Ühest vandenõust ja selle tagamaadest - MIHHAIL LOTMANI KODULEHEKÜLG\nÜhest vandenõust ja selle tagamaadest\nFranz Ferdinand Carl Ludwig Joseph Maria von Österreich-Este (1863-1914)\nSeoses ertshertsog Franz Ferdinandi ja tema abikaasa Sophie mõrva aastapäevaga (28.06.1914) kirjutasin Eesti Ekspressi kolumni. Vastukajaks sain mitmelt intelligentselt ja heatahtlikult inimeselt asjakohaseid ja põnevaid analüüse.\nSiiski jäid mahu pärast paljud otsad lahti. Kuna üks paratamatult esiletõusev probleem, nimelt vandenõu, on olnud pikemat aega minu tähelepanuorbiidil, siis tahan sellel lühidalt peatuda.\nFranz Ferdinand ja tema abikaasa langesid vandenõu ohvriks. Selles pole vähimatki kahtlust. Gavrilo Princip – nende mõrtsukas – kuulus organisatsiooni Noor Bosnia (Mlada Bosna), mis oli revolutsiooniline salaühing. Nad olid seotud Itaalia karbonaaridega ja konkreetselt väljapaistva poliitiku ja ühiskonnategelase Giuseppe Mazzini loodud organisatsiooniga Noor Itaalia. Itaallastelt võtsid nad üle nende ideaalid, mis olid esiteks irredentistlikud (lõunaslaavi hõimud peavad taasühinema serblaste egiidi all), teiseks demokraatlikud ning kolmandaks antiklerikaalsed.\nTaktika puhul võime ka näha Itaalia mõju, mis väljendus ülestõusude ja atentaatide kombineerumises.\nKuid sellest ei piisa. Salaorganisatsiooni taga seisis üks teine organisatsioon – Must Käsi (Crna ruka), mis juhtis vahetult Noore Bosnia liikmete sooritatud atentaati, kusjuures vähemalt osa neist ei teadnud Mustast Käest midagi. Must Käsi oli palju suletum, väiksemaarvulisem ja palju paremini konspireeritud organisatsioon kui Uus Bosnia. Gavrilo Princip aga oli Mustast Käest teadlik, veelgi enam, ta arvas, et ta ise on selle organisatsiooni liige. Viimane on kahtlane, kuna Musta Käe tuumiku moodustasid Serbia kõrgemad ohvitserid ja aristokraadid, Princip oli aga vaese talupoja perekonnast. Musta Käe põhimõtted erinesid oluliselt Noore Bosnia omadest: nad olid monarhistlikud, aristokraatlikud (st muuhulgas antidemokraatlikud ja antirevolutsioonilised) ja klerikalistlikud. Ainus asi, mis neid ühendas, oli Serbia marurahvuslus. Siiski kuulus mõlema organisatsiooni ridadesse moslem Mustafa Golubić, hilisem Kominterni tegelane.\nParemalt esimene on Dragutin Dimitrijević\nMust Käsi ei olnud valitsuse organisatsioon, kuid Musta Käe juht kolonel Dragutin Dimitrijević (hüüdnimi Apis) kuulus Serbia kindralstaapi ning on põhjust arvata, et vandenõu niidid viivadki sinna. Sellisel juhul on meil tegemist kolmekihilise vandenõuga.\nEnt iga korralik vandenõu hoolitseb mitte üksnes oma salajasuse, vaid ka jälgede segamise eest. Nii väitis mõni pagendatud kuningaperekonna liige 20ndatel aastatel, et kogu asja taga oli hoopis Saksamaa, täpsemalt selle kindralstaap. Kuidas konkreetselt sai Berliin juhtida Gavrilo Principi kätt, jäi selgusetuks, kuid oluline oli süstida desinformatsiooni, ennekõike Serbia pagulaste hulgas, et maailmasõjas pole süüdi serblased, vaid hoopis sakslased.\nAleksandar Obrenović abikaasaga\nValitsev dünastia Karađorđevićid olid Mustale Käele tänu võlgu. 1903. aastal tappis Dragutin Dimitrijević Apis koos teiste vandenõulastega kuningas Aleksandari Obrenovići dünastiast ja tema abikaasa. Nad tapeti eriti jõhkral moel: tulistati sõelapõhjaks, raiuti tükkideks ning alasti tükid visati aknast välja. Samas tapeti ka Serbia peaminister ja kaitseminister. Võimule tuli Petar I Karađorđević, kes mitte üksnes jättis tsaari tapjad karistuseta, vaid edutas nad ja võttis oma lähikonda. Siiski ei kestnud Musta Käe pidu igavesti. 