos ja kehahoia häired..\nKreenlöök jooksmise ajal\nVale jooksutehnika korral langevad peamised koormused kannale samaaegselt jala külgpindade ümberpööramisega. See suurendab märkimisväärselt sidemete, lihaste, kõõluste vigastamise tõenäosust, pahkluu ja põlveliigeste kõhrekoe enneaegset hävitamist. Pärast sörkimist on pikka aega tunda jalgade valu tugeva lihaspinge tõttu. Kui te tehnikat ei kohanda, muutub jooksmine peagi hüppeliigese ja põlve kõhre pöördumatu kahjustuse tõttu võimatuks..\nPõlvevalu põhjustab sageli jooksujalatsite vale valik. See ei tohiks jalale liiga sobida ega jalast libiseda. Sellistel juhtudel ei keskendu inimene sügavale hingamisele ja liigutuste rütmile, vaid ebamugavuste kõrvaldamiseks on jalgade lihased pidevalt pingutatud. Ideaalne sörkjooksu jaoks - mittejäika kaaretoega tossud ja kergeid lööke neelav tald koos paelte või Velcro kinnitustega.\nSpordiarstid soovitavad tungivalt, et jalgade ja selgroo liigeste tugeva löögikoormuse tõttu ei tohiks asfaldil joosta. Jalades tekkivate ebameeldivate aistingute minimeerimiseks peab inimene puusade, põlvede ja pahkluu lihaseid rohkem pingutama. See juhtub ka siis, kui tald on tahkelt pinnalt maha rebitud ja seejärel alla lastud. Kõhreliste kudede mikrotrauma tekkimise oht suureneb rohu, liiva ja kruusaga sõites.\nPeate olema ettevaatlik, kui pärast peaaegu iga jooksu ilmnevad valu põlveliigeses ja nende raskusaste suureneb aeglaselt, kuid pidevalt. See sümptomatoloogia on iseloomulik peaaegu kõigile põletikulistele haigustele - bursiit, sünoviit, kõõlusepõletik, tenosünoviit. Kerged valud võivad olla märk veel kõhre ja luude mikrotraumadest ja kroonilisest loidast patoloogiast.\nPatoloogia, mis provotseerib põlvevalu pärast jooksmist Seotud sümptomid\nArtriidi podagra, psoriaatiline, nakkav, reaktiivne, reumatoidne Valu intensiivsus suureneb pärast füüsilist pingutust. Liigese kohal olev nahk muutub punaseks, see muutub puudutamisel kuumaks. Olukorda süvendab tursete teke, mis surub närvilõpmeid. Lihaste toonus on suurenenud, liikuvus on piiratud\nDeformeeriv osteoartroos (gonartroos) Põlves liikudes on kuulda klõpse, mõranemist, krigistamist. Hommikul tundub liiges mõnevõrra paistes. Samal ajal on tunda liigutuste jäikust.\nIsegi lihaste, sidemete või kõõluste väikseid kahjustusi ei saa tähelepanuta jätta. Seal on puusadele, jalgadele, jalgadele kiirgav äge valu. Mõne tunni pärast moodustub tursed ja 5 päeva pärast moodustub ulatuslik hematoom. Kui kannatanu meditsiinilist abi ei otsi, sulanduvad sidemed ja kõõlused valesti. Jooksmise ajal stabiliseerivad nad põlve halvasti, mis põhjustab valu.\nEsialgse diagnoosi aluseks on patsiendi väliste uuringute tulemused, tema kaebused, anamneesi andmed. Arst viib läbi lihasjõu, kõõluste reflekside hindamiseks mitmeid funktsionaalseid teste. Kuna põlveliigese mitmesuguste haiguste kliinilised ilmingud on sarnased, on ette nähtud üks või mitu instrumentaaluuringut:\nradiograafia. See võimaldab tuvastada luumurrud, praod luus, luustruktuuride deformatsioonid. Radiograafia gonartroosi ja III raskusastme artroosiga on eriti informatiivne. Kahes projektsioonis saadud piltidelt visualiseeritakse luukasvud, kitsendatud liigeste vahe;\nMRI skaneerimine Uuringud viiakse läbi kõhre ja luukoe, sidemete, lihaste, kõõluste, veresoonte, närvikäppade seisundi hindamiseks;\nartroskoopia. Seda kasutatakse vastavalt näidustustele liigese sisepinna uurimiseks. Artroskoopia ajal saab arst teha vajalikke meditsiinilisi manipulatsioone, võtta materjale biokeemilisteks uuringuteks.\nInstrumentaalsete uuringute tulemused on tavaliselt vigastuste või gonartroosi diagnoosimiseks piisavad. Kuid põletikulise haiguse tüübi kindlakstegemiseks määravad biokeemilised analüüsid sageli ESRi, C-reaktiivse valgu, siaalhapete, kusihappe taset.\nTugev valu sörkjooksu ajal või pärast seda ilmneb tavaliselt lihaste, seljaaju, sidemete, kõõluste ja meniski kahjustuste tagajärjel. Mida varem osutatakse ohvrile esmaabi, seda kiiremini taastumine toimub. Mida teha:\nasetage inimene kindlale, tasasele pinnale, kinnitage vuuk elastse sideme või meditsiinilise kilduga;\nTõstke kahjustatud jalg rulli või tiheda padjaga üles nii, et see oleks keha tasemest pisut kõrgem;\nkandke põlvele külma - paksu riidega mähitud jääga kilekotti. Korda protseduuri 10 minutit iga tund. Kui vigastus on avatud piirkonnas, võite kasutada külma veega niisutatud lappi;\nandke kannatanule tablett mittesteroidset põletikuvastast ravimit (NSAID) - Ibuprofeen, Nise, Ketorol, Diclofenac. Traumatoloogid soovitavad võtta ka antihistamiini, näiteks loratadiini või suprastini.\nSageli ei mõista kannatanu vigastuse raskust ja keeldub arsti poole pöördumast. See võib põhjustada põlveliigese edasist halvenemist..\nKuidas ravida põlvevalu pärast jooksmist\nKui valu pärast sörkimist ei kao pikka aega ja uurimise ajal patoloogiaid ei tuvastatud, võite kasutada farmakoloogilisi preparaate. Tavaliselt kasutatakse väliseid aineid - kreeme, palsamit, geele, salve:\nMSPVA-d - Arthrosilen, Fastum, Voltaren, Indomethacin, Ketoprofen, Dolgit, Diclofenac, Final gel;\nsoojendava efektiga - Finalgon, Apizartron, Viprosal, Capsicam.\nRaskete kõrvaltoimete tõttu ei ole ravimid ette nähtud pikaajaliseks kasutamiseks. Seetõttu on parem kasutada bioaktiivseid lisandeid, milles peamised koostisosad on väikestes kontsentratsioonides. Need on Dikul, Sophia, Arthro-Active, Honda geelide palsamid. Spordiarstid soovitavad kasutada ka jahutavat välist vahendit mentooli, kampri, eukalüptiõliga, näiteks Ben-Gay.\nSidemete-kõõluste aparatuuri tugevdamiseks, kõhre taastamise kiirendamiseks kasutatakse kondroprotektoreid, kuid ainult vastavalt ortopeedi või traumatoloogi ettekirjutustele. Nende hulka kuuluvad Teraflex, Structum, Don, kondroksiid, glükoosamiini maksimum. Kuna toimeained (kondroitiin, glükoosamiin) kogunevad põlveliigese õõnsusse, hakkavad nad avaldama valuvaigistavat ja põletikuvastast toimet.\nPõlvevalu pärast jooksmist on põletikuliste ja degeneratiivsete patoloogiate peamine sümptom. Meditsiinilise sekkumise puudumisel edenevad nad tervislike kudede kaasamisega. Gonartroosi või artriidi arengu viimasel etapil ilmnevad pöördumatud muutused luustruktuurides ja kõhrekihi täielik hävitamine. Moodustuvad luukasvud (osteofüütid) koos traumaatiliste pehmete kudede nihkumisega. Liigesevahe lõheneb, mis viib anküloosini - osalise või täieliku immobiliseerimiseni. Sellistel juhtudel on konservatiivne teraapia ebaefektiivne, seetõttu asendatakse põlveliiges endoproteesimisega.\nValu ennetamiseks pärast sörkimist on vaja välistada kõik tegurid, mis provotseerivad nende välimust. Sporditreeninguks on vaja valida sobivad kingad, kinnitada varustus, harjutada staadionil või muudes jooksmiseks mõeldud kohtades. Soovitatav on kasutada ortopeedilisi seadmeid - elastseid põlvekaitsmeid. Need ei piira liikumist, kuid samal ajal stabiliseerivad liigese usaldusväärselt. Põlvekatete kandmine muutub suurepäraseks vigastuste ennetamiseks sügisel.\nSpordiarstid soovitavad mitte varahommikul joosta, kui keha pole veel eelseisvateks koormusteks valmis. Kui treenimiseks pole muud aega, peaksite esmalt tegema soojenduse. See on kõndimine kõrgel tõstetud põlvedega, kükitamine, hüpped, pöörded ja keha kallutamine.\nLiigeste kahjustused tekivad sageli suurenenud koormuse tõttu liiga järsult. Seetõttu peaks jooksmisele eelnema vilgas kõndimine. Isegi kerge ebamugavustunne peaks olema signaal treenimise lõpetamiseks.\nPärast jooksmist valutab põlv: pöördu arsti poole või lahenda probleemid ise?\nOlukord, kui pärast jooksmist põlv valutab, on tuttav paljudele sportlastele, eriti neile, kes eelistavad pikki vahemaid. Spordimeditsiini maailmas on sellel probleemil isegi kollektiivne nimi - “jooksja põlv”. Mis on selle diagnoosi taga peidus, kui sportlane peaks muretsema hakkama ja kuidas valu ära hoida - sellest selles artiklis!\nEnne nuputamist, mida teha, vaatame välja, miks võivad pärast jooksmist põlved haiget teha. Põhjus ei ole alati trauma või raske haigus, kuid seda sümptomit ei tohi kunagi ignoreerida..\nTuletage meelde, mis on põlv. See on inimkeha üks keerukamaid liigeseid, mis võtab tohutu koormuse. Liigend ühendab reie ja sääre ning vastutab alajäseme üldise liikuvuse eest. Kujundus on ainulaadne - see hoiab inimese keharaskust õrnalt mitte ainult puhkeolekus, vaid ka koorma all. Jooksmise ajal suureneb viimane oluliselt.\nPõhjuseid, miks põlved pärast jooksmist või treenimist valutavad, on 3 rühma:\nPatoloogilised protsessid liigeses;\nLigamentoosse aparatuuri kahjustus;\nPõletikulised protsessid põlvekehas.\nNeed põlvevalu põhjused pärast jooksmist ilmnevad enamasti liigse koormuse tõttu. Sportlane ignoreerib valu, jätkab treenimist, raskendades sellega olukorda. Muud võimalused - jooksutehnika mittejärgimine, ebamugavad kingad, ebatasane maa.\nPakume avalikustada näidatud rühmad ja loetleda kõik võimalikud olukorrad, mille tõttu sportlastel on põlved valusad.\nMeniski vigastus. See on õhuke kõhre, mis vastutab liigese polsterduse ja stabiliseerimise eest. Kui pärast jooksmist põlved valutavad seestpoolt, võite meniski venitada või mis veelgi hullem - rebeneda. Sel juhul on kõigepealt tunda ägedat valu, siis jalg paisub, muutub raskeks sellele astuda.\nPatella nihestus. Üldine põhjus, mida paljud jooksjad teavad otse. Muide, tavaliselt ignoreerivad nad seda valu nõrga intensiivsuse tõttu. Kandke maha väsimus või ülekoormus. Sümptom möödub kiiresti, reeglina järgmisele treeningule ja sportlane jätkab õpinguid, nagu poleks midagi juhtunud. Süstemaatilise dislokatsiooni tagajärjel venitatakse sidemeid ja põlv muutub vähem stabiilseks. Tõsiste vigastuste oht on märkimisväärselt suurenenud.\nKui pärast jooksmist põlv valutab väljastpoolt, on külgmise või külgmise sideme kahjustamise võimalus.\nAlgajad otsivad sageli vastust küsimusele - miks valutavad jalad pärast jooksmist ees põlve all? Selle lokaliseerimise põhjuseks võib olla periosteumi (periosteumi) põletik. Periosteum on kõige õhem kile, mis ümbritseb luu. Vale jooksutehnika tagajärjel eraldatakse film alusest ja põletik. Inimene kogeb valutavat põlvevalu.