Jegersil ja Hellatil Eesti juunioride lahtiste avapäeval kaksikjuhtimine - Ajakiri Golf\nJegersil ja Hellatil Eesti juunioride lahtiste avapäeval kaksikjuhtimine\nUudised 29.07.2019 1 Min lugemine\nValgerannas peetakse 29.-31. juulini juunioride Eesti lahtiseid meistrivõistlusi.\nKuni 21-aastaste võistlusklassis ründas avapäeval tõsiselt tagatiidelt mängitud rajarekordit Antti Vahvaselkä (Soome), kelle tulemuseks lõpuks jäi 66 lööki (-6), teatas EGL. Ta tegi kaheksa birdie’t ja kaks viga. Rajarekord pärineb 2016. aastast, kui Lassi Burman (Soome) mängis juunioride lahtistel 65 lööki valgetelt tiidelt. 2. koha hõivas Ryan Staykov (Bulgaaria) tulemusega 69. Mattias Varjuni tulemus oli 71, Sten-Erik Sool 72. Bulgaarlane ja Soo said kirja eagle’i.\nPoiste U18 vanuseklassis haaras Niitvälja Golfiklubi kolmik ainujuhtimise. Kevin-Christopher Jegers mängis tulemuseks 68 lööki, Carl Hellat kaotab talle ühe löögiga ja Markus Varjun kolmega. Esimesed jälitajad Saku Tuusa (Soome) ja Ben Casagrande (Soome) jäävad maha kolme löögiga Varjunist. Selle vanuseklassi eagle’i eest hoolitses Tuusa.\nNeidude kuni 18-aastaste vanuseklassis asus juhtima Matilda Gustafsson (Soome) 72 löögiga. 2. kohta on jagamas Karola Soe ja Matilda Svahn (Soome), kes said kirja +2. Anete Liis Adul ja Mariliis Palm mängisid välja tulemuse +5.\nPoiste kuni 16-aastaste vanuseklassis haarasid kaksikjuhtimise soomlased. Niilo Mäki-Petäjä tulemuseks märgiti koguni 65 lööki, Oskari Schovalowi tulemuseks 67 lööki. U16 vanuseklass mängib kollastelt tiidelt. Richard Teder on tihedalt kannul 69 löögiga.\nTüdrukute U16 vanuseklassis asus liidriks Helmiina Rutanen (Soome), tulemuseks +4. 2. kohta hoiab Lill Kangust (+20).


Õigsus on tegutsev | Piiblivõti | Avatud Piibli Ühing\nÕigsus on tegutsev\nLoe läbi alltoodud kirjakoht: Õp 28:1-14\n“Aga meie ei ole saanud maailma vaimu, vaid Vaimu, kes on Jumalast, et me võiksime teada, mida Jumal meile armust kingib.Seda me siis ka räägime mitte inimtarkuse õpetatud sõnadega, vaid Vaimu õpetatud sõnadega, võrreldes vaimseid asju vaimsetega.” ( 1Kr 2:12-13) <br>Issand, palun loo meis Kristuse meelsus -et armastaksime, mõistaksime ning kuuletuksime Sinu sõnale.\nLäbi terve 28. peatüki esitletakse meile kontraste õige ja õela vahel. Peatükk algab nende erinevate suhtumiste ja vaadetega elule ning lõpeb nende erineva mõjuga ühiskonnale (s 1,12, 28). Ja kuigi need õpetussõnad kirjeldavad mitmel moel seaduspärasusi mis on paljude asjade olemuses (ning karistusi mis järgnevad nende seaduste rikkumisel), osutavad nad ka sellele, et et inimene peaks vabatathlikult asuma õigsuse, usu ja kuulekuse teele. Ei ole võimalik kogemata pühadusse triivida! Sest õigsus peab olema aktiivne, tegutsev, pidades Jumala seadust, kuuldes ja elades seda (s 4,7,9).\nUurides sügavamalt esitatud mõtteid leiame palju. Toora ( käsuõpetus salmides 4,7,ja 9) asemel tuleks ehk kasutada sõna “õpetus”- sest see kirjeldab Jumala poolt antud juhiseid enese ja oma tahte kohta. Sarnane sõna sellele on “mishpat” (õigsus), mis viitab Jumala ülimuslikele otsustele õige ja vale, hea ja kurja kohta (s 5). Jumalast antud juhised tuleb vastu võtta sulase meelsuses ning kui eestkostja sõnu - sellele viitavad sõnad “hoidma, täitma” ( shamar s 4) ja natsar (s 7) mis tähendab praktilist sõnakuulmist, pidevat ühenduses olemist.\nTaoline suhtumine Jumalasse ja Tema suunistesse loobki selle suure kontrasti õigete ja õelate vahele ning on ka ühiskonnas tegelik eraldusjoon. Nii rikkuse kui sotsiaalse staatuse teemad ei ole nii olulised ega väärtuslikud kui Jumala sõnumite mõistmine ( s 11).\nPeatüki keskmes asub aga “õnnis” (s 13,14) (ashreyie - inimene kes on Jumala poolt vastu võetud, täidetud, õigel teel), kes tunnistab ja hülgab oma patu (pesha - sõnakuulmatus, mässamine) ning teeb seda aukartuses ja värisemises ( s 13,14).\nKuidas peaksime otsima seda õigsust? Püsides Jumala Sõnas - kuni see teeb meid küpseks, õppides enam ja enam tundma jeesust ning “kasvades Temasse”.\nSelle kommentaari autor: Alec Motyer\n← Esmaspäev, 26. Detsember 2011\nKolmapäev, 28. Detsember 2011 →


Jaak Sooäär: Muusikas on oluline originaalsus | | Festival Jazzkaar\nJaak Sooäär: Muusikas on oluline originaalsus\nJaak Sooäär on üks Eesti tuntumaid jazzkitarriste, kes on tegutsenud mitukümmend aastat ja teinud koostööd paljude menukate artistidega, näiteks Tony Allen, Ray Anderson, Joe Lovano jpt. Üks Sooääre sagedasem koostööpartner on vene muusik Aleksei Kruglov, kellega koos on välja andnud mitmeid albumeid. Tänavu Talvejazzi kontserdil esinevad nad uue kavaga, mille põhjal on plaanis varsti ka uus album välja anda.\nJaak Sooäärega vestles Jazzkaare noorte meediatiimi liige Rebekka Remmelkoor.\nMillal otsustasite hakata muusikaga tegelema?\nMuusika juurde suunati mind juba lasteaias ning hakkasin käima RAM-i poistekooris. Sealt läksin edasi muusikakooli akordionit õppima. Kitarri tahtsin mängida juba esimesest klassist saati ning see tung suurenes, kui mu vanem vend endale kitarri sai. Mäletan, et enne seda mängisin tihti peegli ees õhukitarri.\nKas te tulete muusikalisest perekonnast?\nElukutselt muusik ei ole mu peres keegi, aga alati on lauldud ja pille mängitud ja mind võeti tihti lapsena kontsertidele kaasa. Ma arvan, et on oluline saada selliseid kogemusi just noorena ja teismeeas, sest see on tähtis isiksuse kujunemise aeg.\nMillised on teie varasemad kokkupuuted Jazzkaarega?\nEsimest korda käisin Jazzkaarel kuulajana, seal oli arvukalt ägedaid kontserte, millest mõned olid isegi elumuutvad. Natuke aega hiljem tegin Jazzkaarele ka pressiteateid, mille tõttu oli mul pääs lava taha – vaatasin soundchecke ja proove, kuulasin ka toonaseid pressikonverentse. Jazzkaare esimestel aastatel oli Eesti nii-öelda müüritagune ala, kuhu paljud muusikud ei söandanud isegi tulla, kuid paljud julgemad, kes tulid, olid suured muusikud, keda võib-olla oleks praegugi raske saada.\nÜks meeldejäävam esinemine oli 1997. aasta festivalil, kus Charles Loyd andis erakordselt hea kontserdi.\nRääkige oma tulevasest kontserdist.\nNii minul kui ka Aleksei Kruglovil on oma teadmine klassikalisest muusikast, me oleme seda õppinud. Ükskord pakuti meile välja, et äkki teeks kava, kus töötleme ümber Venemaa kuulsate heliloojate loomingut, tehes seda jazzipärasemaks. Saime katsetades aru, kui lahe idee see oli. Andsime Venemaal ka albumi just selliste ümber töödeldud lugudega. Pärast seda soovitas üks mees meie plaadifirmast katsetada Tšaikovski loominguga ning me Alekseiga leidsime, et see on hea mõte. Nüüd Talvejazzil ongi esimene kord, kui me seda kava esitame. Meie jaoks on kontsert põnev, justkui uus lehekülg, ja loodame, et ka kuulajaile meeldib.\nKuidas algas teie koostöö Aleksei Krugloviga?\nKui Eesti Jazzliit alustas edukalt tegevust, mõtlesime, et võiks Eestisse kutsuda ka välismaiseid jazzmuusikuid. Meie juures käis ühe vene jazziportaali ajakirjanik, kes pakkus välja Moskva noori põnevaid muusikuid, sealhulgas oli Aleksei kvartett. Nad tulid siia, meil tekkis hea klapp ja varsti mängisimegi koos, tegime isegi plaadi. Praeguseks oleme välja andnud kuus või seitse plaati ja koostöö läheb sujuvalt.\nMillist muusikat te ise kuulate?\nKindlat stiilieelistust mul pole, kuid kuulan muidugi ohtrasti jazzi. Muusika, mida kuulan, sõltub sellest, mis mul parajasti käsil on, näiteks praegu kuulan palju Tšaikovskit. Minu jaoks on kahte tüüpi muusikat – hea ja halb. Mingeid žanripiiranguid mul pole.\nKas on kitarriste, keda soovitate jälgida?\nMina olen palju kuulanud Jimi Hendrixit. Kui kellelgi on huvi kitarri vastu, siis leian, et temast on hea alustada. Ta on märkimisväärne artist, sest ta julges katsetada uusi asju. Paar aastat tagasi tehti Hendrixi väljaandmata lugudega plaat, mis oli ikka nii menukas, hoolimata sellest, et ta surmast on möödunud pea viiskümmend aastat. Muusikas on oluline originaalsus ja Hendrix on kindlasti üks kõige silmapaistvamatest originaalidest.\nKas teil on soovitusi või julgustussõnu tänapäeva noortele muusikutele?\nKui muusika vastu on kirg, siis sellest võib saada toreda karjääri, aga kindlasti tuleb vaadata seda pikemas perspektiivis. Siin Eestis on lihtne saada kiiresti kuulsaks, aga tihtilugu peatub selle kuulsusega areng. Võib-olla probleem ongi see, et saadetakse lavale muusikud, kes pole tegelikult selleks valmis, ja lavalt maha tulles mõtlevad nad, et ongi juba kuulsad. Seetõttu ei keskenduta enam enesearengule. Paari aasta pärast tuleb keegi uuem ja huvitavam jälle peale ja nad unustatakse ära. Artistil peaks olema mingi periood, kus ta nii-öelda endasse investeerib ning keskendub oma instrumendi või hääle suurepärasele valdamisele – see on see baas, millelt hiljem edasi minna.\nAleksei Kruglov-Jaak Sooäär Quartet (Venemaa-Eesti) esineb Talvejazzil neljapäeval, 28. veebruaril kell 19.00 Kumu auditooriumis.