1917. aastal plaanisid nad järjekordset vandenõu juba Petar I vastu, kes aga sai sellest teada. Pärast lühikest kohut mõisteti Apis ja tema kaks abilist surma riigireetmises ning 24. juunil 1917 lasti nad maha.\nMis aga puudutab Gavrilo Principit, siis tema plaanidesse ei kuulunud osalemine paleeintriigides ja sealsetes vandenõudes. Ta oli terrorist-idealist. Tema ideaaliks oli teine terrorist-idealist Bogdan Žerajić, kes sooritas 1910. aastal atentaadi Bosnia ja Hertsegoviina kubernerile kindral Marijan Varešaninile, mille tulemusel ta ise hukkus. Peab tunnistama, et see ideaal on suhteliselt omapärane. Asi on selles, et Žerajić tulistas Varešanini pihta lühidistantsilt viis lasku, kuuendaga tappis iseennast ära. Varešanin jäi ellu.\nKa Franz Ferdinandi vastane atentaat hakkas kiiva kiskuma. Plaani järgi pidid nad (aga tegemist oli väga noorte inimestega, nt Princip pääses surmanuhtlusest, kuna oli alaealine) tapma kroonprintsi perekonna, visates nende autosse pommi. Gavrilo Princip ei pidanud olema peamine täideviija. Selleks oli hoopis bosniakk Muhamed Mehmedbašić, kes ei seisnud ülesande kõrgusel. Järgmised pidid olema Nedeljko Čabrinović ja veel neli vandenõulast. Čabrinović viskaski pommi, kuid ei tabanud ertshertsogi autot, haavata said teises autos viibinud kaaskondlased. Ülejäänud nelik ei saanud sekkuda, kuna rahvamass tormas autode juurde ja Franz Ferdinand ei olnud enam kättesaadav. Nähes, et atentaat ebaõnnestus, näris Čabrinović katki selleks puhuks ettevalmistatud kapsli kaaliumtsüaniidiga, kuid mürk ei mõjunud. Siis hüppas ta jõkke, aga see oli niivõrd alanenud, et uppuda oli võimatu. Ta saadi kätte, peksti vaeseomaks ja anti üle Austria-Ungari võimudele. Princip aga arvas plahvatust kuuldes, et tehtud, ning läks mõne aja pärast endale võileiba ostma. Sel ajal jõudis Franz Ferdinand osaleda Raekojas toimunud tseremoonial ning otsustas pärast seda külastada haiglas haavatud kaaslasi. Autojuht eksis marsruudiga (versioon, et see ei olnud eksimus, vaid ta oli vandenõu kaasosaline, ei leidnud kinnitust) ning imestunud Gavrilo Princip nägi otse enda ees aeglaselt ümberpööravat autot Franz Ferdinandiga. Kuna ta ei olnud põhiline täideviija, polnud tal pommi, kuid kaasas oli püstol, millest ta tegigi kuus saatuslikku lasku.\nFranz Ferdinand ja Sophie istumas saatuslikku autosse\nAga vabamüürlased? Aga juudid? Kuidas siis õige vandenõu ilma nendeta? Muidugi tekkisid marginaalsetes ringkondades ka need versioonid, kusjuures kuna Mlada Bosna oli seotud Itaalia karbonaaridega, ei olegi see konstruktsioon kõige absurdsem, ehkki siiski vigane -- pole mingit alust arvata, et Itaalia või mingi muu maa vabamüürlased oleksid kuidagi olnud selle atentaadiga seotud.\nGavrilo Principi vanemad\nVabamüürlaste teooriat levitasid jällegi Karađorđevićidele lähedalseisvad publitsistid ning tihtipeale kombineerus see Saksa kindralstaabi versiooniga. Mis puudutab juute, siis see jutt on hoopis naljakas ja levis niisuguste hullude antisemiitide kaudu nagu Grigori Klimov, kes väitis tõsimeeli, et Princip oli puhastverd juut ja massoon (Gavrilo Princip oli Serbia talupoeg, kelle vanemate genealoogia on teada mitme põlvkonna vältel).