\nErinevate sidemete venitamise või rebimisega liigeses võib valu lokaliseerida erinevates kohtades. Mõnede jaoks valutavad jalad pärast jooksmist põlve ees, ees - teiste jaoks - seest, teistele - seestpoolt. Sellise vigastuse tavalised nähud on tugev turse, valu pingutuse ja puudutuse ajal, piiratud liikuvus.\nProbleem ei ole alati ligamentne aparaat. Mõnikord valutavad põlved patoloogiliste reumaatiliste haiguste tõttu: artriit, artroos, periartriit, reuma, bursiit, sünoviit, kõõlusepõletik. Põlveliigese haigusi tohib ravida ainult arsti järelevalve all..\nKui tunnete, et põlve all olevad luud pärast jooksmist valutavad, on võimalik, et põlvesektoris pole piisavalt verevarustust. Selliste vaskulaarsete häirete korral on valu tavaliselt nõrk, arusaamatu lokaliseerimisega. On tunne, nagu pehme kude valutab, kuid samal ajal tundub, et luud valutavad. Kõige sagedamini kurdavad sellised sümptomid noorukid, kes on alustanud aktiivse kasvu faasi. Laevadel lihtsalt pole aega kasvada samal kiirusel kui luustik pikeneb.\nLisaks vigastustele ja haigustele võib põlv haiget teha sportlase üldise ettevalmistamatuse ja kehva jooksukorralduse tõttu:\nOhtlik pinnas - ebaühtlane, auklik või vastupidi, asfalt või betoon. Ideaalne pinnas ohutuks jooksmiseks on spetsiaalne kate takistusteta jooksuradadel või loodusradadel;\nVale jooksutehnika - jalgade või keha asendi vale seadistamine. Selle tagajärjel suureneb liigese koormus ja põlv valutab;\nLamedad jalad - selle struktuuri geneetilise tunnusega jooksmine koormab põlvi suuresti;\nHalvad kingad - tihedad, ei kinnita jalga, rasked, mitte suuruses jne;\nMida teha ja millal arsti juurde pöörduda?\nNüüd analüüsime, mida teha, kui pärast jooksmist põlved valutavad. Nagu aru saate, põhjustab sümptomi eiramine paratamatult tõsisemaid tagajärgi ja seetõttu peaksite viivitamatult reageerima.\nÄgeda ja äkilise valu korral kohe jooksu ajal või vahetult pärast seda tuleb liiges immobiliseerida. Kinnitage see elastse sidemega ja tagage rahu;\nMis siis, kui põlvevalu pärast jooksmist on nii tugev, et seda on võimatu taluda? Kandke veerand tundi külma kompressi.\nPaljud püüavad leida teavet selle kohta, kuidas valulikku kohta määrida. Soovitame järgmisi valuvaigistavaid põletikuvastaseid geele - Voltaren, Analgos, Diclofenac, Dolobene ja nende analoogid. Ärge unustage, need ravimid leevendavad ainult kohalikku sümptomit, ilma põhjust kõrvaldamata..\nIstu või lama nii, et jalg oleks torso kohal;\nIsegi kui jalg pärast neid manipulatsioone enam ei valuta, on mõttekas kokku leppida ortopeedilise kirurgi juures.\nMõelge nüüd, mida teha, kui põlv valutab pärast iga jooksu, süstemaatiliselt, see tähendab, et on oht kroonilise patoloogia väljakujunemiseks:\nMuidugi, esimene asi, mida peaksite arsti juurde külastama. Ta otsustab, kas on soovitatav määrata kondroprotektiivseid ravimeid, mis taastavad sidemeid ja liigeseid;\nMõneks ajaks tasub treeningud katkestada ja tavaelus kandke elastset sidet;\nNagu arst on määranud, võite rakendada sooja kompresse või rakendada soojendavaid salve;\nSörkimist uuendatakse ainult raviarsti loal.\nNoh, me mõtlesime välja, mida teha põlvevaluga pärast jooksmist, samuti selle sümptomi põhjused. Nüüd loetlege lühidalt ennetavad meetmed:\nValige sörkimiseks sile, looduslik maa. Liiga kõva pinnas või vastupidi väga pehme pinnas suurendab vigastuste ohtu.\nPidage kinni jala õigest seadistusest - rullige kandist jalatallani, jalad on sirged, ärge pange sisse ega välja..\nÄrge kulutage raha kvaliteetsetele jooksujalatsitele. Pange tähele, et igal aastaajal on oma kinga. Näiteks talvel on spetsiaalsed tossud;\nKüsige endalt piisavat koormust, ärge suurendage seda järsult;\nÄrge kunagi langetage treeningut ja pingutage.\nNagu näete, pole reeglid üldse keerulised, kuid need vähendavad märkimisväärselt keerukate patoloogiate tekkimise riski. Muidugi võite neid soovitusi järgides vigastada - mõnikord piisab kahjuks ühest ebamugavast liikumisest. Veeris jala all.\nPidage meeles, et ravi olukordades, kus pärast jooksmist põlv valutab, määrab ainult arst. Ärge usaldage oma tervist Internetti ega asjatundmatuid nõustajaid. Kui soovite, et jooksmisest saaks teie lemmik ja eluaegne harjumus, ärge unustage oma keha signaale. Kui see valutab, peate selle põhjuse välja selgitama! ole tervislik.\nMiks jalad pärast jooksmist valutavad?\nPaljudel spordiga seotud inimestel on pärast jooksmist valusad jalad. Arstid kuulevad sarnast kaebust algajatelt sportlastelt, kelle keha pole veel kehalise tegevusega harjunud. Kuid valu ei ole alati seotud ülekoormusega, ebameeldiva sümptomi ilmnemisel on patoloogilisi põhjuseid..\nKüsimusele "miks mu jalad pärast jooksu valutavad" on mitu tegurit. Neil on nii füsioloogiline kui patoloogiline iseloom..\nKlasside jaoks valesti valitud kingad mõjutavad alajäsemete seisundit negatiivselt, isegi normaalse kõndimisega. Kui tossud ei kinnita jalgu nii ette kui taha, on see luude, kõõluste ja lihaste vigastatud..\nTossude kandmine palja jalaga tekitab tallale ja varvastele konnasilmi, mis tekitavad palju ebamugavusi, seega kandke kindlasti sokke.\nLiigeste aparaadi trauma juurde kuulub rebend ja pinge. Sageli kannatab põlve esiosa koos verevalumiga, mis mõjutab meniski. Vigastused tulenevad suurenenud stressist. Sellist kahjustust iseloomustab terava valu ilmnemine, liigese piiratud liikumine, kudede turse kahjustatud piirkonnas.\nParasiitidega nakatumine põhjustab neuroosi, väsimust, äkilisi meeleolu kõikumisi ja edasisi tõsisemaid haigusi.\nMida teha? Alustuseks soovitame lugeda Vene Föderatsiooni parasitoloogia peamise instituudi artiklit. See artikkel tutvustab meetodit, mille abil saate oma keha parasiitidest puhastada, ilma et see kahjustaks keha. Loe artiklit >>>\nKui ilmneb tühimik või nikastus, peate viivitamatult külastama arsti ja lõpetama jooksmise, kuni alajäsemed on täielikult taastunud.\nSeda ainet toodetakse kehas pidevalt, kuid füüsilise aktiivsusega suureneb selle sisaldus. Happe stagnatsiooniga muutuvad lihased kõvaks, tekib tugev valu. Kuid need sümptomid kaovad mõne tunni jooksul pärast treenimist, samal ajal kui aine väljutatakse kehast..\nKrambid lihastes - seisund, mis ei kujuta ohtu inimeste tervisele. Sportlastel tekivad need liigse stressi tõttu. Kui haigus hakkas häirima liiga sageli, peaks see arstile tunduma: seisund võib olla patoloogia sümptom.\nKõõluste põletik põhjustab jalgade valu ka pärast jooksmist. Tavaliselt ilmneb valu äkiliste liikumistega, aeglaste liikumiste korral aga vaibumisega. Patoloogilisest seisundist on vaja vabaneda ravimite abil.\nKuidas aidata jalalihaseid?\nKui jalad jooksmise ajal valutavad, peaksite üle vaatama treeningrežiimi ja tehnika. Selleks pidage nõu juhendajaga. Pärast klassi peaksite venima, jalutama või jalgrattaga sõitma.\nKontrastdušš aitab valu vastu. Selle olemus seisneb külma ja sooja vee vaheldumises. See aitab kehast kiiresti eemaldada kahjulikke aineid ja lagunemisprodukte, vältides seeläbi lihaste valulikkust..\nReie või põlve all oleva valu kõrvaldamise efektiivne meetod on massaaž. Soovitatav on seda teha iga treeningu lõpus. See võimaldab lihaskoel lõõgastuda. Protseduuriks tuleks kasutada jahutava toimega geeli..\nMu naine ei helistanud ja määris mu jalgu ööseks salitsüülsete salvidega. "Meie vanaemasid koheldi niimoodi, võib-olla saate te sellest mööda!" See “võimalus” minuga ei töötanud ja mõne aja pärast olin sunnitud jooksma arsti juurde, kus nad lõikasid mu juure juure alla.\nMis te arvate, kas see aitas? Aasta hiljem, kui küünest peaaegu kasvas seen, hakkas veelgi suurema jõuga! Sain aru, et peale minu ei aita mind keegi selle katastroofi korral. Seetõttu ronisin internetti ja asusin uurima, kuidas seeni ravitakse..\nSelgub, et töötati välja ravim, mis "peatab" seente eosed, s.o. võtab ta paljunemisvõime ära. Tööriista nimi on Mycocin ja see on seenevastase toimega tablett ja geel. Geel tänu oma ainulaadsele koostisele tungib sügavale naha alla või küünesse ja tapab seene.\nJalavalu vältimise meetmed\nPikka aega spordiga seotud inimesed teavad, et esimest korda pärast jooksmist valutavad mitte ainult jalad, vaid kogu keha. Kuid aja jooksul harjub keha suure koormusega ja valu kaob iseenesest, peate lihtsalt ootama.\nEdaspidi on korraliku jooksmise põhimõtete eiramise tõttu valus joosta. Eksperdid soovitavad järgida algajate sportlaste jalgade valu ennetamiseks vajalikke soovitusi:\nAlustage klasse aeglases tempos. Füüsilise koormusega kohandamata organism saab tugevat stressi, kui see kohe kiiresti jookseb ja taastumine võtab palju kauem aega..\nEnne treenimist tehke kindlasti soojendus. Sääreluu, sääreluu ja teiste sääreluude lihased peaksid olema hästi soojendatud. Võite teha võimlemist või lihtsalt mõni minut ringi jalutada.\nÄrge jooksege ilma arsti loata, kui teil on probleeme liigeste, lihaskoe ja veresoontega. Patoloogiate esinemise korral on klassid täielikult keelatud või valitakse säästlikum treeningrežiim.\nUurisime tohutul hulgal materjale ja mis kõige tähtsam - katsetasime praktikas ära enamiku liigeste ravimise vahendeid. Niisiis, selgus, et ainus ravim, mis sümptomeid ei leevenda, vaid tegelikult ravib, on Sustalife.\nNii et te ei arva, et teid imeb mõni muu ime, ei kirjelda me, mis on tõhus ravim... Kui olete huvitatud, lugege kogu teave Sustalife'i kohta ise. Siin on link intervjuule.\nPärast jooksmist kõndige mõni minut, tehke venitus. Juhendajad keelavad järsku jooksmist lõpetada, kuna see provotseerib piimhappe kogunemist reie ja sääre lihastesse.\nHapete kiireks eemaldamiseks viige läbi soojendusprotseduurid. Parem võtta sooja vanni eeterlike õlidega või minna vanni, kuid mitte kuuma.\nValige jooksmiseks mugavad riided ja jalanõud. Miski ei tohiks keha liikudes piirata. Kingad peavad olema täpselt mõõdulised, hingavad ja kindlalt paigal..\nPärast jooksmist joo vett. Selle abiga erituvad lagunemisproduktid kehast..