Lubadused | Segasummasuvila\nPosted by: Tiina | 18. jaan. 2019\nAasta on küll alanud juba vaat et kaks kord kümme päeva tagasi, aga minu lubadused on ikka alles mustandi kujul. No paneme nad siis kirja ka, et oleks millega võrrelda aasta lõpus.\nKangadieeti ei pea, st endale kangaste ostmist ei keela. Küll aga tahaks suunata teraviku taas trikotaažilt muule, nt peenemale villasele või mantlikangastele. Mitte et neid otsesõnu varuda, vaid et õmmelda.\nLõngadieeti ka ei luba, st et ei osta, juba mitmendat aastat. Aga elu on näidanud, et varud ei suurene, pigem vähenevad. Koon ära rohkem kui ostan, mis on vägagi positiivne. Ostan peamiselt konkreetseteks projektideks, kui keegi midagi tahab.\nJa vat see netist loetud kudumisdieet* sobiks ka mulle. Ma olen seda küll harrastanud teadmatusest juba aastaid, st mul on pidulauas pea et alati vardad ja töö kaasas, aga ma pole selle positiivset mõju veel teadvustanud, nii teadlikult. Nüüd paneme sellegi siia ritta ja näis siis.\nMa ei ole nüüd üldse originaalne, aga see vähemalt 1 õmblustöö iga nädal on väga hea mõte. Mul on kogu aeg miskit ripakil, aga nüüd võiks asja eesmärgiga võtta. Siis oleks vast reaalseid tulemusi ka enam.\nPoolikud tööd valmis! On need siis kudumised või õmblemised. Jah, hetkel on koolis kiire, aga ka iga kire saab kord otsa. Hea oleks kui saaks aasta lõpejks pea kõik senised poolikud otsa. Nagunii tuleb uut poolikut ka juurde, aga sellest siis, kui see käes on.\nNo kvartali kohta võiks ühe kampsi ka valmis saada. Kas siis mulle, Martale või … kes iganes see siis on. Tahaks kududa enam kui salle, aga need on head väikesed endaga kaasas kanda ja nii ongi mul eelmisest aastast nüüd näidata pea et ainult sallid ja sokid. Katsuks sel aastal teistmoodi.\nJa siis lugemine. Rohkem raamatuid! Eelmine aasta sai loetud neid 66 ja 21429 lehekülge – Goodreads aitas arvutada. Katsuks sel aastal pisut enam, sest huvipakkuvat on ilmunud hulgim, mu raamatute „to do list” on üüratu.\nRohkem eesti kirjandust lugemislauale!\nJa Lugemise väljakutse grupist sain ka hea idee, mida võiks praktiseerida – iga loetud 100 lk kohta panen 1 euro kõrvale. Uute raamatute fond 😀\nKaltsuvaip! Ma pean selle tegemiseni ka jõudma… See lubadus jääb nüüd suhtkoht lubaduste rea lõppu, sest ei me ette tea, mida tulema hakkab ja aasta esimene pool on hetkeseisuga juba kooliga hõivatud. Aga vast leian ka selleks õppmiseks ja tegemiseks aega.\nJa … tean tõustes igal hommikul – end enam odavalt ei müü!\nSee viimane sobib täpiks i-le.\nJa noh, kaugemaks eesmärgiks võiks võtta ka õmblemise-käsitöö osakaalu suurendamise firma käibes? Aga seda on hetkel keeruline lubada. Las olla siis mõttepojana kirjas.\n*Kudumisdieet – peolauas kudumise asemel kood 🙂 Paisub kampsun/kinnas/sokk või sall, aga mitte kõht.\nPosted in Mina ise | Sildid: 2019, kampsun, kangad, lõngad, lubadused, lubadused 2019, Raamatud\n« Kolm ühes ehk kas ämblikuvõrk soojendab\nKui kirjatöö jooksutab ajud kokku, … »


Hello kitty väike tattoo @ Sipelgapood.ee- Ainulaadsed käsitöö helkurid ja Eesti parim ajutiste tattoode valik!\nRick & Morty ajutine tattoo\nVäike ajutine tattoo lilled ornamendiga\nEsileht » Ajutised tattood » Laste tattood » Hello kitty väike tattoo\nHello Kitty ajutine tattoo\nVäike ajutine tattoo sobib kingituseks kõikidele väikestele tüdrukutele.\nHello Kitty tattoo kirjeldus\nTatto lehe mõõdud on 10x6cm. Lehel on viis kassi pilti.\nLehe mõõdud on 10x6cm


piparkoogid | Head lasteraamatud\nPosts tagged ‘piparkoogid’\nPiret Veigel “Piparkoogilugu”\nKas olete kunagi mõelnud, kuidas sündisid piparkoogid? Kes tuli esimesena pöörasele mõttele segada küpsisetainasse kibedat pipart ja kõrbenud suhkrut? Tuleb välja, et see oli üks tige nõid, kes tahtis inimeste pühadeküpsised ära rikkuda. Kogemata kombel läks kuri plaan aga nurja, sest nõia lisatud vürtsid muutsid taina hoopis hulga maitsvamaks. Ja tegelikult polnud ka nõid päriselt paha, vaid hoopis õnnetu, sest tal oli mure…\nArmas ja omamoodi jõululugu kõigile piparkoogisõpradele.


Diabeet – sagedane neerukahjustuste põhjus - Kliinik.ee\nPraegu on maailmas ca 240 miljonit diabeedihaiget, 2025. aastaks arvatakse see arv tõusvat 380 miljonini, kusjuures Euroopas on tõus võrreldes praegusega ca 20%.\nPõhja-Eesti regionaalhaigla dialüüsi ja nefroloogia osakonna juhataja dr Merike Lumani sõnul on üks sagedasem põhjus neerukahjustuseks diabeet. Krooniline neeruhaigus tekib aga 40% diabeetikutest suurendades kardiovaskulaarsete ja teiste tüsistuste teket ja raskendades kulgu.\nTeine suur tervishoiu probleem on kõrge vererõhk. Pea miljardil inimesel maailmas on kõrge vererõhk ning 2025. aastaks planeeritakse tõusu 1,56 miljardi inimeseni maailmas.\nDr Luman toonitab: „Diabeet ja kõrgvererõhutõbi on juhtival kohal kroonilise neerupuudulikkuse põhjustes, kuid neerukahjustuse süvenemist dialüüsravi vajaduseni on varajase ja õige raviga võimalik aeglustada.“\n„Kroonilise neerukahjustusega patsientide risk enneaegsele surmale kardiovaskulaarse haiguse tõttu on 100 korda suurem kui oht, et neil kujuneb lõpp-staadiumi neerupuudulikkus. Seetõttu on neerukahjustuse varajase avastamise ja raviga võimalik mitte ainult aeglustada või ära hoida neerupuudulikkuse progresseerumist, vaid ka vähendada kardiovaskulaarset haigestumist ja suremust,“ lisab Luman.\nSamal teemal: Kontrolli oma neerusid\nPildil dr Merike Luman


Kuidas Leib Kala küpsetamiseks - Tips for you - Tipsed.Com\nKüpsetatud, paneeritud kala on maitsev raviks valmistada endale ja oma lähedastele.Küpsetatud kala on tervemad kui praetud kala ja on väga mitmekülgne --- see on võimalik lisada võileibu või tacos või lihtsalt nautida koos pool köögiviljad.On mitmeid samme järgida, kui paneering ja küpsetamine kala, kuid neid samme saab täiuslikuks igas kodus kokk.\n2 küpsetamine lehed (või rohkem, kui vaja)\n4 8-oz.värsked või sulanud kondita, nahata kalafilee\n2 tassi kuiva leivapuru\nValmista kalafileesid paneerimisvahendite voolava külma veega.Põhjalikult kuivata fileed paber;Kui niiskus jääb riivsai ei pruugi järgida tõhusalt.\nLuua paneerimisvahendite jaama oma counter.Kergelt Klopi munad veega ja pane jahu, muna segu ja paneerimisvahendite kolme eraldi kaussi.Kas küpsetusplaadile vooderdatud Vaha\npaber valmis seada oma fileed, kui nad on paneeritud.\nLeib ühe filee korraga, ja määrata ühe käega "märg" käsi ja muid kui "kuivalt" poolt.Kasutades oma kuiv käsi, tragi filee jahu.Veenduge filee on üleni jahu ja raputada üleliigne.Jahu kulub liigne niiskus ja võimaldab paneerimisvahendite jääda kergemini.Vaheta oma märja käega, ja pane filee lahtiklopitud munad, mis võimaldab ainult õhuke kiht muna segu jääda kala.Kasutades sama käega üle filee paneerimisvahendite kaussi.Keera filee üle kaussi ja kasutada oma kuiva käega vajutada ükskõik paneerimisvahendite et ei jääda.Määra filee küpsetusplaadi ja alustada aretamiseks järgmise filee.\nAnna oma paneeritud fileed puhata külmkapis 1/2 tundi enne paned neid ahjus.See annab aretamiseks lisaaega kinni fileed.\nküpsetada fileed, Kuumuta ahi 425 kraadi Fahrenheiti järgi.Mantel ääristatud küpsetusplaadile cooking spray.Korraldada filee kohta küpsetusplaadile, tagades, et nad ei ole liiga lähestikku.Grupeerides fileed liiga lähestikku tekitab auru, mis paneb leivapuru saada läbimärg.\nAsetage fileed ahjus.Üldine rusikareegel küpsetamiseks kala küpsetada kala 10 minutit iga tolli paks.Kui teie kala on rohkem kui 1 tollise paksusega, keera kala üle kord pooleldi läbi oma toiduvalmistamise ajal.Kui kala on valmis, siis tuleb läbipaistmatu kogu ja vähemalt 145 kraadi Fahrenheiti keskel.\nEnamik nahata, kondita kalafileed sobi hästi paneerimisvahendite, nii et teie valik sõltub teie isiklik maitse-eelistusi.Kui sa ei naudi kala koos vastupandamatu maitse, tihke, valge viljalihaga kalad nagu tursk, paltus, mahi mahi või tilapiafilee on kerge maitse ja lõhn.Salmon, teiselt poolt, on jõulisema kala maitse.\nKuigi jahu ja munad on traditsiooniliselt kasutatud leiva kala, muid koostisosi võib kasutada.Näiteks kate tilapiafilee fileed Dijoni sinepi asemel jahu ja munad saab toota sama maitsev tulemus.


Eestlased leiutasid automaatse tööturulahenduse – vaata, millist palka sa tegelikult väärid - Ettevõtlus - Tehnika\n6. november 2015, 10:51\n«Idee on automatiseerida kogu värbamise protsess. Ühiskonna vaatevinklis soovime anda tööturu läbipaistvust – eelkõige just õiglaste palkade osas,» võttis Skillifici tehnoloogiajuht Martti Kuldma Postimehele antud intervjuus idee kokku.\nTööotsija jaoks on süsteem tõesti lihtne – tuleb vaid veebilehel valida soovitav töökoht ning hinnata seejärel iseenda vastu aus olles oma võimeid sellele kohale süsteemi poolt automaatselt esitatavate oskuste osas. Konto loomiseks tuleb hinnata oma võimeid vähemalt viie oskuse osas ning lisainformatsiooni jaoks ka oma haridusnäitajaid, varasemat töökogemust ja muud tüüpilist infot. Tulemuseks on sobivate töökohtade pingererida koos sobivusprotsentidega.\nEttevõtte personalivaldkonna sisujuhi Kadri Küti sõnul täidavad ettevõtjad ametikohtade profiilide kohta palgainfot ning kuna oskustel on erinevad kaalud, siis pakub algoritm igale tööotsijale üsna täpselt talle sobiva palganumbri, mida intervjuudel küsida.\n«Kui inimene on nõus avaldama meile oma praeguse palga, siis näeb ta ka seda, millised tema oskustest Eesti tööjõuturul tegelikult enam väärt on. Lisaks ka seda, milliseid oskusi tasuks palgatõusuks enda puhul kõige enam arendada,» märkis Kütt.\n«Tihtipeale on tööintervjuudel palk viimane teema, mille juurde häbelikult tullakse. Meie keskkonna abil on võimalik sellisele lehmakauplemisele piir panna,» sõnas Martti Kuldma.\nMis puutub täpsemalt keskkonna olemusse, siis puuduvad selles täielikult inimeste enda koostatud följetonid nende eluloo ja saavutuste kohta. Põhjus väga lihtne – neid ei saa kuidagi panna automaatselt võrdlema tööandjate soovidega. Ettevõtte soov on aga vabastada tööandjad sadade CVde tähthaaval läbilugemisest.\n«Viisime nii inimeste CV kui töökuulutused väga täpselt ära kirjeldatud ja hinnatud oskuste tasandile. Nii ongi neid kahte poolt võimalik omavahel sobituma panna. Töövõtja näeb talle kõige sobivamaid kandideerijaid ning töövõtja sobivamaid pakkumisi,» kirjeldas Kuldma.\nTehnoloogilises mõttes töötab lahenduse sisemuses algoritm, mis viib ametikohtadele esitatavaid oskusnõudeid pidevalt hierarhiasse ja tekitab selle põhjal statistilisi seoseid - seeläbi on süsteem ka reaalajas arenev ja iseõppiv.\n«Kui meie keskkonda siseneb näiteks inimene, kes määrab väga heaks enda Exceli oskuse, siis suunab süsteem talle automaatselt näiteks raamatupidamisega seotud töökohti,» lisas Kuldma. «Kogu meie idee seisneb selles, et kvaliteetse tööturu ja inimeste heaolu nimel ei peaks inimesed otsima endale tööd ametinimetuste, vaid tegelike oskuste alusel. Mõnes ettevõttes on näiteks sekretär pelgalt kohvikeetja, mõnes aga valmistab ette oluliste lepingute tekste.»\nLäbi ettevõtete sisestatud informatsioonile esitatavate nõuete kohta saabki süsteem pidevalt ajas targemaks. Ametikohtade profiilid hakkavad end ise ajas täiendama.\nMis puutub rahalist poolt, siis kõigile tööotsijaile on teenus tasuta ning tööpakkujatele on see kuutasupõhine.\nLahendus struktuursele tööpuudusele\nEttevõtte asutajad loodavad, et nende pakutav uudne lahendus aitab tuua lahendusi ka struktuursele tööpuudusele.\n«Palgainfo ja töökuulutused hakkavad ise kujundama soovitusi töövõtjatele, mida nad peaksid juurde õppima ja milles end täiendama. Selle asemel, et teha tohutuid uuringuid, asutakse igat konkreetset inimest läbi big data «tuunima» selliselt, mis oleks ühiskonnale kõige kasulikum,» selgitas Martti Kuldma.\n«Oskustepõhine värbamine, kiire ülevaade tööturu olukorrast ning võimalus laieneda kiiresti teiste riikide tööjõuturule on kolm peamist märksõna, mis on meie ettevõtmise alus,» ütles Kuldma.\nArendustöö lahenduse loomiseks on käinud aasta peamiselt asutajate enda säästude arvelt ning tänaseks on ettevõttes tööl kuus täiskohaga töötajat. Praegu on teenus kättesaadav veebilehitsejas, kuid investorite leidmisel plaanitakse teiste uuenduste kõrval luua ka mobiilirakendused.\nVaata teenuse tutvustust allolevas videos:


Lugeja küsib: kas tehnoloogia nüristab meid? - DELFI\nFoto on illustratiivneFoto: Daniel Sepp\nProgrammeerija, vabakutselise tehniku ja aktiivse internetikasutajana näen ma digitaaltehnoloogia arengut üsna lähedalt. Ma olen näinud eelmise sajandi lõpust saadik erinevaid uusi ja vanu tehnoloogilisi lahendusi, standardeid ja vidinaid ning oman üsna head ettekujutust järgmise kümne aasta tehnoarengust.\nMa annan endast parima, et jälgida arengut, nii tehnika kui ka tehnikaga seotud inimeste arengut. Ma näen iseennast ja näen ka teisi kõrvalt ja kui aus olla, siis ma kardan tulevikku.\nVeel kümme aastat tagasi oli üsna vähestel inimestel mobiil, rääkimata arvutist ja internetist. On kummaline mõelda, et see oli nii hiljuti, aga nii see on. Sel ajal oli informatsiooni hankimine teistmoodi. Kuna väga paljudel ettevõtetel puudusid veebilehed, otsingumootorid ei andnud piisavalt tulemusi ja ei olnud Facebooki, kus mingilt kindlalt kommuunilt infot küsida, pidi inimene suure osa infost otsima ise.\nAppi tulid telefoniraamatud, millest sai ettevõtete numbreid ja inimene pidi lausa helistama sinna. Oli ka teisi küsimusi, millele võis leida vastuse vanaisa riiulil lebavast entsüklopeediast. Kellel kodus teatmeteoseid ei olnud, pidi minema lausa raamatukokku ja vahel neid isegi tundide viisi seal sirvima. Jutu mõte on see, et inimene nägi info otsimiseks vaeva ja mingi teatud vastuse otsimisel omandas ta pooljuhuslikult ka mõne muu infokillukese, mille tagajärjeks oli silmaringi laienemine.\nLugeja: internetist ja sotsiaalvõrgustikest võib saada 21. sajandi katk (12) 05.09.2013\nPraegusel ajal aga, eriti noored, kasutavad oma uhkeid nutitelefone, et leida igale küsimusele vastus Vikipeediast või mõnest muust suurest veebikataloogist. Minu isiklikku arvamust mööda on sellel kaks eriti hullu tagajärge: esiteks, kuna igaüks võib üldjuhul sinna kirjutada, võib see sisaldada endas valeinformatsiooni, ning teiseks jääb areng seisma, kui miljonid inimesed üle maailma omandavad sama informatsiooni sõna-sõnalt. Noorte hulgas on hetkel väga populaarne täita oma referaadid Vikipeediast üks-ühele kopeeritud infolõikudega ja paljudel juhtudel ei loeta tulemust isegi läbi. Õpetajad pigistavad silma kinni.\nAsjad muudetakse inimestele liiga mugavaks. Uued telekapuldid on juba praktiliselt nupuvabad - seal on vaid sisse- ja väljalülitusnupp ning volüümi ja kanalite reguleerimiseks mõeldud nupud.\nMõne nupuvajutusega võib inimene tellida endale filmi. Mis hullem, kuna uued telerid on juba ühendatud internetiga, võib inimene endale isegi söögi sealt koju tellida. Pole mingit vajadust tõusta tugitoolist üles. See loob üsna palju probleeme, eriti noorte seas. Noored muutuvad antisotsiaalseks ning vähesest mõttetegevusest üldine intelligentsitase alaneb. Jaapanis ja Hiinas on juba väga suureks probleemiks tõusnud see, et noortest mängurid kaotavad internetis "elades" reaalsustaju ning keelduvad elu lõpuni vanematekodu keldrist välja kolimast. Eriti kurb osa on see, et nendel jääb tihtipeale see eluiga väga lühikeseks.\nMa ei taha öelda, et tehnika areng on halb. Me peame arenema. Kui mitte muu, siis meditsiin nõuab seda, aga mis puutub personaalarvutitesse, siis peaksime meeles pidama, et arvutid ja igasugune nutitehnoloogia on loodud meid abistama, mitte inimesi asendama. On tore, et inimene saab oma välismaal elavate sugulastega Facebooki kaudu suhelda, aga oma lähedaste ja tuttavate inimeste jaoks peaksime leidma aega ka reaalseks suhtlemiseks. Ärme muutume ühtlaseks loiuks massiks. Mõtleme ka oma peaga ja areneme.


MASENDAVAD ARVUD: suhtelises vaesuses elas iga viies Eesti elanik Õhtulehest - Estonian World Review\nMASENDAVAD ARVUD: suhtelises vaesuses elas iga viies Eesti elanik Õhtulehest\nEestlased Eestis 29 Jan 2015 EWR\nToimetas Sander Silm, 29. jaanuar 2015,\nStatistikaameti andmet elas 2013. aastal Eestis suhtelises vaesuses 22,1 ja absoluutses vaesuses 8 protsenti Eesti elanikkonnast.\nSiirded (riiklikud toetused ja pensionid) aitasid vaesusesse langemist takistada, sest nende mittearvestamisel sissetulekute hulka oleks suhtelises vaesuses elanud 40,7 ja absoluutses vaesuses 32,6 protsenti elanikkonnast.\nSuhtelise vaesuse määr on kõrgeim vanemaealiste seas. 2013. aastal elas 32 protsenti 65-aastastest ja vanematest suhtelises vaesuses. Absoluutse vaesuse määr oli kõrgeim laste ja noorte (0–24-aastased) ning pensionieelses eas elanike (50–64-aastased) seas (mõlemas vanuserühmas 10 protsenti).\nHaridustase mõjutab vaesusse jäämise riski oluliselt. Põhi- või madalama haridusega inimestest iga kolmas kuulus sissetuleku poolest vaeseimasse ja vaid iga kaheteistkümnes rikkaimasse sissetulekuviiendikku.\nSamal ajal kuulus kolmandik kõrgharidusega inimestest rikkaima viiendiku hulka. Seetõttu on ka kõrgemalt haritud inimeste suhtelise ja absoluutse vaesuse määr (vastavalt 14,6 ja 4,1 protsenti) üle kahe korra väiksem kui põhi- või madalama haridusega inimestel (vastavalt 33 protsenti ja 10,4 protsenti). Kõrgem haridustase on oluline vaesuse vältimise eeldus.\nEestlaste sissetulekud olid suuremad kui mitte-eestlastel ja eestlaste vaesusrisk väiksem. Eestlaste suhtelise vaesuse määr oli 2013. aastal mitte-eestlaste omast üheksa protsendipunkti madalam ja absoluutse vaesuse määr neli protsendipunkti madalam. Eestlastest elas suhtelises vaesuses 19,5 ja absoluutses vaesuses 6,8 protsenti, mitte-eestlaste samad näitajad olid vastavalt 28,6 ja 11 protsenti.


Michael Schumacheri pikaaegne mänedžer sai insuldi - Sport\nMichael Schumacheri pikaaegne mänedžer sai insuldi\nWilli Weber (keskel)imago/STAR-MEDIA\nVormel-1 seitsmekordse maailmameistri Michael Schumacheri endine mänedžer Willi Weber sai juulis kodus Stuttgartis insuldi ning pidi veetma üheksa päeva kohalikus haiglas. Nüüdseks on 78-aastane sakslane pääsenud kodusele ravile.\n"Ärkasin keset ööd ja proovisin vett juua, kuid ma ei suutnud seda kuidagi kätte võtta. Arvasin, et olin lihtsalt liiga kõvasti töötanud ning jäin magama," meenutas üle 20 aasta Schumacheriga koos töötanud Weber väljaandele Bild. "Kui hiljem uuesti ärkasin, ei suutnud ma naisele sõnagi öelda ja ta kutsus koheselt kiirabi. Haiglas diagnoositi mul insult."\nLõpuks pidi Weber haiglas veetma üheksa päeva. "Ma ei suutnud enam neelata, seega tuli mind toita. Siiski mul väga vedas. Nüüd saan taas rääkida, süüa ja isegi jalutada. Palvetan iga päev, et see jääks niimoodi," rääkis sakslane.\nWeber töötas pika karjääri jooksul F1 sõitjatest koos veel Michaeli venna Ralf Schumacheriga ning sakslase Nico Hülkenbergiga.\nFOTOD | F2-s aasta tagasi raskelt vigastada saanud vormelipiloot viidi täna hukkunud mehe...\nVerstappen oli teise vabatreeningu kiireim, Ferrari jäi esikümnest kaugele


Kriisinõustamine 2019/2020 - uus ja mahukas koolitus\nLisatud: 31 Oktoober 2018\nTegemist on vahetult inimestega töötavatele professionaalidele mõeldud 2-aastase kvalifikatsiooni tõstmise täienduskoolitusega.\nVäga laia sihtrühma haarav kursus seab fookusesse inimesega toimuva, et spetsialist professionaalina mistahes valdkonnas oleks efektiivsem, kui kuulub kriisimeeskonda või töötab traumeeritud inimesega.\n27.12.2018 tehtud programmi täiendused ja parandused.\n03.01.2019 seisuga on koolitusrühm komplekteeritud ja edasi registreeritakse ainult ootenimekirja, et mõne koha vabanemisel see endale saada.\nÕpetama kaasatakse erinevaid valdkonnaspetsialiste, kursuse juhendaja ja põhilektor on Tiina Naarits-Linn, kes on praktik ja koolitaja, sh juhendab Tallinna Ülikoolis sotsiaalpedagoogika ja lastekaitse eriala magistrantide kriisinõustamise kursust.\nViimati korraldas Mahena suuremahulise kriisinõustajate koolituse aastatel 2010-2011. Kümme aastat on möödas ja Mahena kriisinõustajate võrgustik vajab ühist uuemat koolitust. Eelistatud on seetõttu senised MSÜ liikmed, seejärel uued MSÜ liikmed (vaata, mis on MSÜ ja kuidas liituda SIIT). Liitumine ja osalemine on tasuta, peamine on ühine arusaamine eetilistest põhimõtetest.\nLisaks jääb eeldatavalt iga teema juures mõni vaba koht neile huvilistele-spetsialistidele, kes tervikkursust ei soovi läbida ja on huvitatud konkreetsest teemast. Vabade kohtade olemasolust ja iseseisvalt valitava sessiooni hinnast antakse teavet vähemalt igal eelneval sessioonil järgmise kohta.\nLisainfo Peterburi sessioonist (võimalus osaleda on 18-l esimesel registreerujal;\nvõimalusel korratakse sessiooni 2020. aastal, et saaksid ka ülejäänud kursusel õppijad osaleda):\nCopyright © MTÜ Mahena 2005-2019


Mida on tööandjal õppida koroonakriisi aegse töövaidluskomisjoni praktika põhjal? - Eesti Koolitus- ja Konverentsikeskus\nMida on tööandjal õppida koroonakriisi aegse töövaidluskomisjoni praktika põhjal?\nOnline-koolitus: Mida on tööandjal õppida koroonakriisi aegse töövaidluskomisjoni praktika põhjal?\nTöövaidlused käivad paratamatult töösuhtega kaasas. Kas erimeelsused lahendatakse rahumeelselt, läbirääkimiste teel või lahendab asja töövaidluskomisjon/kohus, sõltub paljuski sellest, kui asjatundlikult on koostatud leping. Samuti sellest, kui hästi teavad pooled oma õigusi ja kohustusi, aga samuti mõlema poole mõistlikkusest – seda eriti olukorras, kus “terve mõistus” tõrgub uskumast, et koroona panebki kogu majanduse seisma. Ja et selle vältimiseks ning ellujäämiseks on muudatused töösuhtes hädavajalikud.\nKoolituse eesmärk on selgitada, kas möödunud kevade eriolukorra perioodil ning praeguse koroonakriisi tingimustes on tööandjad toiminud seaduspäraselt ning millised vaidlused on jõudnud töövaidluskomisjoni/kohtusse. Mida on neist õppida?\nLisaks selgitatakse Riigikogu poolt vastu võetud ja 4. detsembrist 2020 kehtivaid töövaidluse lahendamise seaduse muudatusi.\nLisaks saadame peale online-koolitust järelvaatamise lingi, mis on aktiivne viis päeva.\nRohtla Law Office OÜ juhataja, jurist\nMuudatused töövaidluse lahendamise seaduses\nNatuke TVK-de statistikat\nLepingu täitmisest tulenevad nõuded - tööga kindlustamine, töötasu/tööaja vähendamine. Mis läks valesti?\n- töötaja algatus, TLS § 37 lg.5 või § 91 lg.2?\n- tööandja algatus - koondamine või TLS § 86, 88?\nMida pidada silmas töövaidluste ärahoidmiseks?\nEttevõtete juhid, personalijuhid, ettevõtjad, raamatupidajad, juristid ning kõik teised teemast huvitatud.\nÕppe kestvus 2,7 AT. Interaktiivne loeng ning auditooriumi kaasatus. Koolituse läbinu saab tunnistuse, kui osaleja on õppekava läbinud täies mahus. Palun tutvuda ka kvaliteedi tagamise alustega