Maakood Tadžikistan (Telefonikood)\nMaakood/ Telefonikood Tadžikistan\nPiirkonna suunakoodi ees olev null tuleb siin ära jätta. Nii muutub number ’07525 1777525’ pärast riigi suunakoodi lisamist järgnevalt: ’+992 7525 1777525’.\nTadžikistan maakood / telefonikood on +992 (00992). Kui te ei asu Tadžikistan ja soovite helistada inimesele Rushan, , peate lisaks suunakoodile lisama ka maakood / telefonikood. Tadžikistan maakood / telefonikood on +992 (00992), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Rushan, , peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +992 35562. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 7777525, suunakoodi 35562 ja maakood / telefonikood +992 jaoks tuleb valida number +992 35562 7777525.\nTelefoninumbri alguses saab plussmärki tavaliselt kasutada selles vormingus. Siiski levinum variant on plussmärgi asendamine numbritega, mis teavitab telefonivõrku, et soovite helistada välismaa telefoninumbrile. ITU soovitab kasutada numbrit 00, mida kasutatakse ka paljudes riikides, sealhulgas kõikides Euroopa riikides. +992 35562 (mille peate lisama Rushan, asuva inimese telefoninumbri ette, et helistada talle Eesti) asemel võite kasutada ka 00992 35562. Fiktiivse telefoninumbri 7777525, suunakoodi 35562 ja maakood / telefonikood 00992 (Tadžikistan) jaoks tuleb valida number 00992 35562 7777525.\nKui abonendile helistatakse mobiilinumbril, pole vahet, millises riigis see mobiilsideseade asub. See, kas kõne on rahvusvaheline kõne ja kas tuleb täpsustada maakood / telefonikood - antud juhul +992 (00992, Tadžikistan) - sõltub ainult sellest, kas kõne vastuvõttev mobiilseade kasutab helistajaga samast riigist pärit mobiilioperaatorit. Mobiilsideseadme asukoht ei oma tähtsust. Teatavatel tingimustel võib aga asukoht oluliselt mõjutada kõne hinda. Niipea kui mobiilseade valib välismaise mobiilsidevõrgu, tekivad rändlustasud. Need tasud kannab kõnealuse seadme omanik, olenemata sellest, kas ta ise on helistaja või on keegi teine talle helistanud. Rändlustasud on Euroopa Liidus suures osas kaotatud, nii et mobiiltelefoni kasutamisel mõnes teises Euroopa riigis lisatasusid ei lisandu. Väljaspool Euroopa Liitu kaasneb sellega sageli suur lisatasu. Rändlustasud on eriti kõrged lennukites ja mobiilsidevõrguga varustatud laevadel. Seetõttu on soovitatav välismaal viibimise ajaks end rändlustasudega kurssi viia või mängida turvaliselt, jättes seadme kogu reisi ajaks lennurežiimi.\nRiigi suunakood Tadžikistan (riigikood)


Kuidas tellida kodu sisustamise ja kujundamise teenust? - Kinnisvarauudised - City24.Ee\nOma kodu ilmet saad värskendada remondiga, aga ka näiteks uue mööbli või kardinatega. Soovi korral saad aga appi kutsuda ka professionaalse sisekujundaja.\nSisekujundusteenuse puhul tutvu sisekujundaja varasemate töödega ning pane paika planeeritavate tööde eelarve ja tähtajad. Kokkulepped hinna, soovitud tööde iseloomu jms suhtes fikseeri kirjalikus lepingus.Kui lepingut pole, on probleeme hiljem keeruline kui mitte võimatu lahendada, ning abi võib saada vaid kohtust.\nIdeid oma kodu sisustamiseks leiad Homeri vahendusel siit.