\nNeed soovitused peaksid saama harjumuseks. Kui järgite neid, siis nädala jooksul saate keha stressiga kohandada. Järgnevad jooksutunnid ei tekita ebamugavust, küll aga rõõmsameelsust ja meeleolu paranemist..\nKui säärevalu vaevab jooksmise ajal, isegi kui soovitusi järgitakse, on haiguse põhjuse väljaselgitamiseks väärt arsti külastada.\nJooksmine on ohutu spordiala, kuid siiski on see füüsiline tegevus, mis ei sobi kõigile inimestele. Sörkjooksu ei soovitata teha neil, kes kannatavad järgmiste vaevuste all:\nSilmahaigused (lühinägelikkus ja glaukoom). Suurenenud koormus võib põhjustada võrkkesta irdumist.\nLiigesepatoloogia (põlve-, puusaliigese artroos või lülisamba kaelaosa osteokondroos). Treening põhjustab probleemide süvenemist.\nHingamisteede haigused (bronhiaalastma). Jooksmisel osalevad töös aktiivselt kopsud ja bronhid. Kui need kehad ei ole võimelised täie jõuga töötama, siis on parem keelduda jooksmast.\nKardiovaskulaarsüsteemi probleemid (südamepuudulikkus, arütmia). Süda ja veresooned kogevad aktiivsuse ajal palju stressi. Kui inimene on terve, aitab see arendada vastupidavust ja tugevdada seda kehasüsteemi. Kui on patoloogiaid, raskendab jooksmine nende kulgu..\nKrooniliste haiguste ägenemise perioodi peetakse piiranguks. Sporditegevuse võimaluste osas tuleks pöörduda arsti poole. Ka ajutine jooksu vastunäidustus on külmetus. Kuigi inimesel on palavik ja köha, on jooksmine rangelt keelatud. Treeningute jätkamine on lubatud alles pärast täielikku taastumist. Vastasel juhul on suur oht tõsiste tüsistuste tekkeks..\nEakatel inimestel ei soovitata joosta, kuna keha ei talu intensiivset füüsilist tegevust. Arstid soovitavad jooksmise asendada kõndimisega.\nJooksmine suurendab keha vastupidavust, tugevdab südant ja veresooni, toetab lihastoonust. Kuid peate jooksma vastavalt spetsialistide soovitustele, et sport tooks kasu, mitte ei kahjustaks.\nJalavalu põhjused ja kõrvaldamine pärast sörkimist\nJõusaalis jooksmine või trenn teeb tihti jalgadele haiget. Miks see juhtub, kui koormus polnud eriti tugev? Asi on selles, et enne tunde ei soojenenud paljud algajad sportlased ega linnakodanikud piisavalt või otsustasid puhata ja istuda, misjärel nende lihased haigestusid.\nEnne treenimist tuleb iga kord muuta taktikat või soojeneda. Vastasel juhul lihased mitte ainult ei valuta, vaid ka paisuvad.\nMiks valutavad jalad pärast sörkimist?\nLihasvalu põhjus pärast jooksmist või treenimist on sageli piimhape. See vabaneb põlemise tõttu glükoositreeningu ajal. Jõutreening sunnib lihast intensiivselt töötama, takistades sel hapniku saamist. Anaeroobne glükoosi lagunemisprotsess.\nHiirtel koguneb piimhape, mis põhjustab valu. Pärast seda, kui vereringe peseb selle lihastest välja, kaob valu.\nKuidas kõrvaldada lihasvalu:\nlõdvestage lihaseid venitades;\njuua paar klaasi vett.\nMida teha, kui jalad valutavad pärast treeningut?\nKõigepealt on vaja lihaseid enne seda soojendada. Selleks peate tegema mitu painutust, kükki, jalgade keerutamist. Kui lihased on venitatud, tõmbuvad nad palju paremini kokku. Lisaks aitavad klassid statsionaarsel rattal, soe vann, massaaž..\nPärast jooksmist soojendage\nPärast jooksu ei tohi mingil juhul istuda ega lamada. Võite teha natuke harjutust, jalutada. Mõnikord vahelduvad jooksuharrastajatega vilgas kõndimine ja jooksmine. Nii muutub koormus ühtlasemaks.\nOn väga oluline magada. Kehal on raske puhata ja jõudu taastada, kui pole piisavalt und. Kaal ei kao kuhugi ja see on lisakoormus lihastele ja selgroole.\nMõnikord võib kogu keha haiget teha, justkui oleks ta löönud. Ärge proovige heasse vormi jõuda, kui unest ei piisa.\nJoo alati piisavalt vett; treeningu ajal tuleb see välja higiga. Kui vett on vähe, siis pole mitte ainult lihasvalu, vaid ka öised krambid.\nToidud, milles on piisavalt kaaliumi ja kaltsiumi\nNii et lihased pärast treeningut ei valuta, peate järgima õiget toitumist. See peaks sisaldama kaaliumi, kaltsiumi ja magneesiumi. Neid aineid leidub kuivatatud aprikoosides ja kodujuustudes, banaanides ja kalas..\nSageli on lihasvalu ja krambid seotud dehüdratsiooniga. Seetõttu on soovitatav pärast treenimist juua vähemalt klaas või kaks vett.\nKui lihaseid sageli häiritakse, aitab soe vann. See võimaldab teil lõõgastuda ja kiirendada verevoolu..\nNeile, kes armastavad jõulisust ja head tuju, aitab kontrastdušš. Lülitage esmalt sisse soe vesi ja laske järk-järgult jahtuda.\nVett ei ole vaja drastiliselt muuta, kuum keha ei meeldi sellistele muutustele, eriti kuna see võib mõjutada südant. Tavaliselt kestab valu külmas vees kauem, mis tähendab, et me hajutame vere kõigepealt kuumaks.\nMassaaž aitab igas olukorras. Võite teha isemassaaži või küsida partnerilt. Peate seda jõuliselt tegema, kui sõtkume sääreosa, siis alustame pahkluust, mitte vastupidi. Soojendav kreem või geel aitab palju..\nKõhupressil ei ole soovitatav isemassaaži teha. Magu saab ainult päripäeva suunata..\nkannab kudedesse hapnikku;\nvõimaldab teil lihaseid lõdvestada.\nMassaaž on suurepärane võimalus pärast jooksmist soojeneda. Soovitatav on seda teha puhta keha peal.\nMugavad kingad, riided\nKasutage kindlasti õigeid spordijalatseid. Spordisaali jaoks müüakse mõnda tossu, tänavatele sörkimist täiesti erinevat. Täpsustage kindlasti, millist võimalust te ostate, vastasel juhul võivad jalad mitte ainult haiget teha, vaid ka väsida.\nKuidas valida jooksujalatseid:\nvõtame ainult oma suuruse. Ükski suurus pole suurem ega väiksem, jalg väsib ja sportlane komistab;\ntossu ülemine osa peaks tihedalt jala külge mahtuma;\nkinnitage kingad õigesti; tossud ei tohiks hõõruda ega purustada;\npiisav laius sees. Jala ei tohiks külgedel pigistada. Jooksmise ajal jalad veidi paisuvad, need peaksid olema mugavad;\npainde katsetamine. Tossud peaksid olema jala painutamisel kergelt painutatud. Vastasel juhul võite tossu jäiga vormi korral märgata, et jalad valutavad;\nkui on lamedad jalad, siis ostke ja kasutage spetsiaalseid sisetallasid. Need aitavad joosta ja ei väsi;\ntihe varvas istub tihedamalt jalas, nii et erinevaks aastaajaks tossude valimisel tuleks sellega arvestada\nÄrge unustage jooksmiseks sobivaid riideid. See peaks olema mugav ja mugav. Inimene ei tohiks selles külmuda ega tänaval tugevalt higistada.\nValu võib edasi lükata, ilmneda päev pärast treeningut või lihaspinget. See on okei, võite lihtsalt kõiki ülaltoodud protseduure korrata. Sellise valu põhjused pole enam piimhape, ilmuvad lihaste mikrotraumad.\nMikropisarad on murettekitavamad, nii et paljud keelduvad trenni tegemast. Seda pole vaja teha, vähendage lihtsalt koormust. Kude paraneb ja lihas suureneb pisut..\nKasutame soojendavat salvi, mida saate osta apteegis. Näiteks teeb Finalgon;\nVõite teha haavakoha kerget massaaži;\nfüüsiline aktiivsus, kuid mõõdukalt.\nÄrge lõpetage treenimist, kui lihased pisut valutavad. Järk-järgult harjub keha ja kõik normaliseerub..\nKui valu ei esine lihastes, vaid liigestes, on vaja ajutiselt jooksmine katkestada ja taotleda uuringut. Juhtub, et pärast jooksmist hakkavad häirima vanad jalavigastused, nihestunud liigesed või põlveliigesed. Ärge proovige üle saada jooksuvaludest ja jalgade sidumisest, see võib ainult halvendada.\nJooksmine on alati rõõm, kehale kasulik, kuid peate meeles pidama, et jalad võivad haiget teha veenilaiendite ja muude veresoonte probleemide, näiteks diabeedi korral. Sellistele inimestele soovitatakse kiiret kõndimist, jalgratta kasutamist.\nMiks valutavad jalad põlvedest allpool?\nInimesed, kes tegelevad kergejõustiku või suusatamisega ametialaselt, tunnevad pärast jooksmist sageli valu põlve all. Kuigi nad treenivad intensiivselt, omistatakse valu esinemine tavaliselt banaalsele ületreeningule ja väiksematele vigastustele. Kuid mitme aasta pärast püsib jalgade valu ja hakkab häirima isegi pärast kiiret kõndimist.\nPikka aega proovivad inimesi ravida iseseisvalt, kasutades erinevaid salve ja hõõrudes. Kuid lõpuks viib ebamugavustunne põlve all neid arsti juurde.\nSelliste nähtudega avaldub ainult kaks haigust - see on põlvekõõluse kõõlusepõletik ja Osgood-Schlatteri tõbi.\nSeda haigust peetakse õigustatult professionaalseks, selle teine nimi on "jooksja põlv". Selle areng on iseloomulik sportlastele, kes kogevad jalgadele liigseid koormusi (joostes või hüpates). Kuid mitte kõik sportlased ei puutu sellega kokku - vigastusele kalduva vatsakese luu struktuuri struktuur peaks olema eelsoodumus.\nAluseks on patella alumise serva ebapiisav luustumine. Selle tagajärjel ei ole reie lihaste sidemed kindlalt selle külge kinnitatud. Intensiivse treenimisega on kõõluste kiududesse püsivad väikesed pausid. Regulaarne mikrotrauma ja jalgade koormus ei võimalda sidemetel nende terviklikkust taastada. See viib kroonilise põletikulise protsessini kudede paksuses..\nMiks märgid ei ilmu kohe ja kipuvad progresseeruma? Selle põhjuseks on vatsakese allapoole jäävate muutuste järkjärguline areng. Seetõttu eristatakse haiguse 4 staadiumi, sõltuvalt manifestatsioonide heledusest (valu ja liikumispuudega).\nEsimest iseloomustab valu tekkimine patella allpool alles pärast jalgade tugevat koormust. Pärast jooksmist, kükke või hüppamist tunneb sportlane seda ainult riietusruumis või kodus.\nTeises etapis tekib valu põlve all ees mitte ainult pärast treeningut, vaid ka selle ajal. Kuid liigeste normaalne liikuvus ja lihasjõud võimaldavad neil siiski sooritada.\nKolmandat etappi iseloomustab valu treeningu ajal ja pärast seda, sealhulgas normaalse kõndimise ajal. Ebameeldivad aistingud jooksmisel või hüppamisel ei võimalda neil enam normaalselt esineda.\nViimane, neljas aste viib tüsistuste tekkimiseni - põlvekese osa hävimiseni või selle sidemete rebenemiseni. Põlveliigese liikuvus on tõsiselt piiratud (kõndimisel või jooksmisel on lame). Liiges muutub põletiku tõttu ümaramaks.\nKinnitav uurimismeetod on põlveliigese kaheprojektsiooniline radiograafia. Pildil on olenevalt astmest täheldatud muutusi patella alaservas - selle hõrenemisest pikenemiseni.