Keeleteadus doktorantuur New York, NY - Keeleteadus PhD 2018\nKeeleteadus doktorantuur New York, NY - leia kogu info ülikoolide kohta New York, NY ja Keeleteadus õpingute kohta!\nKeeleteadus doktorantuuri õppeprogrammid ja kogu info ülikoolide kohta New York, NY\nParimad võimalused New York, NY õppimiseks leiad siit! Otsi kogu infot Keeleteadus doktorantuuri õppeprogrammide kohta! Võta kooliga otse ühendust!\nHetkel pole Doktoriõpe Keeleteadus Ameerika Ühendriigid New York, NY ühtegi kuvatavat programmi. Proovige meie Doktoriõpe Ameerika Ühendriigid kategooriat.\nLink to and share "Keeleteadus doktorantuur New York, NY - Keeleteadus PhD 2018"


Lapsevanematele – Lehekülg 2 – Ajakiri Lasteaed\n19. nov. 2013 by Ülle Tõnumaa\nMinu isa hell ja hea,\ntema tarkust täis mul pea!\nKui mind tema lapseks loodi,\ntahan olla tema moodi!\nIgal aastal novembrikuu teisel pühapäeval tähistatakse Eestis isadepäeva.\nSee päev on kõigi isade ja perede ühine tähtpäev, mille sihiks on süvendada isade ja laste suhteid ning tähtsustada isade rolli.\nLapse minatunde arenedes hakkab ta üha rohkem reegleid eirama ja piire kompama. Piiride ja reeglite kehtestamine näitab lapsele, kaugele nad oma tegevustega minna võivad. Laps, kes katsub piire nihutada, õpib tundma selle läbi ennast ning toimetulekut erinevates olukordades.\n12. sept. 2013 31. aug. 2013 by Ülle Tõnumaa\nKõige parem laps on tegus laps – ideid ja juhiseid vanema tele tegevusteks 3-4 aastaste lastega kodus (pdf)\nIssi,teeme plaani ja ehitame ka lauda!\n18. juuni 2013 by Ülle Tõnumaa\n„Issi nüüd teeme paberile plaani ja ehitame endale ka lauda!“ Nii teatas kindlalt Ats isale, kui oli jõudnud lasteaiast koju. „Meie käisime täna Mairitil külas ja seal olid laudas lambad“. Oli vihmane hommik,lapsed tulid nördinud näoga lasteaeda,sest vihma sadas. Eelmisel päeval olin lastele teataanud, et homme lähme Mairiti juurde loomi vaatama.\nPisikeste puzzle tahvelarvutil\n9. juuli 2012 by Ülle Tõnumaa\nUus kodumaine mängustuudio Aplefly games tegeleb pisikestele mõeldud tahvelarvuti peal mängitava puzzlemangu loomisega. Viimasega seoses ootavad mängumeistrid lastevanematelt mõtteid ja soovitusi ning tagasisidet kujunduste kohta.\nSuvelaager “Isad ja pojad”\n8. juuni 2012 by Ülle Tõnumaa\nLaupäeval lastega tantsupeole “Kodupäike“\nViimsi Vabaõhumuuseumis toimub laupäeval, 9.juunil 2012.a esimene eelkooliealiste laste üle-eestiline tantsupidu “Kodupäike”.\nPidu algab rongkäiguga kell 15.00 Viimsi Rannarahva Muuseumist, liikudes edasi Viimsi Vabaõhumuuseumi platsile, kus toimub suur tantsupidu. Rongkäigus mängib Randvere Pasunakoor.\nTantsupeol osalevad 3-7.a. lapsed Eestimaa erinevatest maakondadest.\nCategories Lapsevanematele 1 Comment\nEmale, kes on kaua lasteaiakohta oodanud, on see päev rõõmupäev, kui talle teatatakse, et avaneb võimalus laps lasteaeda panna. Kohe on aga uus mure platsis – kuidas laps lasteaia, teiste laste ja õpetajatega harjub …\nLasteaednikud on vaielnud selle üle, kuidas on parem last lasteaiaga harjutada. Ühed arvavad, et lapsel on kergem kohaneda, kui esialgu käia mõne tunni kaupa koos ema – isaga lasteaias mängimas ja hiljem, kui laps on kohanenud, jätta ta üksi. Teised ei pea vanema kohalolekut vajalikuks, leides, et siis laps arvabki lasteaia sellise koha olevat, kus emaga koos mängimas käiakse ja hiljem on üksi jätmine stressirohkem. Ega lasteaiaõpetajalegi pole uute lastega alustamine kerge.\n24. sept. 2010 by Ülle Tõnumaa\nKas ainult mina tunnen, et lasteaiaõpetaja tööd ei väärtustata või mõtlevad nii ka teised lasteaednikud? Järjest tihemini kuulen, et juba 5aastasi lapsi pannakse eelkooli või Kullosse emakeelt ja matemaatikat õppima.\nKõige sellega (kooliks ettevalmistusega, emakeele ja matemaatika õppimisega) tegeleme lasteaias iga päev. Kasutame sageli ka eelkooliga samu töölehti.\n3. aug. 2010 29. juuli 2010 by Ülle Tõnumaa\nKoolimineku ootamine ja koolitarvete otsimine on laste jaoks põnev aeg ning meie kui lastevanemate ja õpetajate roll on neid selles ootuses julgustada ning vanema sõbrana nõu anda. Lastele toredad koolitarbed ei pruugi neile aga alati kasulikud olla. Lastel tuleks aidata valida koolitarbeid, mis nende arengule kaasa aitaksid. Olgu selleks siis toestatud seljaosaga ergonoomiline ranits või olenevalt kumma käega laps kirjutab, kas parema või vasaku käe ergonoomiline kirjutusvahend.


Hotellid peredele Flaine | Hotels.com\nperega reisijatele hotellid Flaine\nperega reisijatele hotellid linnas Flaine\nFlaine kui sihtkoht perepuhkuseks\nKui valid sihtkohta järgmiseks perepuhkuseks, siis väärib kindlasti kaalumist sõbraliku atmosfääriga Flaine. Siin jätkub küllaga avastamisrõõmu tervele perele. Flaine on sihtkoht, mille märksõnaks on mäed. Huvitavaid paiku nagu Flaine'i suusakuurort ja Golf Flaine Les Carroz külastades möödub aeg kiiresti. Flaine on suurepärane koht perega puhkusepäevade sisustamiseks, kui pärast pikka päeva ootab basseini ja peresviidiga lastesõbralik hotell. Hotels.com valikus esindatud 6 peredele mõeldud hotelli hulgast leiab sobiva igaüks, kelle järgmine peatuspaik on Flaine.\n• tasuta hällid/beebivoodid • omaette köögid • oma pesumaja\n• Flaine'i suusakuurort


Riik vastab koroonaküsimustele vestlusroboti abil - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nRiik vastab koroonaküsimustele vestlusroboti abil\n23. märts 2020, 15.47\nVestlusrobot pildil oleva robotiga ei sarnane. Foto: LILLIAN SUWANRUMPHA/AFP\nMitme valitsusasutuse veebilehel töötab tänasest automaatne vestlusrobot Suve, mis vastab levinumatele küsimustele seoses eriolukorra ja koroonaviirusega. Eesti- ja ingliskeelsetele küsimustele vastates kasutab vestlusrobot valitsusasutuste ametlikest allikatest pärinevat informatsiooni.\nRiigikantselei strateegiabüroo nõuniku Marten Kaevatsi sõnul on tõese ja ajakohase info saamine praeguses eriolukorras kriitilise tähtsusega. «Vestlusrobot pakub uudset lisavõimalust saada infot meid kõiki puudutavatest elukorralduslikest muudatustest ning samal ajal leevendada koormust erinevatele infoliinidele. Täna võib Suve vestlusrobotit veel võrrelda kutsikaga, kes kõiki trikke ei oska ja vastuseid ei tea, kuid kümned vabatahtlikud töötavad selle nimel, et teda targemaks ja osavamaks õpetada,» sõnas Kaevats.\n«Idee riigi-ülesest vestlusrobotist on olnud paljudel mõtteis juba enne praegust kriisi, kuid häkatonil tekkis võimalus see väga kiiresti teoks teha ja sellega loodetavasti infoliinide koormust veidigi vähendada,» selgitas üks Suve loojatest Michaela Snopková. Enda sõnul näeb ta välisspetsialistide nõustajana igapäevaselt, et paljud inimeste küsimused ei vaja personaalset konsultatsiooni, vaid õige infoni suunamist. «Ei ole tarvis helistada perearsti infoliinile küsimaks, kas praegu saab Soome sõita või uurida töövõimetuslehe kohta. Neile küsimustele leiab ka Suve vastuse. Nii saavad arsti kätte need, kellel on koroonaviiruse või mõne muu haiguse sümptomite ilmnemisel vaja kiiret ja personaalset nõustamist,» tõi Snopková näite.\nVestlusroboti arendamisse saavad panustada ka vabatahtlikud.