VIDAXL PATAREIL TÖÖTAV MÄNGUAUTO PUNANE, müük, kuulutus 81393321 - Kuldne Börs\nVIDAXL PATAREIL TÖÖTAV MÄNGUAUTO PUNANE\nID: 81393321, muudetud 08:28 09.03.2018\nSee patareil töötav mänguauto sobib 3 aastastele ja vanematele lastele. Tänu põnevale välimusele ja erinevatele funktsioonidele on teie lapsel selle autoga väga lõbus mängida. 6 V patareiga töötaval mänguautol on ekraan, mis annab märku, kui patarei tühjaks saama hakkab. Auto liigub 3 km/h, seega on lastele turvaline. Auto peatub, kui jalg pedaalilt ära võtta. Sisseehitatud turvavöö pakub lisakaitset. Esituled ja heliefektid muudavad autosõidu realistlikumaks. Vastupidava plastikust konstruktsiooniga mänguauto kandevõime on 25 kg. Tänu stabiilsele nelja rattaga kerele saavad lapsed ise autosse ja sealt välja ronida. Hoiatus: kasutage lelu vaid eravaldusel. Vastasel juhul võib kaasneda oht.


Seinakell ja jupike Eestit - Eesti Kirik\n19.09.2012 | Mari Paenurm | Rubriik: Kolumn\nMäletan lapsepõlvest selgesti mõnd sumedat suveõhtut Peedul, mil enne aiataguse öökino algust võtsin kapist vanavanemate kohvivaru ja tegin tassi kosutavat rüübet.\nVanatädi, kes pärast lapse kaotust ja mehe kadumist sõja ajal suurema osa oma järgnenud elust õe pere juures oli elanud, käis siis mööda maja ringi ja tõmbas ninaga õhku – ta oli kõrge vererõhu tõttu kohvi joomisest loobunud. Sõõrmeisse tungiv lõhn aga tõi küllap meelde mälupilte, mis olid olulised ja meenutasid ka neid aegu, kui kodus külalisi vastu võeti.\nSee oli muidugi üks teine kodu, Ahja mõisamaadest lõigatud suurtalu, mis oli näinud roppu tööd ja vaeva, nautinud hiilgust ning lõpuks Siberi kartuses ära jagatud ja maha jäetud.\nNüüd, pakitud aedlinna 1600ruutmeetrisesse detailplaneeringusse, võideldi omal moel selle vastu hullusega, mis väljendus absoluutselt umbrohuvabas aiamaas ja sentimeetri täpsusega mõõdetud peenardes.\nOmeti jõudsid killukesed möödunust ka järgnevate põlvede kõrvu, olgu siis laulude, lugude või mõne lausekillukese näol. Hulk aastaid läks aega, enne kui sain aru, mida tähendasid vanavanaema ehk mamma öeldud sõnad: «Mis sa tan kõnnit, käe perse pääl, õkva kut üits Praas!»\nVon Braschid olid aastail 1819 kuni võõrandamiseni sada aastat hiljem Ahja mõisa omanikud ning omaaegne mõisnik oli tuntud kui tavatult lahke mees, kes talumeestele maid jagas ning uuemaid põllumajandusnippe rakendada püüdis. Tuntud olid tema ülevaatused, mil ta, käed seljal, ringi käis ja töödele oma hinnangu andis.\nVanavanaema tõlgenduses paistis selles ütluses olevat ka sutsuke etteheidet tänapäevasele põlvkonnale, kes miinimumi andes loodab maksimumtulemuseni jõuda. Ühest teisest jutuajamisest mäletan räägitavat, et Ahja mõisas pidi leivaviil nii õhuke olema, et selle läbi kella sai vaadata.\nMingil hetkel aga tundus, et selle loo peategelane oli hoopis kella mõõdetud aeg. Aeg, mis tiksub halastamatult inimliku kadu, aga tõstab veelgi suuremasse särasse õrnad õnnehetked.\nMöödunud nädalal kuulsin raadiost öeldavat ühe väljaande kohta, et see on läinud oma toonilt üsna pessimistlikuks, millele lisandus kommentaar, et eks see elu meil siis selline ole.