\nPikk kursus viib iseloomuliku “hamba” moodustumiseni, mis on allpool sideme kinnitust patella servale. Selle põhjuseks on luukoe moodustumine kõõluste püsivate pisarate kohas. Liigeste aparaadi seisundi täpsemaks hindamiseks kasutatakse MRI uuringut..\nSeda kasutatakse ainult haiguse algfaasis (esimene ja teine).\nValu leevendamiseks kasutatakse põletikuvastaseid ravimeid (diklofenak, ketoprofeen). Neid kasutatakse süstide, tablettide või salvide kujul. Eelistatav on kõikehõlmav manustamine - alustage suu kaudu manustamisest ja lõpetage salvide või geelidega.\nTõsise stressi tasub lõpetada vähemalt 2 nädala jooksul, kuid soojendusharjutused on kasulikud (paranenud verevarustus).\nEnne treenimist vajate kümneminutilise soojenduse vormis alati jalgade head soojendust. Lisaks on näidatud soojendavate salvide kandmine põlvele (capsicum).\nEsmalt peate jooksma või hüpates panema pehme põlvepadja või kinnitama liigese elastse sidemega.\nValu kaotamisega võib alustada füsioteraapiat. Nad kasutavad tehnikaid, mis parandavad kohalikku verevoolu - UHF-voolud, ultraviolettkiirgus, laser põlvel. Kõigi tegevuste mõju puudumisel - tehke otsus spordi katkestamise kohta.\nPika haiguse kuluga ja komplikatsioonide puudumisega viiakse alati kõigepealt läbi uuringu teraapia. See hõlmab koolituse ja põletikuvastaste ravimite võtmise täielikku tagasilükkamist. Kui 2 nädala möödudes püsib valu mõõduka pingutusega (vilgas kõndimine või sörkjooks), saadetakse patsient operatsioonile.\nOperatsioon hõlmab spordikoormuste täielikku tagasilükkamist või nende tõsist piiramist. Selle rakendamise kohustuslikud tingimused on:\nHaiguse viimane etapp koos tüsistuste (luumurd, rebend) tekkega.\nKolmanda etapi konservatiivse ravi puudumine või ebapiisav mõju.\nSekkumise olemus on sidemete muutunud lõikude eemaldamine patella alt. Ülejäänud kõõluste otsad õmmeldakse pärast sobitamist kindlalt kinni. Sageli puuritakse periosteumi augud, et kiirendada taastumist. Pärast jalgade operatsiooni kantakse ühe kuu jooksul valatud krohv.\nSeejärel alustatakse rehabilitatsioonimeetmeid, kasutades füsioteraapia ja füsioteraapia harjutuste meetodeid. Füsioteraapia on suunatud kohaliku verevoolu parandamisele (UHF-voolud, laser, jalgade soojendav massaaž, lihaste elektriline stimulatsioon). Tugevdusharjutusi tehakse 2 kuud, pärast mida jätkatakse mõõduka jalgade treenimisega (kõndimine, sörkimine)..\nSportlike koormuste juurde naasmine on võimalik ainult siis, kui täielikult taastatakse normaalne liikuvus põlves ja lihasjõud.\nMiks see enamasti noorukieas ilmneb? Enamikul juhtudel on selle haiguse põhjuseks sääre luude moodustumise häired. Normaalsed luustumisprotsessid skeleti mõnes osas võivad kesta kuni 25 aastat. Need läbivad kõige intensiivsemalt puberteedieas, kui inimese kasv on maksimaalne.\nSääre luud on torukujulise struktuuriga - seetõttu on noorukitel nende keskosad juba tugevad ja otstes on endiselt kõhrejäägid. Mõnikord asuvad sellised alad jalgade luude tuberosity piirkonnas, millele on kinnitatud patella kõõlus. Selle tagajärjel ei püsi patella sidemed kindlalt kinni. Jalade liigne koormus viib nende eraldamiseni ja selles kohas põletiku moodustumiseni.\nSage kahjustus ja pikaajaline põletik süvendavad luukoe moodustumise häireid..\nHaiguse algust saab väheste abil kindlaks teha, kuna see areneb järk-järgult. Käegakatsutavad ilmingud tekivad alati ainult mis tahes väliste mõjude taustal (hüpotermia, pikaajaline koormus).\nEsimene märk on alati valu, mis on määratletud vatsakese all. See intensiivistub reie lihaste pingetega - kõndimine, jooksmine, hüppamine.\nPatella all oleval nahal on kerge turse ja punetus.\nKui vajutate sõrmega samas kohas, siis intensiivistub valulikkus ja võite tunda pinget. See on sääreluu tuberositeedi turse, mille külge sidemed kinnituvad.\nHaiguse kestusega üle aasta on märgatav reie lihaste mahu vähenemine, eriti põlve lähedal. Võib-olla liigese pikendamise rikkumine koos haige jalaga lonkamise arenguga.\nDiagnoosi kinnitage röntgenuuringuga. Pildil (külgprojektsioonis) näeme sääreluu tuberosuse suurenemist ja muutumist. Hilisemates etappides võib osa sellest isegi ära tulla.\nKõõluse seisundi kirjeldamiseks viiakse läbi magnetresonantstomograafia..\nEnamikul juhtudel on seda võimalik teha ilma operatsioonita, kuna haigus progresseerub harva ja põhjustab komplikatsioone. Konservatiivseid ravimeetodeid kasutatakse pikka aega (vähemalt aasta).\nTehke kurguvalu mootorilt mahalaadimine. Keelatud on seda pikka aega ja ülemäära laadida, teha äkiliste liigutustega harjutusi. Igapäevaelus on põlveliigese kindlalt fikseerimiseks vaja kasutada elastset sidet, põlvekatet või ortoosi.\nFüsioteraapia hõlmab soojendavaid ja neelavaid meetodeid (UHF, laser, elektroforees).\nKirurgiline ravi viiakse läbi ainult nende meetodite ebaefektiivsuse ja valu säilitamisega. Luude väljakasv ja kõõluse kahjustatud piirkonnad eemaldatakse, luudele tehakse augud, et kiirendada taastumist. Pärast seda teevad nad kuu aega jalale kipsi ja jätkavad seejärel standardset taastusravi.\nTervislike laevade võimlemine\nMigreenipillide tõhusus: kõik ravimite plussid ja miinused\n* Ülevaade parimatest vastavalt ekspertoloogia.ru toimetuskolleegiumile. Valikukriteeriumide kohta. See materjal on subjektiivne, see ei ole reklaam ega ole juhiseks ostmisel.


Peavalud 3 kuud | Neuroloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nPeavalud 3 kuud 01.10.11 / Neuroloogia\n3 kuud tagasi üleöö tekkis tugev surve/pinge peas, vahel läheb üle tugevaks peavaluks, siis möödub taas, aga igapäevaselt on olnud nagu suruv tunne peas, eriti meelekohad ja pea ülaosa, vahel lööb pildi mustaks ees ja jalad kaovad alt ära. Trenni ei saa üldse teha ja kui rohkem pinugtan, siis tugev peavalu garanteeritud. Peavalu ravimid ei leevenda midagi. Käisin regulaarselt ka massaažis, et ehk pingest, aga midagi ei muutunud paremaks.\nPaari nädala eest käisin erakorralises, kui peavalu oli väljakannatamatu, kus tehti KT ja KT vastandainega ja vastus tuli järgmine:\nPeaaju vasakkesta süsteem suhteliselt kitsas, parem tagasarv ja vasaak temporaalsarv ei visualiseeru, IIIvatsake -2 mm laiusega, keskjoonel, IV vatsake ii. Ajukoes koldelisi muutusi ei sedasta. Ajuvaod samuti suhteliselt kitsad. Koljuluud ii. Arvamus: kergekujuline peaaju turse võimalik.\nAjuveresooned on hinnatavas osas normaalse kontrasteerumisega, siinustromboosile viitavat ei ilmne.\nKeegi midagi väga ei selgitanud ja Määrati ka MRT uuring, millele aja sain alles 1 kuu pärast ja neuroloogi juurde nädal peale uuringut alles.\nKuna peavalud ikka endiselt kestavad, on mure tekkinud, et mis ikkagi lahti on? Mida selle diagnoosi põhjal arvata võib?\nJa mida selle MRT uuringu käigus ikkagi välja selgitatakse?\nKui KT tulemus oli selline, kas MRTs võib selguda veel midagi halba/ohtliku?\nKas sellise KT diagnosiga ja hetkelukorras lennukiga lendamine on ok?\nKT uuring on normis. MRT uuring määrati ilmselt haigla rahateenimise sooviga (uuring on täpsem ja oluliselt kallim). Toodud uuringud teie valude põhjust aga ei selgita ja määrav on kogenud neuroloogi konsultatsioon.


Ensto Ensek pälvis vastutustundliku ettevõtluse kuldmärgise - HARJU KEK\nEnsto Ensek pälvis vastutustundliku ettevõtluse kuldmärgise\nKeila Tööstuspargis tegutsev Ensto Ensek pälvis viiendat aastat järjest vastutustundliku ettevõtluse kuldtaseme! Ettevõtete tegevuse ühiskondliku mõju hindamisel tunnustati kuldtasemega ehk vastutustundliku ettevõtluse eeskuju ja suunanäitajana kaheksat Eesti ettevõtet.\n“Vastutustundlikkus on Enstos juurdunud ja meie kõigi ühine asi. See ei vaja eraldi juhtimist ja kontrolli, vaid on meie igapäevatöö tavapärane osa, mis käib kaasas sooviga järjepidevalt ja jätkusuutlikult areneda,” ütles Ensto Enseki tegevjuht Kaarel Suuk.\n“Püüame otsuseid ellu viies arvestada nende mõjuga nii loodus-, majandus- kui ka sotsiaalsele keskkonnale. Meie üks strateegilisi eesmärke on luua parim töötajakogemus ehk inimesed tulevad alati enne masinaid. Ja siin on peamiseks märksõnaks kaasamine. Andes inimestele võimaluse kaasa rääkida, kasvatame ühtekuuluvustunnet ning seeläbi vastutust oma kaaslaste ees ja soovi omalt poolt ühiskonnale midagi tagasi anda,” rõhutas Suuk meeskonna olulisust.\nEnsto on pereettevõte, kus on tugevalt juurdunud perele omased väärtused ja strateegilised eesmärgid, mille järgi töötatakse Eestis juba 30 aastat, kogu Ensto Grupis alates 1958. aastast. “Meie omanikud ootavad meilt vastutustundlikkuse osas täna rohkem kui teeme – see on motiveeriv ja paneb meid pingutama,” lisas Suuk.\nSuuk usub, et vastutustundlik tegevus muutub tulevikus äritegevuses normiks ja konkurentsieelise tingimuseks. “Praegust aega, kus vastutustundlikkus annab mõnetise eelise, aga ei ole veel tingimuseks, tasuks oma ettevõttes vastutustundlikke põhimõtete juurutamiseks ära kasutada,” soovitas Suuk pika protsessiga kohe algust teha. “Oluline on samm-sammult ja järjepidevalt tegutseda, sest nii nagu digitaliseerimise ja automatiseerimise puhul – on ühel hetkel sisenemine investeeringumahtude ja inimkapitali poolest nii kulukas, et võib olla juba hilja ja ettevõtte kaotab konkurentsivõime,” selgitas Suuk.\nVastutustundlik ettevõtlus on ettevõtte majandusliku, keskkonna- ja sotsiaalse mõõtme loomulik ja vabatahtlik lõimimine ettevõtte igapäevategevusse, juhtimisse ja äristrateegiasse. Kuldtaseme märgis tähistab vastutustundliku ettevõtluse eeskuju ja suunanäitajat, kes on vastavad põhimõtted süsteemselt põiminud oma põhitegevusse ning aitab kaasa vastutustundliku ettevõtluse levikule nii oma tarneahelas kui ühiskonnas laiemalt.\nVastutustundliku ettevõtluse indeksi metoodika on koostöös rahvusvaheliste ekspertidega spetsiaalselt indeksi tarbeks välja arendatud ning järgib ÜRO Global Compacti põhimõtteid, ESG hindamisraamistikke ning ÜRO kestliku arengu eesmärke.\n*Fotol (vasakult) Vastutustundliku Ettevõtluse Foorumi tegevjuht Triin Toomesaar, Ensto Ensek tegevjuht Kaarel Suuk, Ensto grupi jätkusuutlikkuse spetsialist Tiiu Paavel ja majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi asekantsler Sille Kraam.