Eelkõige väärib enne lemmikprillide mudelite valimist märkimist, et peate arvestama mitte ainult iga kaadri ilu ja mugavusega. Tegelikult on juba objekti edasiarendamine - parim viis prillide mudelite valimiseks - teie näo kujuga sobiva raami valimine.\nEnnekõike on iga näokuju jaoks rohkem soovitatavaid prillimudeleid. Lisaks on igal prillimudelil eripära ja ainulaadne omadus. Igatahes saate natuke rohkem aru sellest, kuidas peaksite prillide mudeleid valima.\nKuidas oma näotüüpi tuvastada?\nAga lõppude lõpuks, kuidas ma peaksin valima prillimudeli, kui ma isegi ei tea, mis kuju see on? Esiteks rahune maha. Sest ennekõike on igal inimesel oma eripärad ja järelikult ka oma näokuju. Teisisõnu, see pole nii keeruline, kui näib teie näo kuju tuvastamist.\nEelkõige on ovaalne nägu teadaolevalt õrnem, siledam ja peenem nägu. Kuigi nägu on ümmargune, on lõug ja otsmik märgatavalt lühemad. Kuid pikkusega proportsionaalse laiusega. Ruudukujulisel näol on seevastu otsmik, lõug, sirged lõuad.\nSeejärel saame esile tõsta teemantpinna, mille moodustab kitsas otsmik, avatud ja lai lõualuu. Lisaks mahutamisele on nurkad täisnurga all. Lõpuks võime esile tõsta pika näo, mille laius on pikkusest palju väiksem, olenemata kujust.\nTehnika teie näo kuju tuvastamiseks\nPöörake peegli poole;\nKriidiga jälgi oma näo kontuure;\nNii saate avastada oma näo kuju sellest, mis oli moodustatud.\n1- ovaalne nägu\nEnnekõike peetakse ovaalset nägu kõige mitmekülgsemaks ja hõlpsasti valitavaks prilliraamideks. Noh, seda saab kohandada erinevat tüüpi prillide mudelitega. Muide, see ühendab nii ristkülikukujuliste prillidega kui ka ovaalsete ja ümaramatega.\nEnne prillide valimist soovitame siiski järgida oma isiklikku maitset ja keskkonda, mida te seda kannate. Isegi retseptiprillide puhul soovitame, et see oleks lihtsam ja kergem raam.\nLõppude lõpuks kasutatakse neid tavaliselt töökeskkonnas ja igapäevaelus. Kui otsite päikeseprille, soovitame sellel olla Ray-Ban mudel. Tegelikult olgu see paksem ja vastupidavam raam. Näiteks kassipoja stiilis prillid.\n2- Ruutu nägu\nRuutu nägu on seevastu tugevamate ja sirgemate joontega joonte näokuju, mis raamib isegi kogu nägu. Lisaks sisaldab see nägu sama suurusega mõõtmeid nii vertikaalselt kui ka horisontaalselt.\nEnnekõike on sellel näol täpselt määratletud lõualuu joon ning nurgelised ja laiad põsesarnad ja põsesarnad. Seetõttu on meie ettepanek teha panus kumerama kujuga või ümarate nurkadega prillide mudelitele, näiteks ümmargused klaasid. Nii saab ta oma näojoonte jaoks rohkem harmooniat anda.\nMis puutub retseptiprillide mudelitesse, siis soovitame rohkem kooritud prille. Lõppude lõpuks annab ainuüksi nelinurkne nägu juba palju kainust edasi. Mis aga puutub päikeseprillidesse, siis soovitame ka ümmarguste prillide mudeleid.\n3- kolmnurkne nägu\nPõhimõtteliselt koosneb see näokuju laiast otsast ja teravast lõugast. Kuna neil on sellised rõhutatud omadused, on neid lihtsam ära tunda. Samuti väärib mainimist, et tänu erinevatele omadustele peavad paljud neid kõige elegantsemaks vorminguks.\nTegelikult on see tingitud teie näojoonte kergusest. Seetõttu soovitame teil valida ovaalsed prillid. Noh, nad suudavad säilitada oma tunnuste delikaatsust. Lisaks vali kitsamad ja põhilisemad raamid. Sest lisaks põsesarnade katmata jätmisele on need ka vähem detailsed ja õhemate raamidega.\n4- ümmargune nägu\nEelkõige koosneb see näokuju kujundist, millel on sarnased mõõdud ja jooned ning mille külgedel on vähe märke. See on nägu, millel on vähe nurki ning mille laius ja kõrgus on sarnased. Seetõttu soovitame teil valida geomeetriliste klaaside, ruutude või ristkülikute mudelid.\nÜldiselt peate valima prillid, millel on teie näo vastupidised omadused. See tähendab, et sirgjoontega, hästi tähistatud ja paksemate raamidega. Niisiis, need muudavad teie näo ühtlasemaks. Ja siiski õnnestub neil luua illusioon, et nägu on nurgelisem.\n5- Pikk nägu\nKui te ei tea, on see näomudel üks lihtsamaid tuvastada. Tegelikult on need õunte kitsad ning otsmiku ja lõua vahel suurema vahega. Seega, et saaksite oma näo laiust esile tõsta ja pikkust ühtlustada, soovitame teil valida ümaramate või ovaalsemate raamidega prillimudelid.\nTäpselt on olemas teemantiga sarnane näokuju. Tegelikult soovitame neil, kellel on selline näokuju, valida ovaalse põhjaga prillide mudelid. Nagu lenduriklaasid.\nKui teil on laiem otsmik, soovitame valida kitsamate prillide mudelid. Näiteks kassipoja tüüpi prillide mudelid ja varrastel kaunistused.\nMuud olulised tegurid näo raami valimisel\nEnne prillide mudelite valimist proovige ennekõike austada oma nina suurust ja kuju. Lisaks sellele soovitame prillide enda jaoks mugavamaks muutmiseks valida mudelid, mille kaar on ühe ja teise objektiivi vahel. Niisiis, see ei pinguta ja teeb ikkagi mugavamaks.\nIdamaalased saavad seevastu valida trombotsüütidega raame. Lõppude lõpuks on teie nina vähem kõveraid kui lääne nägu.\nEelkõige on prillide mudelid meie silmade raamid. Seetõttu ei saa nad kulmude suurusega konkureerida. Tegelikult peavad nad jälgima iga kulmu suurust. Niisiis, mudel ei ole teie näol tasakaalust väljas.\nEnne prillide ostmist pange tähele prillide asend põsesarnadel. Nii ei saa neid toetada. See ei jäta mitte ainult näole jälgi, vaid ei paku ka teie välimusele head esteetikat.\n4 - silmad\nEelkõige peab olema tasakaal ja harmoonia silmade kauguse ja läätsede asendi vahel. See tähendab, et igal juhul proovige valida need prillid, mis loovad teie funktsioonide vahel harmoonia. Ja muidugi otsige prille, mis muudavad teid samal ajal mugavaks ja stiilseks.\n+ Prillide mudelid, et saaksite inspiratsiooni saada\nIgatahes, kas teil õnnestus valida oma lemmikud prillimudelid?\nVaadake nüüd veel ühte naistepiirkonna artiklit: Mis on näo ühtlustamine ja kuidas seda tehakse [esteetika]\nAllikad: Prillid, Eotica, Näpunäited naistele\nEsiletõstetud pilt: Ventura Optics


Pilt kaudu Tasos Katopodis / Getty Images\nUSA endine president Donald Trump avaldas avalduse, milles ta loodab, et 'kõik mäletavad', et ta oli vastutav 'ilusa' vaktsiini COVID-19 eest.\n10. märtsil 2021 hakkas sotsiaalmeedias levima pilt, mis väidetavalt näitas USA endise presidendi Donald Trumpi avaldust, kus ta palus Ameerika kodanikel meeles pidada, et USA-l poleks neid 'ilusaid' COVID-19 vaktsiinikaadreid olnud veel viis aastat (kahtlane nõue), kui see polnud tema:\nSee oli Trumpi tõeline avaldus.\nTrump avaldas pärast ametist lahkumist 20. jaanuaril 2021 mitu avaldust. Kuna endine president oli keelatud Twitterist (nagu ka teistest sotsiaalmeediavõrgustikest) sisu postitamise kohta, mis oleks võinud õhutada rohkem vägivalda pärast rünnakut USA kapitali vastu, avaldatakse need avaldused e-posti teel ja seejärel hiljem jagatud peal sotsiaalmeedia reporterite poolt. Margo Martin, juhtiv pressisekretär 45. presidendi ametikohale kinnitas Snopesile e-posti teel, et see oli Trumpi avaldatud tõeline avaldus.\nKuigi see on tõeline väide, on selles esitatud väited (et USA-l poleks olnud vaktsiini 5 aastat, kui seda poleks olnud Trumpi jaoks) parimal juhul kahtlased. Trumpi administratsioon üritas operatsiooni Warp Speed kaudu vaktsiini väljatöötamist kiirendada. Kuigi Trumpi administratsioon väärib vaktsiini väljatöötamisele kaasaaitamise eest kindlasti teatavat tunnustust, arendasid mõned ettevõtted, näiteks Pfizer, välja vaktsiinid ilma rahastamiseta Trumpi administratsioonilt. Samuti tuleb märkida, et ettevõtted väljaspool Ameerika Ühendriike õnnestus välja töötada vaktsiinid ilma endise presidendi suurema abita.


Turundusjuht ? säravate ideede meister - Äripäev\nTurundusjuht ? säravate ideede meister\nKai Vare 23. veebruar 2004, 00:00\n?Turundusjuht on see, kes toob idee majja, kes toob sära majja ja kellele otsa vaadates tekib tippjuhil ja müügijuhil kindlustunne,? ütleb kaheksa kuud ASi Paulig Baltic Eesti turundus- ja müügidirektorina töötanud Ülo Rekkaro. Tema sõnul tuleb hoida pilku paralleelselt nii käesolevas hetkes kui tulevikus. ?Turundusjuhi ülesanne on genereerida (turundus)ideid, prognoosida brändi arengut, näha trende, samas ka tõsta käesoleval hetkel müüki ja hoida firmat esiplaanil.?\nRekkaro lisab, et Paulig Baltic on veidi eriolukorras, sest tegeldakse nii Eesti, Läti, Leedu, Venemaa, Valgevene kui ka Ukraina turuga ning turundusmeeskond peab välja pakkuma trende, mis võiksid sobida enamikule neist turgudest. Eraldi Eesti turundusjuht võeti tööle alles hiljuti. ?Eesti turundusjuht peab vaatama, kuhu Eesti paari aasta jooksul liikuma hakkab,? ütleb Rekkaro.\nTallinna Kaubamaja turundusdirektor Enn Parel ütleb, et jaemüügiettevõtte turundus on veidi erinev tootja turundusest, kuid turundusjuht aitab siingi kaasa ettevõtte pikaajalise edu tagamisele brändi kaudu. ?Turundusjuht tegeleb brändide kuvandi loomisega ja selle kinnistamisega klientide teadvuses. See omakorda tähendab turuinfo analüüsimist, klientide vajaduste ja soovide väljaselgitamist, reklaami, avalikkussuhteid jne, ka kliendisuhted ja -lojaalsusprogramm käivad turundusosakonna kaudu.?\nLeiburi turundusjuht Lena Murd on veendunud, et turundusjuht peab olema kaasatud ettevõtte strateegia väljatöötamisse. ?Tavaliselt arvatakse, et turundus on reklaam. Või veidi teadlikumalt lähenedes, et see on müük,? ütleb Murd ja lisab, et tegelikult on turundus osa ettevõtte strateegiast ja määrab, kui edukas ettevõte turul on.\nNii Lena Murd kui ka Ülo Rekkaro on seda meelt, et turundusjuhi ülesanded ja vastutusala tuleb ettevõtte juhtidega väga põhjalikult läbi arutada. Oluline on ka koostöö müügijuhiga.\nPauligis toimub turundusideede arutelu ka müügiosakonnas. ?Meil kuuluvad turundusrühma peale minu ka võtmeklient ja müügijuhid. Kui turundus on müügist kaugel, kampaaniaid tehakse müügiosakonna arvamust küsimata, neid kaasa haaramata, siis suhtutakse sellesse eelarvamusega,? teab Rekkaro.\nTa on seda meelt, et müügi- ja turundusjuht peaksid olema eraldi, sest müük ei lähe alati ülesmäge, müügijuhid peavad aru andma, miks müük ei edene ja mingil hetkel võtavad nad kaitsepositsiooni. ?Kui turundusjuht sõltub operatiivsest müügitulemusest, siis satub ka tema sellesse olukorda ja sealt ei tule enam ideid,? kirjeldab Rekkaro.\nTa lisab, et turundusjuhi töös tekivadki suuremad käärid siis, kui tippjuht tahab visiooni, samas aga tuleb turundusjuhil tegeleda ka konkreetse müügitööga ? see võib turundusjuhile tõsiseid probleeme tekitada. ?Visioon ja rutiin,? toob Rekkaro näite vastuolust.\nLeiburis on müügijuht ja turundusjuht eraldi. ?Müük on osa turundusest, müügijuhi roll on tagada planeeritud müügieelarve täitmine. Ta hoolitseb kliendisuhete eest,? kirjeldab Murd.\nEnn Pareli sõnul on Tallinna Kaubamajas turundusosakonna funktsioonidest väga selge nägemus, müügi eest vastutavad kaubamajade direktorid. ?Juhtkonnas ei kirjutata üksikasjalikult ette turundusjuhi tegevusi, aga on üldine kokkulepe, mille poole pürgitakse. Kaubamaja kui jaekaupmehe põhiprotsess on müük ja turundus on müügi teenistuses.?\nPaljudel juhtudel firmas eraldi reklaamidirektorit pole ja reklaamitegevuse juhtimine on turundusjuhi ülesanne. Lena Murd leiab, et kui tegevus on korralikult ette planeeritud, on võimalik hakkama saada üsna väikeste jõududega ja eraldi reklaamijuhti pole vaja. ?Kui ettevõtte eesmärk on turuosa kasvatamine, uue toote turule toomine ja ka numbriline eesmärk, pöördutakse reklaamiagentuuri poole. Agentuuri ülesanne on sõnum võimalikult efektiivselt edasi anda,? kirjeldab Murd.\nTallinna Kaubamaja turundusosakonnal on endal väike ?loovrakuke?, nii et suur osa reklaamist toodetakse oma majas. Enn Parel lisab, et nüüd on alustatud põhjalikumat koostööd reklaamifirmaga ja suur osa reklaamist viiakse majast välja.\nPaljudes ettevõtetes korraldab turundusjuht ka avalike suhete ja klientiüritusi, pakub näiteks jõulukingituste ideid, koostab klientide ja partnerite meelespidamise programmi. Ülo Rekkaro arvates peaks klientidega suhtlemine olema siiski müügijuhi töö. ?Turundusjuht ei ole imeloom,? hoiatab ta. ?Lõpuks leitakse, et võiks korraldada ka firma sisemisi üritusi, pidusid... liiga laiaks ei tohi minna.?\nTa tuletab veel kord meelde, et juhtkonnas tuleb selgeks rääkida ja paika panna, missugused on turundusjuhi ülesanded: turundustegevused, suhtlemine reklaamibürooga, vajadusel ka avalikud suhted.\nLeiburis on selgelt, kirjalikult paika pandud, mille eest keegi vastutab. ?Kindlasti on turundusjuhi töö natuke enamat kui lihtsalt traditsioonilise turundusega tegelemine,? ütleb Murd. ?Et ettevõtte strateegiat edukalt ellu viia, tuleb strateegia töötajale selgeks teha. Niisugust sissepoole tööd ei pea turundusjuht sageli enda tööks, vaid tippjuhi omaks, samas aga, kui kogu organisatsioon ei saa ühtmoodi aru, millega nende organisatsioon tegeleb, miks nad olemas on, kellele nad seda toodet või teenust pakuvad, siis ei ole töö kvaliteet kindlasti nii hea.?\nÜlo Rekkaro sõnul on turundus üha vajalikum: ?Milleks raisata ressursse müügi peale? Turundus tuleb nii hästi üles ehitada, toode või bränd nii tuntuks teha, et ta ise müüb.? q\nVarem Fazer Eesti ASi juhatuse esimehena töötanud ning praegu ASi Paulig Baltic Eesti turundus- ja müügidirektori ametis Ülo Rekkaro hoiatab, et turundusse paigutatud raha ei maksa väga kiiresti tagasi oodata ja seda investeeringut on väga raske mõõta.\n?Mõnikord oodatakse tulemusi liiga tihti, lubamatult kiiresti,? teab ta oma kogemustest. ?Oletagem, et me teeme kuu või kaks kampaaniat, suuname selle teatud tootele, teatud klientidele. Seda ei saa mõõta ainult selle tootega, millele reklaam suunatud oli. See mõjutab kogu firmat, ta mainet ja tuntust. Turunduslikku investeeringut saab hinnata pikema aja peale. Näiteks aasta pärast võib vaadata, kuivõrd on selle firma, toote või brändi tuntus tõusnud.? Rekkaro lisab, et kui turundusjuht on juhtkonna liige, on ka kasum ja käive mõõdikud ja turundusjuhile langeb kollektiivne vastutus.\nTallinna Kaubamaja turundusdirektor Enn Parel kinnitab, et Tallinna Kaubamajas on turundus väga hinnatud ja ka rasketel aegadel turunduseelarve kallale ei minda.\n?On olemas kiirema mõjuga turundusmeetmeid ning selliseid pikema vinnaga tegevusi, mida tuleb samuti kindlasti teha. Selles osas on juhtkonnas üksmeel, et ka pikemaajalised tegevused on vajalikud.?\nASi Paulig Baltic Eesti turundus- ja müügidirektor Ülo Rekkaro usub, et Eesti turundus on heal tasemel.\n?Ma olen kindel, et turundusideed on siin keskmisest läbilöövamad, seni lihtsalt pole olnud kuhugi minna. Euroopas on kettidega liitumine, kontsernide kujunemine meist ees, aga ideed on siin vahvad ja mõnigi välismaine firma saaks kasu, kui meie reklaamifirmad või reklaamigurud teeksid kuskil turundusauditi ? see annaks lääne ettevõttele värskeid ideid.\nLeiburis on hiljuti läbi viidud koostööprojekt turundusguru Jack Trouti konsultatsioonifirmaga Trout and Partners. Leiburi turundusjuht Lena Murd ütleb, et ühelt poolt sai tänu sellele läbi viidud väga asjatundlik turundustegevuse audit ja teisalt sai koos paika pandud, kuhu ja kuidas turundusega edasi liikuda. ?Mingit kannapööret pole oodata. Mul oli väga hea meel kuulda turundusvaldkonna tõeliste asjatundjate käest kiitust meie firma senisele turundustegevusele,? on Murd rahul.