\nOma kogemusest julgen öelda, et riigi vaesus paistab vallas hästi kätte. See on toonud inimeste töökoormuse üle aja ja võimete, võimu koondumise väheste kätte, mis annab kergesti võimaluse ka kiireks vangerduseks ja uute inimeste, uute poliitikate, uute seisukohtade tuleku, millega kaasneb otsuste lühiajalisus ja ebastabiilsus. See kõik moodustab meie igapäevaelu fooni.\nSee jätab mulje riigist, kus pidevalt toimub järeleaitamine, vigade parandus ja mugandumine väljastpoolt tulevate direktiividega. Või nagu oma artiklite kaudu on Tiina Kangro kirjutanud ja mõista andnud, et igaüks näeb vaid oma jupikest ning kõik muu on kõrvaline.\nMäletan üht uudislugu sellest suvest, milles ühe valla volikogu töö oli praktiliselt tühjaks kuulutatud, sest kohaliku kogukonna jaoks olulisi otsuseid tegid mujal hoopis teised inimesed. Olen hulk aega mõelnud, kuidas üldise rahulolematusega toimetada. Ei ole ju mõtet oma kodus, rusikas taskus, halada, aga valimispäeval valida ikka neid, kellega rahul ei ole. Ei ole ka mõtet irooniasse uppuda, sest see tapab kõige rohkem sind ennast.\nEks tuleb toetada visionääre ja ajada oma jalad maasse ning küsida, arutada ja kõnelda. Ja selleks ei ole olnud kunagi tingimused paremad kui praegu. Visionääre, kel oleks infot, kogemusi ja kompetentsi üldistuste tegemiseks, ei ole just liiga palju. Nende asemele astuvad sageli hästimakstud asjaajajad, kes ehk suudavad isegi nautida protsessi, aga päris kindlasti ei hakkaks elama kogukonnas, mille kohta just analüüsi teinud või otsuse langetanud.\nTegelikult ma näen muidugi selle suure tõmblemise taga ka suurt igatsust püsivate väärtuste järele. Neid väärtusi ei looda täna, sest need on juba olemas, aga nende teadvustamine sõltub palju igast inimesest, kes selle äratundmiseni on jõudnud.\nEelmine: Kui karmi käega võib juht olla?\nJärgmine: Ohtlikud leiutised


Uue Osakonna Lisamine - ERPLY Books Raamatupidamistarkvara\nUue osakonna lisamine\n1. Uue osakonna lisamine\nUue osakonna lisamine toimub ERPLY keskkonnas “Laod” kaudu. ERPLY Books’is ava “Sätted” > “ERPLY kassa & lao sätted” ja vajuta nuppu “Sünkroniseeri laod projektideks”. Sel moel toimub ühekordne sünkroniseerimine. Kui soovid, et lisandunud osakondi sünkroniseeritakse regulaarselt, vajuta “Muud võimalused” ja tee linnuke “Sünkroniseeri lisandunud laod projektideks” ette. Siis toimub lisandunud osakondade sünkroniseerimine iga kord, kui toimub Sinu automaatne sünkronisatsioon.\n2. Uue osakonnaga seotud kasutajaõigused\nKui uus ladu on lisatud, siis sellega seotud raamatupidaja näeb automaatselt vaikimisi antud laoga seotud informatsiooni. Selleks, et näiteks osakonnajuhataja näeks antud osakonda, saab siduda kasutajaid projektidega. Mine “Sätted” > ”Kasutajad” > ”Lisa kasutajad” ja avanenud aknas saab määrata rolli ja projekti.\nErinevate kasutajarollide kohta loe järgnevast juhendist.