Naxos Katapola Praamid - AFerry\nNaxos Katapola Praamid\nNaxos - Katapola parvlaev ühendab Cyclades Islands Amorgos ja seda käitab 3 parvlaevade ettevõtted - Blue Star Ferries, Hellenic Seaways ja Sea Jets.\nTeie parvlaeva Naxos Katapola kuni parvlaeva parima hinna saamine\nAFerry abil anname alati parvlaevale parimad hinnad laevadelt Naxos kuni Katapola. Ükskõik milline leht, mille te broneerite, sisaldab alati kõiki meie eripakkumisi. Ja ei ole vaja otsida allahindluse koodi. Kui meil on olemas pakkumine, sisaldab teie praamide hind vähendamist või pakkumist. Pole vaja vaadata teisi veebisaite.\nKui te pole kindel, kas [kaugus] kuni sihtkohani on teie jaoks õige või te ei saa parvlaevaettevõtete vahel otsustada, kui on rohkem kui üks, võite ka lugeda kasulikud arvustused. Kutsume kõiki oma kliente saatma meile arvustusi lahkumiseks Katapola praamidelt. Kuid pidage meeles, et mida varem te broneerite, on odavamad hinnad tavaliselt. Nii et ärge liiga pikalt otsustada! Naxos kuni Katapola on populaarne marsruut, seega soovitame teil broneerida niipea kui võimalik .


Narvanirk OÜ - Meist\n(+372) 35 48255\nFirma Narvanirk OÜ on asutatud 2003.aastal 30-aastase töökogemusega meister Galina Skorohhodova poolt.\nMeie firma õmbleb tooteid karusnahast, kunstkarusnahast ning karusnahk kombineeritud nahaga või seemisnahaga, valikus on erinevad karusnahad ning mudelid vastavalt Teie soovidele. Vajadusel oleme abiks mudeli valimisel.\nMeil on individuaalne lähenemine igale kliendile. Õmbleme Teie vanast tootest ümber kaasaegse, mugava ning Teid rõõmustava eseme.\nOleme valmis pakkuma Teile erinevaid teenuseid- toodete õmblemine kas meie või kliendi poolt toodud karusnahast, esemete parandustööd, pisiremont jms. Materiali valik vastavalt Teie soovidele: polaarrebane, naarits, rebane, hõberebane , kährik, küülik, lammas, karakull, kobras, pesukaru jne. Püüame olla kursis moetrendidega ning meeleldi õmbleme Teile mudeli vastavalt kataloogist väljavalitule.\nViimasel ajal pakub meie firma Teile ostmiseks või tellimiseks ka heegeldatud lasteriideid, mänguasju, sling-helmeid. Samuti aitame Teid rõõmuga originaalse beebimähkmetest tordi valmistamisel lapse sünni puhul.\nMeie firma on alati abiks nii vanadele kui ka uutele klientidele! Tere tulemast!\nAleksander Puškini 25a - 202 (2. korrus)\nMobile: (+372) 55923999\nCopyright © 2016 Narvanirk OÜ


RT IV, 09.04.2021, 6\n30.03.2021 RT IV, 09.04.2021, 2 12.04.2021\n[RT IV, 09.04.2021, 2 - jõust. 12.04.2021]\n(7) Veekaitsevööndis on puu- ja põõsarinde raie, välja arvatud veeseaduses nimetatud maaparandushoiutööd, ilma Keskkonnaameti nõusolekuta keelatud.\n2) kui puu kasvab hoonele lähemal kui kolm meetrit ja kahjustab hoone konstruktsioone;\n2) [kehtetu - RT IV, 09.04.2021, 2 - jõust. 12.04.2021]\n3) Keskkonnaametiga kui puu kasvab vee kaitsmiseks hajureostuse eest ja veekogu kallaste uhtumise vältimiseks moodustatud veekaitsevööndis;\nLinnavalitsuse majandus-, ehitus- ja keskkonnateenistus (edaspidi Teenistus) vormistab raieloa, mis väljastatakse taotlejale digitaalselt taotluses esitatud e-posti aadressil. Taotleja soovil väljastatakse luba paberkandjal taotluses märgitud postiaadressil.\nAsendusistutuse määrab linnavalitsuse majandus-, ehitus- ja keskkonnateenistus.\nPuu hoolduslõikuseks esitatakse taotlus e-keskkonnas või paberkandjal, kus on näidatud järgmised andmed:\n(2) Raiekohal tuleb töö teostada nii, et ei takistataks jalakäijate ja sõidukite liiklust ning ala tuleb koristada ja heakorrastada 48 tunni jooksul pärast tööde lõppu. Tööde teostamisel tuleb kinni pidada Keila linna heakorraeeskirja nõuetest.\nTuulemurd ja mahalangenud puud, mis võivad olla ohtlikud inimestele või põhjustada kahju varale või takistavad liiklust, loetakse eriolukorraks, mille puhul võib puud raiuda raieluba vormistamata. Töödest tuleb teavitada Teenistust.


📄 Muusika Retsensioon ooperist Carmen - Biograafia | Muusika - Ooper\nMuusika Retsensioon ooperist “Carmen” (0)\nDetsembris käisin vaatamas ooperit “ Carmen ” Rahvusooperis Estonia. Osades mängisid Oksana Volkova, Luc Robert, Heli Veskus , Jassi Zaharov jt. Selle ooperi on loonud helilooja G. Bizet ning libreto kirjutasid Henri Meilhaci ja Ludovic Halévy. Ooperist olid mul kõrged ootused ning ma ei pidanud ka pettuma.\nOoperi tegevuskohaks oli Hispaania . Laval olid inimesed otse rahva hulgast - vabrikust, külast, mustlaslaagrist, salakaubavedajate keskelt, härjavõitluse areenilt. Ooper rääkis mustlasneiu Carmeni ja talupoisist seersandi José armastusloost. Carmen oli ilus, temperamentne ja isekas tütarlaps. Tema tunded muutusid kergesti, lõpuks maksis see talle ta elu. Sisu oli huvitav,\n2016-03-28 Kuupäev, millal dokument üles laeti\naveli19 Õppematerjali autor\nMuusikaõpetuse arvustus ooperist "Carmen"\nKristo Munski Ooper ,,Carmen" Käisin Võru Kandles vaatamas Ooperi ,,Carmen" ülekannet ko...\nRetsensioon ooperist "Carmen"\nOoper ,,Carmen" 6. oktoobril toimus Rahvusooper Estonias G. Bizet ooperi "Carmen" lavastus. Varem olen käinud Rahvusooper Estonias balletti ,,Pähklipureja"...


Bolt jäi ülisuurde kahjumisse - ärileht.ee\nBolt jäi ülisuurde kahjumisse\nMarkus Villig Foto: Miltton JLP\nBolt jäi eelmisel aastal 61 miljoni euro suurusesse kahjumisse.\nEttevõte toob oma teates kahjumi põhjusena välja laienemisse tehtud strateegilised investeeringu ning kinnitab, et kahjum on kooskõlas nii äriplaani kui omanike ootustega.\nBolti konsolideeritud majandusaasta aruande kohaselt kasvas ettevõtte käive 2018. aastal neli korda ehk 21,1 miljonilt eurolt 79,7 miljoni euroni.\nBolti asutaja ja tegevjuht Markus Villigi sõnul on tulemused ootuspärased. “Eelmist aastat iseloomustab agressiivne ärimahtude kasvatamine – Bolt on oma valdkonna kõige kiirema kasvuga ettevõte ja üks Euroopa kõige kiiremini kasvavaid ettevõtteid. Käivitasime mullu teenuse rohkem kui 50 uues linnas ja tõime edukalt turule elektritõukerataste teenuse. Sealjuures oleme kasvu ohverdamata saavutanud kasumlikkuse mitmetel küpsetel turgudel,“ ütles Villig.\nEestis kasvas Bolti müügitulu 2018. aastal rohkem kui kaks korda – 1,7 miljoni euro pealt 3,7 miljoni euroni.\n2018. aasta mais teatas Bolt 175 miljoni dollari suurusest investeerimisringist, mille juhtinvestoriks oli Saksamaa autotootja Daimler. Tehingu toel kasvas ettevõtte väärtus miljardi dollarini.\nBolt võib tulevikus tõuksipeitjaid trahvima hakata (80) 23.08.2019\nBolt kahekordistab tõukerataste arvu Tallinnas (6) 30.07.2019\n„Investeeringu toel oleme jätkanud laienemist. Sobivate tingimustega investorite leidmisel jätkame kapitali kaasamist ka edaspidi kasvu kiirendamiseks,“ lisas Villig. Ettevõtte peamine laienemisfookus on suunatud uutele linnadele Euroopas ning Aafrikas. Samuti tegeletakse tootearendusega elektritõukerataste ning toidukulleri teenuse valdkondades.\nMullu kasvas Bolti töötajate arv 771 inimeseni, kellest 267 töötavad Eestis. Tänavu plaanitakse palgata 200 uut tippspetsialisti, et toetada nii tehnoloogilise platvormi arendust kui ka geograafilist laienemist. Bolt pakub sõidujagamisteenust rohkem kui 30 riigis ja 100 linnas üle maailma, lisaks elektritõukerataste renditeenust ning toidukulleri teenust.\nKUULA | Martin Villig: kui sul on sisemine soov olemas, siis võid ettevõtja olla juba...