Õigekspeetav kaasajooks ja koostööpugemine — Sirp\nTagasivaade Eesti filmiaastale 2006\nVeiko Õunpuu “Tühirand” on ilmekas näide, kuidas andekas režissöör võib institutsiooniväliselt luua ebastandardse ja kunstiliselt mõjuka filmi.\nKuigi sünteetiline filmikunst hõlmab mitmeid vanemaid vendi ja õdesid, on ta klassikalis-antiiksete muusade kõrval alles uusaja tattnina ning sellest ealisest iseärasusest tulenevad tema mitmed nõrkused ja hädad. Sündinud 111 aastat tagasi tehnika ja tööstuse edendamise kõrval, sai filmi imeloom oma otsaette kohe meelelahutuse tähe. Koos veriste sõdadega tuli kanda jäädvustaja ja vahendaja funktsiooni, ideoloogia tippdirigendid pidasid filmikunsti kõikidest kunstidest kõige tähtsamaks.\nKummati võib filmikunsti võtta ka inimkonna sõnavabaduse või üldise demokratiseerumise peegeldusena: millest võib ja saab ühes või teises ringis rääkida, seda saab selles või tolles ringis ka kinolinal kujutada. Sama vabadusmõõdu pais kehtib ka metafilminduse ehk filmikunsti mõtestamise ja kritiseerimise vallas. Koos lakkamatu teaduslik-tehnilise revolutsiooniga on ka filmi loomise tagamaad aina enam langenud sõltuvusse aparaatiast ja bürokraatiast. Filmitootmise raamatupidamine, kalkuleerimine ja turundus nöörivad üksiklooja vaimu, rääkimata institutsionaalsest survest. Suhete ja ametnike niitidega seotud režissööril on paganama raske olla sõltumatu, üksikud vahvad linateosed sünnivad justkui bürokraatia ja reeglite kiuste.\nMullu sai siin samas veergudel Eesti filmiaastat 2005 vaadeldes sedastatud filmikunsti ja -tootmise vastuolu. Nentida paradoksi, et tehti mitmeid, tuleviku suunas tähtsaid filmiotsuseid ja päevakajalisi filmitooteid, kuid vähe silmanähtavalt veenvat kunsti. Organisatoorsus toimib, kuid linateosed annavad endiselt vähe väärt villa. Üldistavalt tagasi vaadates paistab Eesti filmiaasta 2006 mullusest, kui esilinastus koguni kaheksa täispikka (hulgas üks animatsioon ja neli väikese eelarvega videofilmi) eesti mängufilmi, ehk veidi vähem viril kui eelmine. Mängufilminduses võetud plaan on ületatud, võib arvestada juba kümne täispikaga. Neist kolm on sündinud rahvusvahelises koostöös, kaks lastefilmid, kaks videot, üks tavapärane, üks kassett ja üks ebatraditsiooniline.\nRahvusvahelisest koostööst sündis rohkem segast jama kui miskit jäävat ja veenvat. Eesti-Saksa “Kõrini!” ja Soome-Eesti-Hiina-Hollandi “Igavese armastuse sõdalane” on häbenemist väärt näited, kuidas plaanimajanduslikul paberil ettekirjutatu koomiliseks europudinguks käkitakse. Laila Pakalniņa “Koer, lennuk ja laulupidu”, mida meie plekkkinos vaatas nädala jooksul tervelt 72 silmapaari, on ju päris vahva ja nutikas linateos, kus Eesti osa Läti kõrval on tegelikult köömes. Publikunumber on täielik katastroof, kuid peaasi, et koostöölinnukese kirja sai.\nPaistab, et eesti filmi suunavad jõud ei julge võtta riski olla originaalne ega otsida rahvuslikku erilaadsust. Või pole meil siis piisavalt häid ideid ega tegijaid? Oma filmipoliitikast pole mõtet rääkida, filmibürokraatia ja selle mahitatud stuudiod-kineastid jooksevad kaasa standardsete euromallidega ja üritavad konstruktiivselt koostööfondidesse pugeda. Vaat kui tublid me ikka oleme, saame MEDIAst rohkem tagasi, kui ise sisse maksame. Iga kesise idee võib üles kloppida, atraktiivseks disainida, stsenaarselt timmida ja ettegi maha müüa. Välja tuleb aga saba ja sarvedeta rahvusvaheline seasöök. Ole ise vaid mees, omanda filmitööstuse nõiaköögi tuhat üks saladust, järgi direktiive, matki ja klooni! Kes ei oska kilode kaupa ankeete täita, õpikojas mulli puhuda ja fondionudega lobistada, see nokkigu nurgas nina ja ähkigu oma geniaalsest projektist. Kiputakse küll õigustama, et koostööprojektid annavad tööd ja leiba meie kaamera-, heli- jm võttegrupimeestele, kelle oskused muidu rooste lähevad, aga film olgu eelkõige ikka kunst, mitte projektimajandusega looritatud sotsiaalhoolekanne. Palju auru kulub paljale vilele, eurostandarditega kaasajooks ja oma õhukese papiga väljapoole paksema tapeedi külge pugemine on enam-vähem selgeks saadud, nüüd on viimane aeg pöörata pilk sissepoole, otsida oma, uttu hajunud eesti filmi palgejooni. Ma ei õhuta siin ksenofoobiat, koostööd üritada ikka tasub, aga neid üritusi tuleks ka rohkem, mitte mõne üksiku ametniku suva mööda, vaid kollegiaalsemalt kaaluda, sest pelga kõhutundega on bambusesse pandud.\nVaja on mahitada lühimängufilme. Kuhu need tänavu jäid ja miks? 2005. aasta sügisel leppisid EFS ja ETV kokku, et kolme aasta jooksul toodetakse kuus väikese eelarvega (ca 1,5 miljonit ja sponsorid) täispikka videomängufilmi. Loodame, et see plaan annab ilusaid õisi ja mahlakaid vilju. Hea, et Balti filmi- ja meediakool käima läks ja Eesti Kunstiakadeemias õpetatakse tänavu sügisest animatsiooni. Teist aastat järjest võistlesid PÖFFil eesti täispikad filmid. Meil pole nagu enam põhjust täitsa urus häbeneda.\nVõis ka näha, et mõned kenad filmid tehti justkui bürokraatia, vähese raha ja normeerituse kiuste. Ja need on ühtlasi ka n-ö eestilikud, meie oma üdi ja säsi. Pean silmas Veiko Õunpuu “Tühiranda”, Elmo Nüganeni “Meeletut” ja Raimo Jõranna dokumentaali “Sinimäed”. Just Mati Undi samanimelisel novellil põhinev “Tühirand”, mis pärjati PÖFFi eesti filmide võistlusprogrammis, on ilmekas näide, kuhu peab suuna võtma meie mängufilminduse tääv – lõikama algupärase eesti materjali laineid. Film toitub paljuski eelkõige just kirjandusest ja kinolinale transformeeritavat sõnakunsti meil jätkub. Režissöörid peaksid kord juba üle kasvama ühemeheorkestri tahtmisest, et olen oma filmis nii stsenarist, kunstnik kui operaator, kes võtab peaosas mängivat iseennast.\nHea seis paistab laste- ja noorsoofilmidega. Janno Põldma ja Heiki Ernitsa “Leiutajateküla Lotte” on kaua punutud kaunikene ja täidab nagu lompsti ühe kolmainulise filmiplaanimajanduse (lastefilm, massifilm, festivalifilm) lahtri. Norra filmiguru Jan Erik Holst kurtis “Lottet” läbiva loo puudust, kuid see pole maagilise kinopildi vaatamisel mingiks takistuseks. Ka Katrin Lauri “Ruudit” pole mingit põhjust häbeneda, mõlemad filmid on ka välismaal huvi suutnud tekitada.\nJüri Sillarti “Kuldrannakese” puhul tundub, et suurem aur on läinud sisust mööda skeemi ja dekoori peale ning filmitervik endaga kuidagi puntras. Roman Baskini “Vana daami visiit” on hea massi- või rahvafilmi näide, mis küllastatud meie draamalaudadel hiilanud teatritähtedega. Eriline täidis täispikkade ritta on kuuest lühifilmist koosnev kassett “Tabamata ime” (Kilmi, Kõrver, Maimik, Raat, Sarnet, Tammiksaar), mis toodeti Von Krahli teatri eestvõttel ja on Õunpuu “Tühiranna” kõrval kinnituseks, et ainult rahaga filmi ei tee.\n2006. aasta eesti animafilmidest kaifisin Mati Küti “Une instituuti”, Rao Heidmetsa “Pärlimeest” ja sarjaks kavandatud kaheminutist avalööki “Taimne direktor” (rež Priit Tender), mis illustreerib vaimukalt Andres Ehini ühe luuletuse.\nMa ei mõista, miks pole dokude grupist täispikkade ritta lülitatud Jaak Kilmi ja Andres Maimiku “Müümise kunsti”? Meeldiva üllatuse tegi kaasakiskuvalt huvitav, aga samas ajalooliselt valus (naturaalsed kuklalasud jm jubedused) James Tusty “Laulev revolutsioon”, mida võib võtta vahest ainsa õnnestunud koostööna (produtsent Piret Tibbo-Hudgins Allfilmist). Väärikad dokud on ka Riho Västriku ja Liina Triškina “Middendorffi jälgedes” ning Rein Raamatu ja Peeter Brambati “Mikk”. Ikka tehakse pulle filme “Eesti lugude” sarjas, mis on filmitööturul osutunud efektiivseks ventiiliks ja noorte dokumentalistide taimelavaks.\nFilmi kui meediumi palgejooned lähevad aina udusemaks, võtta võib juba mobiiltelefoniga, digitaalsus teeb võidukäiku, USAs on DVDde levi juba kinolevist ees. Filminäitamise punktide asemel õilmitsevad meil plasmaekraanidega kodukinod, filmid lendavad kaablist arvutisse ja küllap ka mastist taskutelefoni ekraanile. Elavad pildid vallutavad maailma ja film ei kao mitte kuskile.