\n3. Kontode määramine ladude lõikes\nKui soovid kontosid määrata ladude lõikes, siis otsi pealehe otsingukastist “Ühenda osakonnaspetsiifilised kontod projektidega”. Sealt saad valida tüübi, mille lõikes soovid kontosid määrata. Võimalikud tüübid on:\nOsakonna maksmata ostuarved\nOsakonna laekumata müügiarved\nOsakonnale määratud sularaha konto\nOsakonnale määratud kaardimakse konto\nPärast tüübi valimist juhatab ERPLY Books Sind süsteemikontode moodulisse. Vajuta all paremas servas olevat sinist “+” nuppu, millega lisandub uus rida. Vali sellele konto ning projekt.\nKui Sinul on ühe tüübi lõikes kontod-projektid määratud, saab seda teha teise tüübi lõikes. Kui oled määranud osakonnale spetsiifilisi kontosid, siis igal sünkroniseerimisel määratakse tehingutega seotud kontod vastavalt tehingu osakonnale.\nKuidas toimida, kui olen lisanud lao ja soovin minevikus tehtud tehinguid selle laoga sünkroniseerida?\nTäpsemalt saad lugeda järgnevast juhendist.


Ajutised näitused - Tartu loodusmaja\nVahetatavatele näitustele on ruumi saalis, fuajees, teise korruse galeriis ja mujalgi loodusmajas. Siin eksponeeritakse Tartu Loodusmaja õpilaste töid, erinevate loomingukonkursside pärle, professionaalsete kunstnike loomingut ja erinevaid temaatilisi õppenäitusi. Koostame näitusi nii ise kui ootame ka külla põnevaid näitusi, mis otsivad kohtumisvõimalusi loodust, elu, keskkonda ja loomingut hindavate inimestega.\nHETKEL ÜLEVALOLEVAD NÄITUSED:\nIllustratsioonide näitus “Puud” 3.06-30.09.2021\nKunstniku Piotr Socha illustratsioonid ja Wojciech Grajkowski tekstid Poola kirjastuse Dwie Siostry raamatust „Puud”, mis on eesti keeles ilmunud 2019. aastal Marius Petersoni tõlkes. Et siduda ülemaailmse käsitlusega raamatut Eestiga, on RMK teabejuhid omalt poolt koostanud kaks tahvlit kohalike puude ja puidu kui tulevikumaterjali targa kasutamise kohta. Näituse koostajad on Poola Vabariigi Suursaatkond Tallinnas, Riigimetsa Majandamise Keskus (RMK) koostöös kirjastustega Dwie Siostry ja Varrak.\nAnne Vasar on Tartu vitraaži- ja maalikunstnik. Ta on lõpetanud TÜ kunstide osakonna maalierialal ja esinenud 20 aasta jooksul rea isikunäitustega, kus tutvustanud nii oma maali- kui vitraažiloomingut. Sel suvel kaunistavad tema tööd loodusmaja fuajeed rohelise talveaia taustal.\nÜlle Kaasiku akvarellide näitus „Elurikkus meie ümber. Taimi ja loomi Koreli ojast ja oja ümbrusest”\nNäitusel on vaatamiseks valik Koreli ojaga seotud vee- ja maismaaelustikust. Akvarellid erinevatest taimedest ja loomadest on tehtud 2020. aasta suvel Koreli oja õppematerjalide illustratsioonideks.\nAnne Vasara maalinäitus „Kaduviku võlu“ 11.01. –05.03.2021\nNäitusel on üleval 8 segatehnika ja õlimaali tööd, mis on inspireeritud Põltsamaa lossi turvalistest müüridest. Anne Vasar on Tartu vitraaži- ja maalikunstnik. Ta on lõpetanud TÜ kunstide osakonna maalierialal ja esinenud 20 aasta jooksul rea isikunäitustega, kus tutvustanud nii oma maali- kui vitraažiloomingut. Näituse maalid jutustavad müüridest kui turvalisuse pakkujatest, aga ka eraldatuse põhjustajatest.