Rahvusvaheline meedia klubi "Impressum" - Millised väljakutsed ähvardavad Euroopa Liitu?\nMeediaklubis Impressum toimus kohtumine tuntud politoloogi ja ajakirjaniku, Saksa internetiajakirja World Economy peatoimetaja Aleksandr Sosnovskiga.\nEi kõva pakane, tuisk ega kiilasjää vähendanud publiku hulka: saalis polnud mitte ühtegi vaba kohta, garderoobis ei jätkunud kasukatele ja jopedele nagisid. Kohtumise avas ja külalist esitles ajalehe Põhja-Euroopa Komsomolskaja Pravda peatoimetaja ja klubi Impressum kaasasutaja Igor Teterin. Seejärel sai sõna Aleksandr Sosnovski.\nTa rääkis kõigepealt lühidalt oma elust: sündis ja kasvas Kiievis, siis elas ja töötas pikka aega Lõuna-Venemaal. Kui peasekretäriks sai Gorbatšov ja algas perestroika, mis muutus vähehaaval „uljaste üheksakümnendate“ kaoseks, sõitis ta koos naise, tütre ja koeraga Saksamaale. Töötas kord siin, kord seal. 2014. aastal asus juhtima saksakeelset internetiajakirja World Economy (Maailma Majandus).\n„Mis minusse puutub, siis ühelt poolt suhtun Euroopa Liitu väga positiivselt,“ ütles ta. „Olen 30 aastat Saksamaal elanud, armastan seda maad. Arvan, et Saksamaa on ühinenud Euroopaga võitnud ja mina ta kodanikuna samuti. Tunnen end Euroopas kui kodus. Teisalt on mul tekkinud küsimusi: kas Euroopa Liit liigub ikka õiges suunas? Neid küsimusi olete endale esitanud ilmselt ka teie. Kui kaugele saab Euroopa minna, kui bürokraatlik pealisehitis on endale allutanud peaaegu kõik suveräänsed juhtimisorganid? Mil määral võib Euroopa laieneda?“\nKülalise sõnul teeb teda murelikuks ja nõutuks Euroopa Liidu lõputu laienemine riikide arvelt, mille kultuur on kauge euroopalikust kultuurist (näiteks Albaania või Gruusia). Euroopa Liit on jõudnud punkti, kus ta pole võimeline oma edasisi samme õigesti prognoosima.\nEriti teeb Aleksandr Sosnovskit murelikuks migrantide probleem – ja enamik neist püüab kanda kinnitada Saksamaal.\n- Probleem pole migrantide hulgas, vaid nende kvaliteedis. Olen ka ise migrant. Praegu on vene keelt emakeelena kõnelevaid inimesi Saksamaal ligi 4 miljonit, nende seas on venelasi, juute, sakslasi ja kõik nad peavad end hingelt venelasteks. 90% neist on kõrghariduse või kõrge kutsealase kvalifikatsiooniga, välja kujunenud vaadete, sealhulgas religioossete vaadete süsteemiga. Need inimesed on leidnud töö, avanud oma ettevõtted ja riigis täielikult kohanenud.\nTeine asi on Aasia ja Aafrika vaeseimatest riikidest pärit migrantidega, keda tänu kantsler Angela Merkeli poliitikale on riiki tulnud vähemalt poolteist miljonit. Neil pole üldse mitte mingisugust haridust (erandiks on süürlased, kuid nad on vähemuses), nad on kauged euroopalikust kultuurist, neil on muu religioon, nende seas on palju väga rangete põhimõtetega moslemeid, keda ei huvita, milliste seaduste järgi elatakse riigis, kuhu nad on saabunud. Saksa eriteenistused avaldasid hiljuti andmed, mille järgi on riigis ligi 6 tuhat võimalikku radikaalset islamisti. Aleksandr Sosnovski peab seda arvu tegelikust väiksemaks, kuid isegi see on muljet avaldav. Need inimesed tulevad kas valedokumentidega või üldse ilma dokumentideta. Neid võetakse vastu tervete perekondadena: Saksa seadusandlus näeb ette, et inimest, kes on tulnud riiki koos perega,ei tohi saata välja sinna, kus teda võidakse tappa või vangi panna, isegi siis, kui see inimene teatab: „Mul on valedokumendid, koos minuga on naine ja lapsed, ja veel kaks naist.“\nKülalise sõnul ei õnnestu Angela Merkelil lahkuda poliitiliselt areenilt kangelasena, kuigi ta suhtub temasse austusega ning peab teda tugevaks ning kainelt mõtlevaks poliitikuks.\nKülaline puudutas ka Suurbritannia Euroopa Liidust lahkumise teemat. Ta arvab, et vaevalt Saksamaa lubab nüüd Londonil jääda, isegi kui britid tahaksid korraldada uue referendumi. Ja kuigi seda Euroopa seadusandlus põhimõtteliselt võimaldab, toob Suurbritannia lahkumisprotsessi venimine Saksamaale kaasa kaotusi. Mis Venemaasse puutub, siis ka tema on huvitatud sellest, et naabriks oleks tugev ühinenud Euroopa.\nKohtumise diskussiooniosas küsis Vjatšeslav Ivanov, kas Saksamaad ähvardab praegu oht, et esile võib kerkida Adolf Hitleri taoline figuur.\nAleksandr Sosnovski vastus põhineb isiklikul kogemusel ja on seetõttu eriti väärtuslik:\n- Olen väga palju tegelenud natsismi probleemiga ja võin öelda: sakslased ei lase sel sündida. See õppetund, mille nad said, ei lähe nii pea meelest. Suhtlen sakslastega väga palju, mängin jalgpalli koos tuntud ja autoriteetsete inimestega klubis, kus olen ainuke venelane, pean loenguid Bundeswehri ohvitseridele, kusjuures nende eliidile: kõik need inimesed on kaugel sellest, et pidada natsismi heaks.\nKülaline jutustas loo hiljuti Saksamaale taastuma tulnud Ukraina sõjaväelastest. Üks neist tervitas sakslasi lennukitrapilt justkui naljaviluks sõnadega: „Sieg heil!“ Temp võeti videosse ja paljud olid šokeeritud. Kuid Saksamaal on sellised seadused, et sakslased ukrainlasi karistada ei saa.\nVeel üks Aleksandr Sosnovski räägitud lugu on seotud Katrin Himmleriga, sellesama Heinrich Himmleri sugulasega. Täiskasvanuks saanuna otsustas neiu välja selgitada, mida ta sugulane tegelikult endast kujutas, ning hakkas arhiive uurima. Kord kohtas ta raamatukogus noormeest, kes samuti Himmleri elulugu uuris. Noored said sõpradeks, armusid ja otsustasid abielluda. Ja siis tuli välja, et noormees on juut, kelle vanaisa oli hukkunud Saksamaa surmalaagris holokausti ajal. Sellest hoolimata viis ta pruudi Iisraeli, et teda oma sõpradele ja juuditarist vanaemale tutvustada. Nendega kohtudes ei varjanud Katrin oma perekonnanime. Sugulased võtsid ta hästi vastu. Katrin mõistis, et ei vastuta oma sugulase tegude eest. Ja see on normaaalne - pole vaja needa ega vanu haavu lahti kiskuda.\nKüsiti veel, kuidas tagatakse euroliidu finantsstabiilsus (vastus oli lihtne: kuni on olemas raha, eksisteerib alati ebastabiilsuse oht); miks Baltimaad ei taha toetada häid suhteid ei Lääne ega Venemaaga (külaline pakkus välja, et siin mängib rolli psühholoogiline moment, „laste hirmud Freudi järgi“), kuigi isiklikult ei näe ta majanduse seisukohast ühtegi põhjust, miks ei peaks sõbrustama nii Lääne kui Idaga. Ja muidugi ei saadud üle ega ümber migratsiooniprobleemist (keeruliseks teeb asja see, et Saksamaa kantsleril on suur võim, kuid puudub rahva mandaat: kantslerit ei vali rahvas, vaid Bundestag, seetõttu võib öelda, et Angela Merkel võttis otsuse vastu ainuisikuliselt).\nViimane küsimus tuli Georgi-nimeliselt õpetajalt ja luges selle ette Igor Teterin: „ Hinnake objektiivselt, milles on Euroopa Liidu tugevus ja milles nõrkus?“ Kas teda võib ähvardada lagunemine, nagu juhtus Nõukogude Liiduga? Arvan, et ükski Euroopa Liidu elanik ei tahaks seda.“\nKülalise vastus oli kaalutletud ja objektiivne: „Võin öelda üht: Euroopa Liidu jõud on selles, et ta avas suurepärased võimalused tööks, õppimiseks, puhkuseks. Selles on ta eelised ning võlu. Kõike seda kaotada oleks kahju. Aga miinus on selles, et Euroopa Liit on vähehaaval muutumas impeeriumiks, mis pole suuteline iseend juhtima, hukutab ennast omaenda reeglitega ega saa hästi aru, kuidas läheb ta rahval. Paljud Euroopa liidrid ja europarlamendi saadikud, kes meid juhivad, pole ise kunagi tootmises töötanud. Seal on liiga palju kaua aega soojal kohal istunud ametnikke!


Kõige rohkem häirib Eesti metsanduses see, et ei väärtustata vanu puid - Raplamaa Sõnumid\nKõige rohkem häirib Eesti metsanduses see, et ei väärtustata vanu puid\nEha Metsallik, mesinik\nMõtsake, mu sõtseke,\nmu sõbrake – mu vanune!\nMõtsake, mu emake,\nmu ema-ema vanune!\nMõtsake, mu lapsuke,\nmu linnupoju kullane.\nKuidas küll lätlased suudavad seadustada, et isegi lageraielankidelt ei tohi nad maha saagida 90-aastaseid ning vanemaid puid. Ka mõned Eesti metsamehed jätavad neid seemnepuudeks, kuid enamik ju langeb. Saeme oksa, millel ise istume!\nOlen sellest kirjutanud ning kordan: missugune põhjatu varasalv on vanad laulud, pillilood, vanasõnad, murdekeeled – nende väärtus aina kasvab! Või ka vanad, suure elukogemusega (kortsulised ja kööbakad) inimesed. Ühed väärtuslikumad selles väärikuse reas on kindlasti korbalised, kortsulised vanad põlispuud, kus nad ka ei kasvaks. Loodus ei saa kunagi olla küps. Küpsed metsad on põlenud metsad.\nKas me peame kõigele meie looduses kiiresti noorenduskuuri tegema? Ei tohi öelda mürgitamine või lageraie. Viisakas inimene ütleb taimekaitse või metsauuendamine. Teeme jah täiuslikust ja väga keerukast ökosüsteemist uue (mono)tulundusmetsa. Kas me peame kõiki oma maastikke nii skisofreeniliselt uuendama, nagu me toimetame praegu ja juba ~20 aastat (pärast metsavahtide kaotamist) oma loodusega, oma metsadega, oma külade ja asulate ümbrusega? Et isegi kevadise raierahu ajal ei või päevakski langetustraktorid peatuda?\nRMK metsadest on raierahu 40% FSC metsadest. 20 miljonit, mida RMK nüüd lõpuks hakkas riigile maksma pärast pikki aastaid vaidlusi ja kohtuprotsesse Riigikohtuni välja, on ju ainult 20 eurot Eestimaa ühe elaniku kohta! Millest too monstrum ju enamuse ise nahka pistab. Kõnelemata – just, pärast riigi tuludesse maksmise kohustuse tekkimist – alanud eriti ägedast lageraiete õigustamisest ja riigi toetamise vajaduse põhjendamist.\nEestimaa inimesed, kogu riik võidaksid tegelikkuses nii materiaalselt kui ka kultuuriliselt ja sotsiaalselt 100 korda rohkem, kui meie looduskodu alles jääks! Meil ei ole enam põllumajanduses riigimajandeid. Miks ei hoita kogu rahvale ja metsafaunale ning metsafloorale kuuluvaid metsi kogu riigi väljanägemise hüvanguks? Miks otsustab meie kõigi looduskodu vaesustamise, liigirikkuse hävitamise üle väike seltskond “majandusinimesi”? Miks ei lasta otsustajate hulka loodusteadlasi, muinsuskaitsjaid või ajaloolasi või pärandkultuuri kohalikke tundjaid?\nNaljanumber on väide, et meil pole kunagi nii palju metsa (metsamaad!) olnud kui praegu. Oleme metsavööndi rahvas, kogu meie maa on varem metsaga kaetud olnud: sama taeva ja puudeliikidega juba aastatuhandeid. See, et Vene tsaarid jt valitsejad lasid Eesti metsad maha võtta ning tolle puusöega metallurgiat arendasid, ei tähenda, et meie maa oleks paljas olnud nagu praegu lage Euroopa, kus on juba ammu arutult metsi raadatud.\nMesinikuna tean ja näen, kui palju mesilassülemeid läheb (vaatamata mesinike oskustele ja osavusele) igal aastal oma põliskoju metsa mesipuid, seest õõnsaid põlispuid otsima. Kuid meie Eesti riik – kolme kõrgkooliga, kus õpetatakse loodusteadusi – pole suutnud seni väärtustada põlispuid! Sellest on liiga vähe, kui meil on Järvselja ja Alutaguse, veel mõned metsakesed ning mõned mõisapargid, mõned põlispuudega kalmistud või muinsuskaitsealused hiiepuud. Rabad maastike kaitsealadena ei tule põlispuude osas arvesse, kuna ka rabade (5% kahjustamata) ümbrused on lagedaks raiutud ning monometsadega kaetud.