Minust - SINU PERSONAALTREENER KRISTIINA LAURI\nAasta 2022 seisuga olen ma TTÜ vilistlane – erialaks tsiviilehitus, spetsialiseerumisega ehitusmajanduse ja – juhtimisele; rühma- ja personaaltreener; Nike Run Club Eesti projektijuht ja peatreener, hobikokk ja -kondiiter. Ent kõige tähtsamad rollid minu elus on olla ema, abikaasa, õde, tütar ja sõbranna.\nTants on olnud minuga 18 aastat – alates 5. eluaastast, kui tantsusaali sisenesin olen jätnud alati tükikese hingest ja südamest põrandale. TTÜ Tantsutüdrukute ridadesse sattusin ma täpselt 10 aastat tagasi, aasta 2012 sügisel kui veel paljajalu jazz-tantsijana katsetele sisenesin. See aasta oli minu elu pöördepunkt, selles pole kahtlustki. Ei oleks ma tol kevadel mõelnud, et “nii, nüüd viime end vormi ja lähme vaatame, mida need cheerleaderid teevad”, ei oleks ma siin, kus praegu.\nVeel 10 aastat tagasi ei oleks ma kunagi arvanud, et ma hakkan armastama sportimist, et ma hakkan armastama jooksmist ja väljakutsuvaid rühmatreeninguid, et ma hakkan tahtma selle pisikuga nakatada teisigi, et ma tahan olla see, kes paneb inimesed teisiti trennitegemisest ja treeningkogemusest mõtlema.\nAlates aastast 2014 algas minu teekond treenerina kui astusin septembrikuus Tallinna Ülikooli uksest sisse ja alustasin rühmatreeningu treenerite 3. taseme koolituskursust. Sealt edasi läks kõik ikka väga kähku, ent mõned põhilised lõpetatud koolitused ja kvalifikatsioonid on järgmised:\nsept-nov 2014 EOK rühmatreeningute treenerite baaskoolitus, Tallinn;\n10.2014 Nike Training Club treenerite koolitus, Tallinn\n15.02.2015 Les Mills BodyVive baaskoolitus, Tallinn\n22.03.2015 Les Mills BodyAttack baaskoolitus, Helsinki\n28.06.2015 NTC Tour, Stockholm\n16.08.2015 Les Mills BodyBalance baaskoolitus, Tallinn\n12.11.2017 Les Mills BodyBalance Advanced Instructor koolitus, Helsinki\n11.2018-20.04.2019 FAF Personal Trainer koolitus\njaanuar 2021 – … Precision Nutrition toitumisnõustaja koolituskursus (pooleli)\nVahepeal ja hiljemgi on olnud kümneid väiksemaid koolitusi ning siin ma olen – litsentseeritud personaaltreener, kes on ühtlasi ka Nike Run Club coach ja BodyBalance´i eliittaseme treener. Seega treeningute valikul hindan mitmekülgsust – peab olema tasakaal jõutreeningu, kardio ning keha ja meele treeningute vahel.\nNüüd viimased aastad on minu kandev roll olla ema minu tütrele, Lisettele. Tema kõrvalt olen aru saanud, et lause „meil kõigil on päevas 24h“ ei ole nii must-valge. Väikeste laste kõrvalt oma aja leidmine on väljakutse, ent peaks siiski olema iga ema kohustus seda teha. Kui me töötame enda ja oma unistuste kallal, siis käsi südamel võin öelda, et oleme ka paremad vanemad, abikaasad ja kaaslased enda lähedastele.\nSeetõttu on mulle südameasjaks saanud naiste treenimine.\nMitte ainult emade, vaid absoluutselt kõigi – olenemata sinu vanusest või eluetapist, võiks leida aega enda treenimiseks, nii füüsiliselt kui ka vaimselt. Sport teeb küll tervemaks ja keha tugevamaks, aga vaimne tervis on niisama oluline. Leia aega ka puhata, loe raamatuid, käi kinos, teatris, saa sõbrannadega kokku. Naudi oma elu ja väärtusta oma keha – seda on vaid üks.\nSelleks, et 20-30 aasta pärast saaks veel hästi liikuda, tuleb alustada nüüd. Investeeri iseendasse ja võta see aeg. Usu mind, Sulle hakkab see trennivärk veel meeldima.\nSport teeb ilusaks. Sport teeb tugevaks. Sport teeb õnnelikuks.


Ave Nahkur, ehe elu maal, Lehmatüdrukud\nHome » Blog » Ave Nahkur Lehmatüdrukutega\nAve Nahkur Lehmatüdrukutega\nKevadine reis Lehmatüdrukutega ja Ave Nahkur maajuttudega\nLehmatüdrukud, ehe elu maal, kultuur, Ave Nahkur – tõeliselt mõnus elamus!\nKäisime eelmine nädalavahetus nautimas imeilusat päeva Harjumaal ning külastasime „Meie küla eitesid“. Keda?! Just nimelt – meie küla julgeid ja ettevõtlikke eitesid, kes veavad elu väljaspool Tallinna Anijas. Viisime Soome külalised nimega „Lehmatüdrukud“ vaatama, kuidas ehedad ning küpsed Eesti naised panevad rattad veerema, mõisa õitsema ja Anija kogukonna elama. Ning kogemus oli suurepärane.\nTuju oli sama ilus kui päikseline ning soe kevadpäev, mis saatis meid terve reisi. Meie Lehmatüdrukud saabusid rõõmsa meelega ning täis energiat avastada Eestimaad väljaspool Tallinna. Kuna ühel külalisel oli ka 60´s juubel, siis paluti meilt eelnevalt täita üks salasoov – soov kohtuda päris õige lehmaga. Ja kuidas me saakski ära öelda oma külalistele, eriti veel nii omamoodi sooviga – meie eesmärk ongi pakkuda oma klientidele võimalusi luua koos toredaid mälestusi, mida aastaid hiljemgi soojalt meenutatakse. Siiski, ainult üks külalistest oli kursis, et viime naised kohtuma päris lehmaga. Ave Nahkur ja Raudoja kõrtsitalu külastatud, kus üks vapper naine sai oma tassimaalile kurikuulsa Ave lehma, ning elevus rinnus… sõitsimegi kõrvalteele metsade vahele. Endalegi oleks selline kõrvalepõige tundunud kummaline ja nägime, kuidas elevus naiste keskel aina kasvas.\nParkisime oma bussi ühe väikese talu hoovi ning esimese asjana tervitas meid aia peal armas 80-aastane memmeke, kes kanu teelt eemale ajas. Lehmatüdrukutel polnud õrna aimugi, et sõna „lehma tüdrukud“ saab elus lehmaga kohtumise läbi uue tähenduse. Memm viis meid huvitavaid jutte elust maal, nõukogude ajast, küüditamisest pääsemisest jms rääkides lähemale imepisikesele ja laudale mitteomaselt puhtale majakesele. Üks hetk kuulsime nõudlikku ammumist, mis pani meie külalised südamest ning pikalt naerma. Lehmad-oh-lehmad, küll nad olid lõbus vaatepilt – ausalt. Muuhulgas saime pilgu peale visatud ka kodustatud laglele nimega Tudu, kes alguses küll pelgas meid, kuid hiljem huviga aia kaugemast nurgast jälgis. Külalised rahul, naer saatmas bussisõitu, läksime edasi tutvuma Anija mõisa eestvedaja Margitiga, kellel oli palju põnevaid jutte elust kohalikus kogukonnas. Kuidas muidu oleks teada saanud, et Anija on noortele ja vanematele peredele nii kutsuv oma kultuurisündmuste, kogukonna ning eluga, et näidatakse välja aina rohkem huvi kolida võimalustemaalt Tallinnast ära õdusasse Anijasse.\nPäev veeres hommikust õhtusse kiirelt – kuigi reisi jooksul oli mitmeid kohti, mida külastasime lisaks Ave Nahkur ja Raudoja kõrtsitalule, talule, Anija mõisale, tundus päev Lehmatüdrukute meelest mõnusalt tihe, kuid piisavalt rahulik, et jõuaks kõike nautida nii nagu peakski. Sellist tööd tehes on hea leida kinnitust oma seisukohale, et reisimine rikastab vaimu, pakub rõõmu ja annab energiat, mis viib edasi. Suur aitäh ka teile, armsad Lehmatüdrukud, et tegite tööpäeva meie jaoks mõnusaks väljasõiduks. Järgmise korra ning uute üllatusteni!\nKogu pildigalerii reisi kohta leiad siit.\nHakka meie sõbraks Facebookis, et hoida end kursis meie järgmiste seiklustega!


Ilmus „Teatrielu 2013“ — Sirp\nIlmus „Teatrielu 2013“\nTeisipäeval, 2. septembril kell 16 esitletakse Tartus, teatrifestivalil DRAAMA, teatriaasta ülevaateteost „Teatrielu 2013“. Raamatu koostajateks on Hedi-Liis Toome ja Liina Unt.\nTeatrielu 2013 aluseks on lai, põhiolemuselt hermeneutiline definitsioon, mis käsitleb teatrit üksteist toetavate, pikaajaliste ja omavahel lõimunud protsesside süsteemina. Käesoleva kogumiku eesmärgiks on tuua esile tendentse, mis toimivad lavastuste taga ja ümber, nii ühiskondlikus kui ka valdkonnasiseses plaanis, olgu selleks teatri funktsioon identiteedi loojana, autoriõigused, tehnika mõju teatri arengule, retseptsioon või majanduslik surve. See kõik mõjutab kaasaegset teatripilti ja ning nende teemade avamine, mida Teatrielu pikemat perioodi kokkuvõttev formaat võimaldab, annab loodetavasti uusi võimalusi teatri nähtavaima osa – lavastuste ja rollide – tõlgendamiseks.\nTeatrielu 2013 autoriteks on Anneli Saro, Laura Gröndhal, Rait Avestik, Ruth Alaküla, Andres Laasik, Auri Jürna, Ott Karulin, Heili Einasto, Monika Larini, Roland Leesment, Enn Siimer, Laur Kaunissaare, Kerttu Männiste, Berk Vaher ja Piret Verte. Läbi vestlusringi saavad raamatus sõna veel Liisa Hirsch, Ardo Ran Varres ja Ivar Põllu.\nTeist aastat ilmub Teatrielus ka Eesti Teatri Agentuuri koostatud Eesti teatrite statistika. Raamatu on koostanud Hedi-Liis Toome ja Liina Unt. Kroonika koostajateks on Tiia Sippol ning Marion Ründal. Raamatu on keeleliselt toimetanud Mari Tuuling ja kujundanud Kersti Tormis. Teatrielu väljaandjaks on Eesti Teatriliit. Väljaanne on trükitud Tallinna Raamatutrükikojas.


Ei tea veel täpselt. Ja ega siin ette teatama kah ei hakka.\nMuudetud: 6-9-08 kell 20:19:01 MorganLaFey\nMuudetud: 7-9-08 kell 03:25:32 Tom\nTere minu poolt teile.\nKäisime väikese seltskonnaga(6 inimest+koer) laupäeva öösel Kaiu rabas telkidega. Sisse seadsime ennast ühele rabasaarele.\nImelik oli see,et ainuke lagedam platsike, kuhu laagri otsustasime teha, oli peaaegu ideaalse ringi kujuline. Puude ringist ca 2meetrit väljaspool oli täiesti korrapärane seenering... Algul ei osanud sellele üldse tähelepanu pöörata ja märkasime alles hiljem kui juba telgid püsti olid.\nTegmie väikese lõkke ja sõime ja istusime niisama. Kogu selle aja valitses täielik turvatunne. Tundus nagu oleks maailma kõige rahulikumas paigas. See oli nii tuntav,et hakkas lõpuks kõigile juba kahtlane tunduma...\nHommikul ärgates näiteks mina olin puhanum kui kunagi varem. Kusagilt ei valutanud(mul on pidev seljavalu muidu) ja kuidagi väga värske oli olla. Loomulikult ei näinud ega kuulnud öösel midagi. Peale tugeva äikese.\nKaasas oli 4 fotoaparaati ja videokaamera-ca 2,5 tundi musta materjali. Eile õhtul pilte läbi vaadates ei näinud samuti midagi kuni....\nhttp://nagi.ee/photos/Marmor/7681021/ Kas teie näete siin midagi??????\nPalju õnne sulle . Vaatasin seda pilti mis sa siia olid pannud.Ma näen seal lausa kahte olevust kes sulle ilusasti poseerivad. Alguses mõtlesin et see kehva pildi süü,aga mida rohkem ma kaesin ja suumisin seda lõbusam oli. Aga mis olevustega täpselt tegu seda ma ei tea. Paisavad nagu korilla moodi olevat aga samas eiole kaa. Päris huvitav igatahes !\nÜhte ahvi kujulist tegelast on seal jah näha..\nAitäh, Iisak, et kirjelduse andsid. Tähendab, lõpuks on Kaiu rabas vaikus.\nEi hakanud kõiki neid postitusi läbi lugema, aga teada ju on, et Raplamaa selline veider koht kus Eestimaal kõige rohkem selliseid paranormaalseid asju juhtub ja nähtakse.\nHuvitav on see, et ma elan ise ka seal Kaiu raba lähedal kusjuures. Kord viidi meid 9-ndas klassis sinna rabakanti matkama ka klassiga, siis ei olnud paraku sellist huvi ega selliseid teadmisi, aga see oli juba veider, et siis tundus peale metsas teistest maha jäämist, et ei ole seal üldsegi mitte üksi. Ent 2007 aasta juulikuus käisime sõbraga suvepäeval väljas, olin just koju jõudnud, kui sõber helistab ja teatab, et jookseksin välja Kaiu raba kohta silmitsema - läksingi - selle kohal tiirutas taldriku kujuga õhulennuk, mis ise ka veidi vibreeris. Peale selle vilkusid ja tiirlesid ringiratast ka tulukesed (punane ja roheline). See kestis umbes 20 minutit vähemalt, aga põnev tundus see juba siis. Kuna ei ela se väga kaugel rabast, siis oleks edalgi huvi minna sinna mingi aeg seda uurima täpsemalt, nüüd pakub selline värk pinget ja tõmbab ligi. Ilmselt mingi aeg saab mingisuguse grupiga ka käidud, siis peab teada andma, kas leidus midagi põnevat või mitte.\nIisak - mingid veidrad olevused olid tõesti pildil, seda põnevam..\nMeie 6+koer seltskond ootab külmade tulekut, et veel üks reid sinna rappa teha. Seekord küll teise külje pealt.\nOn midagi(videol), mis jäi hinges kriipima....\nÄkki sa postitad video ka kusagile. Tahaksin ise ka näha, mis kripeldama sul jäi.\nKäisme eile ( 6.12.2008) kolmekesi Kaiu raba ääres. Ühel olijatest hakkas nii paha seal, et pidime varem ära tulema. Muidu midagi me ei näinud. Ainult tunda oli, et olla seal ei taha.\nHmmm huvitav, seda rohkem põnevust see tekitabki, tahaks siis ise mingi aeg ära proovida ja käia seal, mis see on, mis seda põnevust ja ärevust tekitab.\nEhee. R2 hommikuinimesed avastasid Kaiu enda jaoks . Ja para-webi ka.\nSilmad lahti saates ? Täna ? Mis tunni sees nad para-webi mainisid ?\nHomme saab tagantjärgi kuulata :\nKes elavad Kolgu rabaaluses maailmas, võib rahulikult öelda et samasugused alalised maa elanikud kui inimesedki ja erinevalt enamikust kohtadest kus nad eestid elavad, on seal sissepääsud nägijatele avatud ja võimalik ka all ära käia.\nSeda küll mitte füüsilise vaid energiakehaga.\nErineval eestis esinevast ühest teisest sinakasrohelisest liigist ei ole inimene nende toiduahelas põhiline söök, kuigi ka nemad on valmis inimese emotsioonidega korralikult maiustama.\nMuide juba Kolgu raba ääres olles tuleb kohe alt hoiatus, olete sattunud kellegi elukohta, paluks käituda viisakalt.\nKui agressiivselt käituda võib kannatada saada.\nKohal käidud 2 mail.\n[Muudetud: 7-5-2009 VironShaman]\nKuula kolmanda tunni algust. Selline armas lapselik jutuvada.\nMnjah...otsest reklaami me ei saanud aga natuke ikka\nSuper, päeva jooksul üle 200 vaatamise. R2 tegi hea reklaami\nMeil siin üks 5 liikmeline punt oleks huvitatud minema käima kaiu rabas näiteks enne jaanipäeva nii 20 paikku..\nKas oleks veel huvilisi?Päevad pikad,valged,soojad\nVäga spets kirjeldus VironShaman!!!\nKui raatsid jaga veelgi selliseid nägija silme läbi kirjeldusi mida oled kogenud ja läbi elanud.\nVõib olla praegu juba hoopis kahetsen,et nii palju kirjutasin, aga vene ajal oli see koht vene sõjaväe paramilitaarsete nägijate külastuskoht kust käidi ühe või teise asja tegemiseks luba küsimas, ja küsimas käisid vene sõjaväe nägijad.\nKogu eesti territoorium oli üksipulki läbi töötatud uuritud ja kaardistatud nende suhtes keda näha pole.\nTasuks meelde jätta, et maal ei ela mitte ainult inimesed ja kogu meie bioloogiline maailm, vaid suur hulk eluvorme kes kasutavad samuti meie bioloogilist toidupüramiidi kuid jäävad meile nähtamatuteks, sest elavad teises sageduses.\nOn nii maa sees olevaid kolooniaid kui vees olevaid kolooniaid.\nNii mäealuseid kui veealuseid. Mis puutub sõjaväeobjekte siis seal hulguvad ikka ringi needsamad nõukogude sõjaväe paramilitaarse osa käsutuses olnud mitteorgaanilised olendid.\nNende jaoks on tapatalgud pidusöök ja hirmud meeldiv eine, mida pakuvad hirmunud uudishimulikud.\nEestis on palju ääretult huvitavaid kohti, kuid nüüd on nad eramaadel ja võõrastel pole sinna asja, alati tekib suhtlus omaniku ja tema omandis olevate nähtamatute vahel, võõraid pigem aetakse ära ega suhelda, üldjuhul ju omanik kindlustab kaitse uudishimulike nuhkijate eest.\nAga mida ma tahtsin, tahtsin veidi anda lootust, et parafoorum polegi nii mõttetu koht kus ainult saab kiljatada näe ma nägin vaimu, muide just sellest algabki mõnel nägemine.\nAga eks siin liigu palju erinevaid tegelasi , mõnede eest võiks ka kaugele hoida, sest parateadmiste vastu tunnevad huvi väga suured ja väga võimsad organisatsioonid.\nEks nägija näeb ka inimlikke saladusi umbes samamoodi kui muid nähtamatuid asju.\nTahad tark olla õpi nägema.\nKuidas seda õppida saaks?\nSisimas tunnen, et see ei ole keeruline ja kohati on ka tahtmatult õnnestunud aga tahtlikult pole seni suutnud.\nÄra sa vaeseke oma nina sinna küll pista.\nSeal on raba all koledad kollid kes kõik noored uudishimulikud nahka pistavad.\nKui ei usu siis kasuta foorumi otsingut.\nolen lugenud selle paiga kohta artikleid ning uurinud tausta. tahaks sellel suvel ise sinna minna ja kohta oma silmaga näha. on teist keegi seal käinud? mida olete näinud/tundnud?\nPara-Uurimisgrupp on seal 2 korda käinud. Esimene kord saime märkimisväärseid tulemusi, kuid seda teemat enam kahjuks pole, et lugeda saaksid.\nPildile saime paljude poolt väidetava kummituse. Pilti saad näha Siit. Muidugi on muid pilte kah veel, kuid see on minu jaoks vähemalt kõige märkimisväärsem nendest.\nMõni isegi nägi midagi oma silmaga.\nLugematuid ja ärest äärde tunnetusi (mitte füüsilisi vaid nagu sensitiivi teema jms).\nMuidugi on selle koha kohta paljugi pajatada, kuid see tahab juba pikemat jutuajamist.\nPS: Otsingu kasutamine ei tee kah paha. Leiad muud juttugi Kaiu raba kohta.\n[Muudetud: 5-26-2009 Nazz]\nsuured tänud, lugesin juba soovitatud teema ka läbi ja sain palju targemaks. nazz'i antud pilt ajas küll judinad peale. millegipärast meenutab mulle too olend pildil seda, kellest/millest kirjutati õhtulehe artiklis "ufode lennuväljal kaob aeg ja ruum"\ntäpne lõik artiklist:\npostitusi lugedes veendusin, et üksi ei ole sinna mõistlik minna. ega keegi teist ei tea, millal sinna uuesti minna plaanitakse ?\n[ Esimene kord saime märkimisväärseid tulemusi, kuid seda teemat enam kahjuks pole, et lugeda saaksid.\n[Muudetud: 26-5-2009 Tom]\nSai nädalavahetusel jälle rabas käidud ööbimas. Samas kohas.\nPaarsada pilti ja mõni tund videomaterjali ootab läbitöötamist.\nHuvitav oli see, et nii nagu me eelmisel aastal(septembris) oma\nlaagriplatsi jätsime nii oli ka üleeile. Isegi teekann rippus täpselt\nsama oksa küljes lõkkeaseme kohal. Ei olnud sinna inimjalg sattunud...\nÖö oli järjekordselt ülirahulik. Otseselt midagi kummalist ei tundnud-kuulnud.\nVälja arvatud üks loom(?) kellesarnast minu silmad veel näinud polnud.\nAlgul vaatasime, et metskits. Aga lumivalge, pikkade sorakil karvade ja süsimusta näoga?\nEeldatavasti õnnestus ka video peale saada.\nKui kellelgi tekib taas tahtmine sinna minna ja saab pundi kokku siis andke teada.\nMa olen selle koha ristipõiki läbi tammunud ja võin iga kell teejuhiks tulla.\nEi ole minu meelest paremat ja rahulikumat kohta väljapuhkamiseks kui Kaiu raba!\nSeniks aga ootame ära salvestiste uuringud.\nNiipalju veel, et ühe pildi lisan.\nEelmisel aastal tehtut olete ju näinud?\nSeekord tegin täpselt samast kohast duubli.\nLeidke 3 erinevust:\n[Muudetud: 6-15-2009 iisak]


Elektrum | Stabiilne ja turvaline elektrienergia kohandatud Sinu vajadustega | Elektrum\nKlienditeenindusel on tavapärasest suurem koormus ja ooteaeg on pikem. Soovitame kasutada kiiremate küsimuste korral meie iseteenindust. Vabandame ebamugavuste pärast!\nOsta Elektrumilt päikesejaam ja võida 5000 eurot tagasi! Saa oma pakkumine juba täna.\nElektrimüüja vahetamine on lihtne ja mugav ning mis peamine - tasuta! Kõige mugavamalt saad endale elektripaketi ja lisateenused valida iseteenindusest. See on ka kõige soodsam, kuna saad koheselt kasutada kõiki Elektrumi sooduspakkumisi.\nPäikeseelektrijaamad on investeering tulevikku, mis säästab keskkonda ja raha, võimaldades soodsate tingimuste korral saavutada kuni 70% madalamad elektrikulud. Päikeseelektrijaamaga saad endale iseseisvalt rohelist elektrienergiat toota ning oled sõltumatu elektrihinna kõikumistest.\nKutsume sind virtuaalse tuuri abil õppima lihtsaid viise oma elektritarbimise vähendamiseks ning mõistma kõigi oma kodu ruumide olulisust energiakulude optimeerimisel. Siit saad teada, kuidas oma kodu tõhusalt hallata.\nElektriautod ja -laadijad on sisenenud meie tänavapilti aina kiiremas tempos. Elektriauto omamine on samm keskkonnasõbralikuma ja säästvama elu poole. Pakume elektriauto kodulaadimise täisteenust, mis sisaldab kvaliteetset laadijat, paigaldust ja 100% rohelist energiat.\nHindad mugavust ning soovid saada täislahendust, kus ühes paketis sisaldub nii elekter kui kindlustus või ka koduabi teenused nagu elektrik, lukksepp, puusepp ning santehnik?\nPowered by Green on 100% taastuvenergiaallikatest toodetud elektrienergia, mis on kaetud ametlike päritolutunnistustega.\nMiks Elektrum saab Teile kasulik olla\nHindame igat klienti ning austame ja pöörame tähelepanu tema personaalsetele vajadustele. Kliendikeskse energiaettevõttena loome iga kliendi jaoks parimaid, just temale kohandatud lahendusi.\nOleme järjepidevalt kasvav ja arenev ettevõte, uuendades pidevalt oma tooteportfelli oma klientide vajadustest lähtuvalt. Kujutame endast dünaamilist ja kliendile orienteeritud energiaettevõtet, kes käib ajaga kaasas ning kohandub vastavalt kliendi vajadustele.\nPikaaegse kogemuse abil tunneme põhjalikult elektrivaldkonda ja oma klientide vajadusi. Teame hästi, et pakkudes oma klientidele nende vajadustele vastavaid kõige kaasaegsemaid energialahendusi, saame nende elu lihtsamaks ja paremaks muuta.