\nEestis on 6000 mesinikku. Kui igal mesinikul läheb minimaalselt 2 peret hooajal metsa poole, põliskoju plehku, siis see teeb vähemalt 12 000 mesilassülemit. Loodame (lootus sureb viimasena), et suur osa sülemeid siiski leiavad mõne paiga – õõnsuse, tühja taru või mõne korstna, kus uus elupaik sisse seada. Kuid ikkagi jäävad tuhanded õnnetud, kes lendavad sinna ja tänna, kuhu neid sajad otsijad-teejuhid mesilased kutsuvad, kuid sobivat mesipuud siiski ei leia ning kustuvad lõpuks kurnatusest. See ei ole metsatöösturile muidugi mingi argument õõnsate puude kasvama jätmiseks raielangile, kus nad enamasti niikuinii ümber kukuvad. Kuid seda õõnsat puud, mis võiks veel sada aastat kasvada, saavad asustada ka sajad teised eluvormid lindudest putukate ning samblikeni välja.\nMeie loodusest kaugenenud haridus ju hirmutab kaela kukkuvate puude, mürgiste putukate ning kohutavalt mürgiste taimede eest. Olen mõttes vihane olnud isegi keskkonnaharidust koordineerivate institutsioonide peale, kes on muutunud kõik liiga elektrooniliseks. Arvutis (bussis) on jah kõik olemas, kuid looduses on õpetajad ise koos lastega vahel kui eksinud linnukesed. Üks professor (kõik tunnevad teda Eestis) on suutnud mitu põlvkonda metsandusharidusega metsade korraldajaid ära tinistada. 100 aastaks metsadele põnts!\nOn palju mõttetut klantspiltidega monometsade õppekirjandust. Täpselt samuti haritakse meie lapsukesi loodusteadustes kivist koolimajades ning õue või metsa, rappa päris loodust õppima minna ei õnnestugi! Tegelikkuses on olukord metsa minekuga nii nagu laulusalmis: Hei, ei tuuleke, puhuja huuleke: Kui mind emake ei vii, ma ei lähe iialgi… Kuid meie lapsed on ju suurema osa valgest päevaajast koolimajas.\nVeel üks väike mesiniku näide saja-aastaste ning vanemate põlispuude vajaduse tõestamiseks meie looduskodus. Nimelt on meil hilised kevadised hallaööd-öökülmad, kui maapinnal ning ka põõsastel-puudel ~10 meetri kõrguselt saavad õiepungad kahjustatud. Kuid põlispuude ladvad sumisevad suvel – olgu need vahtrad või pärnad või tammed, sest kõrgemal jäävad õied alles. See on tegelikkus!\nEelmine artikkelÕpilaste teadustööde konkursile jõudis neli Rapla maakonna tööd\nJärgmine artikkelEesti ja Euroopa on teelahkmel


Eesti mütoloogia/Murueide tütred – Vikitekstid\nEesti mütoloogia/Murueide tütred\nKuna Eesti haldijate maailm inimestega enam-vähem sõjajalal seisab ja viimsed esimeste poolt alati vaenuavaldusi kardavad, kui ka haldijad ikka kurja ei katsu teha, ei pruugi inimene muruhaldijaid karta. Need pilguvad nagu heledad tähed mustade kõuepilvede vahelt, valmid põrmulapse muresid peletama, meelt rõõmustama, lootust tulevikku kasvatama.\nMurueit ehk muruema oma tütardega asub metsas. Murueite kujutab rahvas enesele ette vanaldasena naisterahvana, kes mõne korra keppi käes kannab, ta tütarde parves igaüht aga niisugusena iludusena, nagu maapealsete neiude seas iialgi ei nähta. Murueide tütred elavad jäädavas nooruses, kannavad ebemesarnaseid valgeid riideid ja armastavad kuuvalgetel öödel metsas lagedal murul hea meelega heljuda. Murul heljumise ja viibimise pärast hüütakse neid ka muruneiudeks. Peale heljumise teab rahvasuu veel muruneiude vihtlemisest ja suplemisest kõnelda. Ühe kui teise tegevuse võtavad nad suveöödel, enamasti kuuvalgel ette. Nende vihtlemiselava on metsas puudeladvad, kus kuuvalgel nende vihad hõbedast säravad. Suplemas käivad nad metsajärvedes ehk metsa vahel jõgedes, kus nad vees kogu lühikese suveöö pahistades, mängides, naljatades mööda saadavad.\nAinult harukorral võivad inimesed neid näha, kui nad ka alati metsas ja metsamurul viibivad. Mõnele isikule näitavad nad endid oma täies toreduses, mõni jälle võib nõialt saadud võidega silmi võides neid näha. Juhtub keegi inimene nende heljumise ajal nende keskele, püüavad nad teda sealt, talle vastu silmi puhudes ehk teda kõdistades, eemale tõrjuda. Varitseb keegi varjul nende vihtlemist ehk suplemist, võib murueit uudishimulist rängalt karistada, kas pimedaks ehk keeletumaks moondada.\nMõnel üksikul juhtumisel õnnestub kellelgi noorelmehel muruneiut tabada ja koju viia, kuid õnnelikuks ei saa inimene muruneiuga abielus elades. Hiljem ehk varem pöörab muruneiu õdede juurde mururiiki tagasi. Murueide tütred teevad mõnegi nägija õnnetuks. Nende nägemise järele ihkab nägija neid veel näha, veel nende ilu imestleda; käib ööd ööde järele neid otsimas, kuid asjata. Igatsus muruneiude järele saab mitmele nende nägijale kihvtikarikaks.\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Eesti_mütoloogia/Murueide_tütred&oldid=27706"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 16:11, 28. mai 2015.


Tõniste laidab Oviiri sunddividendide eelnõud - Majandus\nTõniste laidab Oviiri sunddividendide eelnõud\n23. juuli 2018, 10:16\nRahandusminister Toomas Tõniste (Isamaa) ei toeta sotsiaaldemokraat Liisa Oviiri algatatud ja palju tähelepanu pälvinud sunddividendide eelnõud, kuna paljude ettevõtete makseraskused saavad alguse just liiga kergekäelisest dividendipoliitikast.\nOviiri eelnõu vastuolulisem ettepanek oli anda väikeaktsionäridele õigus nõuda ettevõttelt sunniviisiliselt kogu jaotamata kasumi dividendide maksmist. Sisuliselt tähendaks see seda, et näiteks 26 protsendilise osaluse omanik võib nõuda omanikutulu olukorras, kus enamus soovib kasumi investeerida hoopis ettevõtte laiendamisse, seadmete soetamiseks või puhvrite loomiseks.\nToomas Tõniste hinnangul tuleb aga arvestada, et äriühingu jaotamata puhaskasmui ja likviidsete vahendite suurus erinevad sageli märkimisväärselt. «Dividendide väljamaksmine on seepärast alati ka äriühingu likviidsusjuhtimise küsimus – praktikast on teada palju juhtumeid, kus äriühingu makseraskused saavad alguse nimelt väärast dividendipoliitikast. Käibekapitali vähenemine võib anda tõuke ka nn ebasõbralikuks ülevõtutehinguks,» leidis minister kirjas justiitsministeeriumile.\nTõniste selgitas, et kogu kasumi dividendideks jaotamine on mõistlik vaid erandjuhtudel. «Kordame ka, et põhjendatud ei ole kohustusliku dividendide jaotamise nõude kehtestamine ühes osanikule väljaastumise õiguse andmisega, vaid mõistliku tasakaalu saavutamiseks tuleks teha valik neist võimalustest ühe kasuks.»\nLisaks sunddividendide nõudmine seab Tõniste kahtluse all ka teised eelnõu ettepanekud. Kokkuvõttes märgib Tõniste, et rahandusministeerium ei toeta eelnõud. Tema hinnangul peaks vähemusosaniku või -aktsionäri õiguste kaitsega tegelema süsteemselt äriõiguse reformi raames.\nSeostatakse kingitusega ühele perekonnale\nSunddividendide eelnõud on kritiseerinud nii poliitilised konkurendid kui ka eksperdid. Riigikogu liikme, reformierakondlase Valdo Randpere sõnul tekkis eelnõu tellimustööna sotsidele väga lähedal seisva pere probleemide lahendamiseks. Randpere mõtles siinkohal perekond Kovalenkot.\n«Sunddividendide eelnõu osas on nüüd selgeks saanud, et asja algatajatest keegi või kõik valetavad. Selline trall ja üksteise pealt teki ära rebimine on väga üllatav eelnõu puhul, mille tekkeloo ja sisu pärast kõik asjaosalised võiks häbeneda ja vait olla,» kritiseeris Randpere.\nKa Eesti ettevõtteid ühendava Eesti Tööandjate Keskliidu juht Toomas Tamsar on olnud eelnõu suhtes väga kriitiline, leides, et see pöörab pahupidi Eesti äriõiguse ja sellel põhinevad äritavad. «See eelnõu on kahtlemata BLRT väikeaktsionäride nägu ning Kovalenko ja sotside seos on avalikult teada. Viis, kuidas see eelnõu on sündinud ja seda menetletud on, ei lähtu mitte parema ettevõtluskeskkonna soovist. Tegemist on selgelt ühe väikese seltskonna lobipingutusega,» rääkis Tamsar.\nEesti Advokatuuri äriõiguse komisjon on leidnud, et eelnõu muudatused tookis Eesti ärimaastikule olulist kahju.\n«Eelnõu eesmärgiks ei tohi olla väikeinvestorite huvide pimesi eelistamine ühingu, suurinvestorite, võlausaldajate, töötajate ja kõigi teiste huvigruppide huvidele,» lisavad advokaadid. «Samuti tuleb tagada pakutava regulatsiooni selgus, et see ei looks võimalusi lõpututeks vaidlusteks.»\nKuidas oleks seadus Kovalenkodele kasulik?\nMitmed Postimehega vestelnud poliitikud ja ettevõtjad on kinnitanud, et seadus on koostatud peaasjalikult perekond Kovalenko huvides, kes on aastaid nõudnud väikeaktsionäridele dividendi maksmist Eesti ühes suurimas tööstusettevõttes BLRT Grupp.


Vooremaa Luua Metsanduskool üllitas metsa-aastal vilistlaste fotoraamatu\nLuua Metsanduskool üllitas metsa-aastal vilistlaste fotoraamatu\nLuua Metsanduskoolis hariduse saanud looduspiltnikud kutsuvad lugejad-vaatajad endaga metsaradadele kaasa mõtlema, tundma ja avastama uut. Sest mets on ju tegelikult täiuslikkuse ime.\nTunnistan ausalt – raamat “Meil on elu keset metsa” on paar nädalat mu lauanurgal parema käe läheduses olnud. Kui juhe ikka põhjalikult kinni jookseb, löön selle lahti. Uskuge või mitte, aga juba paari-kolme pildi vaatamisega saab masendusest jagu ja hoopis teise maailma. Niisama lihtne see ongi!\nIdee võttis konkreetse kuju jõulude paiku\nRaamatu koostaja, Luua Metsanduskooli õpetaja-metoodik Veiko Belials ütles, et mõte vilistlastega niisugune album koostada oli tal juba ammu.\n“Pakkusin Jüri Perele võimalust kirjutada pildistamisest ka vilistlaste artiklitekogumikku, kuid Jüri väitis, et kirjutada ta ei oska, ta pildistab. Meil on teisigi pildistavaid vilistlasi. Idee hakkas konkreetset kuju võtma möödunud jõulude paiku, kui korraldasime ajurünnaku teemal, mida metsa-aastal ette võtta. Sain julgustust looduseaasta fotoalbumeid vaadates ja looduspilt.ee sirvides ning õpilaste fotovõistluse saaki üle sirvides. Projekti kirjutamisega läks ülikiireks, sest 15. veebruariks pidi see juba Keskkonnainvesteeringute Keskuses (KIK) olema,” rääkis Belials.\nAlgul mõeldi eelkõige näitusele, koostati graafik ja räägiti läbi näitusepaikadega. Õnneks olid fotode autorid kohe nõus, nende veenmisega ei tulnud pikalt vaeva näha. Tegemist on tuntud ja auhinnatud loodusfotograafidega.\nKool pani mängu omaosaluse, millega tehti valmis esimene etapp ja see läks ka kõigepealt jaanipäevaks Luua mõisasse näitusena üles.\nNäituse pildid said keemiavabale lainepapile, mis on sajaprotsendiliselt puidust toodetud, taaskasutatav ja igati keskkonnasäästlik. Selle materjali pakkus välja firma, kust Belials läks näitusepiltide tarvis paberit ostma.\nBelials rõõmustas, et fotonäitus oli Sagadis just puupäevade ajal ning Lihulas Matsalu loodusfilmide festivali ajal. Selleks ajaks olid käes juba täiendavad pildid ja Lihula mõisa suur saal sai Luua meeste fotosid täis.\nBelials ei soovinud aga piirduda ainult näitusega. “See on metsanduskooli metsandusliku haridusega looduspiltnike projekt. Andsin endale aru, et raamatu tegemine on ikka väga kallis, kuid kui me seda nüüd ei tee, siis ei tule sellisel kujul lähiajal küll mitte midagi,” ütles ta.\nSaatesõna kirjutas raamatule Sven Zaćek, kes on praegu juhtiv loodusepildistaja ja teisalt ka kooliga seotud, sest peab Luual loenguid.\nRaamatu tegemine käis nii, et fotograafid andsid oma pildid ülevaatamiseks. Vajadusel sõitis Veiko Belials kohale ja vaatas kõik pakutu veel mitu korda üle. “Lõpuks jäin pildivalikuga rahule. Ega meist keegi üksi raamatut kokku panna suutnuks, aga kamba peale sai päris korralik trükis,” lisas ta.\nBelials pildistab palju vaateid ja maastikke, Tarmo Mikussaar loomi ja linde, Mehis Maipuu seeni ja putukaid, Jaak Neljandik enamasti pärandkultuuri. Jüri Perelt telliti fotosid igapäevasest metsaelust. Üks täiendab teist ning kõik teemad ja valdkonnad on kajastatud.\n“Eks ma käisin suvel ka ise osades kohtades pilte juurde tegemas. Kui tundsin, et midagi on vajaka, siis sõitsin ja pildistasin. Teisi on keerulisem taga ajada,” tunnistas Belials.\nLühilood varem olemas\nProjekti karmi ajakava vaadates poleks tekstide kirjutamiseks õieti päevagi jäänud. “Julgesin raamatu koos tekstidega projekti kirjutada seetõttu, et mul olid osad tekstid tegelikult olemas. Mõned aastad tagasi olin kirjutanud sarja lühiartikleid, mõned ilmusid tollases ajakirjas Loodus, mõned Rohelises Väravas. Võtsin need aluseks ja püüdsin kirjutada lühikesi tekste, mis oleksid kompaktsed ja millest ei peaks tohutu vaevaga läbi närima. Samas pidid need lühilood moodustama terviku,” rääkis Belials. Ta kasutas ka teiste autorite pildiallkirju, väga palju oli abi Tarmo Mikussaare interneti koduleheküljest.\nLäinud reedel Tartus metsaloolisel konverentsil esitletud KIKi rahastatud raamatut müüa ei tohi. Suur kogus raamatuid läheb RMK looduskeskustesse, loodusharidus- ja puhkekohtadesse, neid viiakse ka Elistverre. Lisaks saavad autorieksemplari kõik raamatus oma pilte avaldanud fotograafid.\n“Meil on elu keset metsa”\n*Koostaja ja teksti autor Veiko Belials\n*Fotod Veiko Belials\nKuidas idee koondada ühte raamatusse ühe kooli vilistlaste loodusfotod algul Teile tundus, kuidas ilmunud trükisega rahule jääte ning mida koostöö oma kunagise kooliga andis.\nÜhendatud erinevad põlvkonnad\nJaak Neljandik, Luua vilistlane 1974. aastast\nVeiko on selles raamatus ühendanud erinevate põlvkondade luuakaid, alates Jüri Perest ja lõpetades nooremate meestega, ja see on vahva. Ja imetlema paneb Veiko ettevõtlikkus kogu selle projekti elluviimisel; see ei olnud ju ainult raamat, vaid ka raamatuga seotud näitused ja üritused. Siinkohal meenub kasvõi Matsalu loodusfilmide festivali fotoprogrammi raames toimunud näitus ja neid väljapanekuid ning üritusi tuleb veelgi. Meile, osalejatele, oli see meeldiv meenutus oma kunagisest koolist.\nRaamat kukkus välja väga ilus\nTarmo Mikussaar, Luua vilistlane 1989. aastast\nTore kuulda, et raamatuprojekt ka kohaliku ajakirjanduse huviorbiiti on tõusnud. Idee panna Luua kooli vilistlaste pildid ühte raamatusse kokku oli muidugi uudne. Tänud Veikole sellise algatuse eest. Kuna kõik autorid on koolis käinud eri aegadel ja minu teada kellegi õpinguajad ei kattunud, siis tegelikult läbi kooli me ju teineteist ei tunnegi, aga kes vähegi metsandusega seotud on olnud, sellele ei tohiks küll Jüri Pere või Mehis Maipuu nimi tänu nende tegemistele teadmata olla.\nRaamat kukkus välja väga ilus ja ma olen tõesti rahul. Suurepärane algatus ja tulemus. Eks see Luua ole meie kõigi jaoks eriline paik. Sinna jäid ju meie noorukiea kõige tundlikumad ja mälestusterohkemad aastad. Maailma avastamised, armumised ja ettevalmistus iseseisvaks hakkamasaamiseks. Eks sai ka midagi sellest õpitavast metsanduses kõrva taha pandud, aga see oli tolle aja kontekstis, vähemalt minu jaoks, teisejärguline. Kui nüüd lühidalt sõnastada, et mida see projekt mulle andis, siis eks ta andis ikka paraja annuse nostalgiat ja pisukese koguse ühtekuuluvustunnet seoses selle armsa kohaga seal kuskil Vooremaal, kuhu ma ikka ja jälle, nagu poolkogemata, tagasi satun vaatama, kuidas muu noorusaja radadel ka läheb.\nAivar Pihelgas, Luua vilistlane 1984. aastast\nIdee iseenesest on ju väga tore. Kahju, et ma pole seda raamatut ise veel näinud ja seepärast ei oska seda ka kommenteerida. Luua kool on minu jaoks olnud alati heade mälestuste tekitaja. Kuigi metsamajandusse ma tööle ei sattunud, kuluvad need teadmised, mida sain looduse kohta, ka loodusfotograafias alati ära.\nJüri Pere, Luua vilistlane 1960. aastast\nVeiko idee panna vilistlastest loodusfotograafide pildid ühte raamatusse oli väga positiivne ettevõtmine. Raamatut olen ma juba näinud ja jäin sellega väga rahule. Väga head tekstid ja tõeliselt hea töötlus. Mulle tõepoolest meeldis väga.\nPilte teen ma 1971. aastast, olen põhiliselt olnud Riigimetsade Majandamise keskuse (RMK) ja sellele eelnenud asutuste töötaja. Muidugi olen väga palju ka loodusfotosid teinud. Nüüd teen vahetevahel RMKle lepingulisi töid, olen juba pensionär.\nLuual käisin viimati tänavu suvel, kui olid kutsevõistlused. Tegin siis RMKle pilte. Meie lõpetamisest möödus mullu 50 aastat ja siis oli meil Luua koolis kokkutulek. Seal käisin küll kohal.\nAeg-ajalt olen ka niisama Luuale sattunud, teeme Veiko Belialsiga mõnikord koostööd, tema vajab vahest oma väljaannetesse fotosid. Nad teevad seal küll ka ise pilte, aga mõnikord on neil minu loomingut vaja kasutada. Olen alati lahkesti nõus aitama. Eelkõige puudutab see just õppematerjale ja õppekirjandust ning mõnikord ka voldikuid.


Lugeja kogemus: head labidameest ei kavalda üle ükski mutt! - Maakodu.ee\nLugeja kogemus: head labidameest ei kavalda üle ükski mutt!\nMaaleht.ee lugejate kogemus näitab, et kõige efektiivsem vahend mutivõitluses on ka kõige karmim, teisisõnu - pole mutti, pole probleemi.\nLühiloo "10 viisi muttide tõrjumiseks" kommentaariumis oma kogemusi jaganud lugejad kiidavad lõkse, samuti lihtsat labidaga lajatamist.\nLotta ütleb, et tema kogemusel aitas mügride vastu bensiinis leotatud linaräbalate urgudesse toppimine, veelgi tõhusam on aga diiselkütus.\nAiapidaja kirjutab: "Olen enda meelest proovinud absoluutselt kõiki peletusvahendeid. Aga aidanud on ikka ainult labidas. Pole mutti, pole probleemi."\nAiapidaja lisab, et mürgi segamine porgandiga ei ole tõhus, sest mutt on loomtoiduline ja porgandit ta ei söö.\nMutijahtija on suve jooksul raudadega saanud kätte koguni 33 mutti: "Kui ikka füüsiliselt kinni ei püüa, siis ei saa neist ka lahti, sest paljunevad nad meeletult," annab ta teada.\n"Viimased olid juba pojad - poole väiksemad, a kätte sain. Kevadeks on jälle hunnikud üleval, aga mul ka uued rauad varuks, ühte auku läheb vähemalt kaks rauda ja püüdnud olen kolme paariga. Hommikud hakkavad kõik "jahiga", ja uskuge - see on põnev! Raudu on aianduskaupluses saada, paar on pakis ja alla saja krooni olid vasekarva, need on kõige paremad!"\nKarmidest vahenditest kasutatakse veel urgudesse valatud bensiinile tule otsa panekut ning lihtsamaim soovitus on aiale asfalt peale panna.\n"Hea mutt on surnud mutt," resümeerib Mutihirm, kes kinnitab, et tema mutivõitlus on kestnud 8 aastat ning on leidnud nüüd, et parim abimees on västar, aga: "...leidub piisavalt tarkasid mutte, kes oskavad västart vältida, osavat labidameest ei ole veel ükski mutt üle kavaldanud."


Uudiskiri, mai 2016 | Terviseinfo\nUudiskiri / Uudiskiri, mai 2016\nUudiskiri, mai 2016\nKui uudiskiri ei avanenud korrektselt, saad sellega tutvuda siin\nEesti Tervisedenduse Ühing andis esimesed toitumisnõustaja ja toitumisterapeudi kutsed\nJaanuarist aprillini toimus sel aastal esimene toitumisnõustaja ja toitumisterapeudi kutseandmise voor, kutsekomisjon andis toitumisterapeudi kutse Siret Saarsalule ja toitumisnõustaja kutse Kristin Salupuule.\nTerviseinfo blogist. Seadusemuudatus toob sigaretipakile pildid tegelikkusest\nMais hakkasid kehtima seadusemuudatused, mis muudavad karmimaks tubakatoodete ja tubakaga seotud toodete pakkide märgistamise nõuded. Sigarettide ja tubaka müügipakendid tuleb märgistada uute pilt- ja teksthoiatustega. Suitsupakil peab olema ka viide tubakainfo leheküljele.\nTerviseinfo blogist. Ensto eesmärk – Eesti sajandaks sünnipäevaks tubakavabaks\n1875. aastal asutas Virginia tubakakafarmerite perest pärit R.J. Reynolds omaenda tubakakompanii Põhja-Carolinas, Winston-Salemis. Tegu oli tubli ja kogukonnast hooliva inimesega, nutika ja tööka ärimehega, kompaniil läks hästi ning peagi oli Reynolds osariigi jõukaim mees. R.J. Reynolds Tobacco Company sai Ameerikas suuruselt teiseks tubakatootjaks, või nagu kompanii ise end praegu kirjeldab – tubaka olemusemuutjaks...\nTöökohal tubakasuitsus olemine väheneb Eestis aasta-aastalt. Kui 2004. aastal pidi töökohal tubakasuitsuga kokku puutuma 40% inimestest, siis 10 aastat hiljem on vastav näitaja 18% (täiskasvanud rahvastiku tervisekäitumise uuring, TAI, 2014). Tubakavaba töökeskkonna loomine ja töötajate toetamine tubakast loobumisel on üks olulisemaid lähtepunkte töötajate tervise ja heaolu toetamisel töökohal.\nUus koolitus juunis: "Huvikaitse tervises".\nKuidas olla tubakavaba?\nKoolitus. Sotsiaaltöötaja töövahendid kogukonna tervise toetamiseks\n06. juuni – 07. juuni 2016\nKoolitus. Tööpingetega toimetulek. Vaimne tervis ja ohtude ennetamine\n09. juuni – 17. juuni 2016\n16.–17. juuni 2016\nKoolitus. Huvikaitse tervises.\nLõbus orienteerumismäng looduses "Otsi loomi"\nKasvata tervist tööl. Liigu vähemalt 30 minutit päevas\nVanemlusprogrammi "Imelised aastad" piloteerimise põhitulemused\nTervis ei ole ainult inimese käitumise ja geneetilise loterii tulemus. Paljud asjad, mis elanikkonna tervist mõjutavad, sõltuvad keskkonnast - milline on õhu või joogivee kvaliteet, kuidas on reguleeritud liiklus, kui palju näeme enda ümber alkoholireklaami ja kas siseruumides suitsetamine on lubatud või mitte. Kahepäevane koolitus on suunatud neile, kelle südameasjaks on mõne tervisega seotud avaliku huvi kaitsmine.\nKonverentsi eesmärk on anda ülevaade Eesti inimeste toitumisharjumustest ja suutervisest ning tutvustada võimalusi olukorra parandamiseks. Jagame häid näiteid Eestist ja naaberriikidest eluviiside mõjutamisel erinevatel eluetappidel.\nEesti Karskusliidu aastakonverents\nKarskusliidu tänavune aastakonverents keskendub alkoholi mõjule vaimsele tervisele.\nKas puhkama peab?