\nPeeter Lauritsa fotonäitus „Randevuu metslastega“ 29.10-30.12.2020\nSaalis saab selle aasta lõpuni vaadata kunstnik Peeter Lauritsa fotonäitust “Randevuu metslastega”, mis kasutab loodusfotode digitaalseid manipulatsioone lahkamaks putukate uuristatavaid mustreid kui omamoodi kommunikatsiooni inimkultuuri keskel. Näituse tööd toovad vaatajani kaunid ja põnevad kooreüraskite tehtud mustrid puidul, tõlgendades neid loomariigi kui ühe tsivilisatsiooni suhtlusvahendina – milliseid sõnumeid sooviksid need väikesed putukad läbi enda “kirja” meile rääkida, endast märgina maha jätta ja mida tunneme me ise neid vaadates?\nToomas Kalve fotonäitus “Koloreeritud loodus” 19.10-19.12.2020\nFotograaf Toomas Kalve loob oma fotod erilise tehnikaga – pildistades vana suure plaatkaameraga, ilmutab ta algul mustvalged loodusmaastikud, mida hiljem käsitsi toonib, koloreerib ja liimib. Selline tehnika nõuab suurt keskendumist, kannatlikkust ja täpsust, üks foto sünnib nädala jooksul. Sellise tehnika kaasabil toimuvad tema loomingus looduse unenäolise värvingu otsingud, ristumine maalikunstiliste ideedega, valguse-varju mängud ja armastus vanade optikate ruumilisuse ja sügavuse vastu.\nSeenenäitus “Fungime!” 22.-25.2020\nLoodusmaja saalis on imetlemiseks ja tutvumiseks väljas valik meie Lõuna-Eesti metsade, niitude, parkide ja lodude seentest. Seenenäitus täieneb iga päev uute põnevate liikidega ja iga päev on näitusel kohal ka seeneekspert loodusmuusemist, kes seeneteemalistele küsimustele vastab ja võimalusel ka külastajate kaasatoodud seeni aitab määrata. Väikeses seenelaboris saab teha tutvust seeneniidistiku, eoslehekeste ja -torudega ning seentes elavate loomakestega, lisaks saab tutvuda seente eluoluga stendinäitusel. Ka loodusmaja pargis kasvavad seened on näituse ajaks tähistatud.\nLennart Lennuki illustratsioonide näitus “Elu peotäies merevees” 17.06-23.08.2020\nTeadusillustratsioonide näitus “Elu peotäies merevees”, mis toob külastajateni mikromaailma detailjoonistused merebioloogi ja zooloogi Lennart Lennuki käe alt. Läbivaks teemaks on Lennukil olnud merebioloogilised, eelkõige planktonialased joonistused. Autor ise kommenteerib enda hobi nii: “Mere mikroelustiku uurimise käigus tekib sageli vajadus liike jäädvustada. Parima tulemuse annab selleks teaduslik illustratsioon mikroskoobi abil. Bioloogile annab joonistamisoskus juurde olulise mõõtme. Pliiatsiga jooni vedades on võimalik tõeliselt tunnetada liigile omast morfoloogiat ja kehaehitust.” Lennuki joonistused mere mikroelust on ilmunud põhiliselt Eesti Looduse kaante vahel.\nMaalinäitus „Nahkhiir – 2020.aasta loom“ 04.-30.03.2020\nNäitusel osalevad oma töödega hobikunstnikud Tartu Harrastuskunstnike Stuudiost ja Tartu Rahvaülikoolist. Maalistuudiol on juba ammune traditsioon maalida aasta loomaks valitavaid loomariigi esindajaid. Seekord jõudis kord natuke müstilise ja tundmatu nahkhiireni.\nHuvikooli loomenäitus „Kuldkiharakese tsoon ja energia“ 05.03-10.04.2020\nTartu loodusmaja huvikool suunab enda õpilaste tähelepanu ja tööde teemad kevadel energia uurimisele ja avastamisele eri nurkade alt. Traditsioonilise õpilaste loomenäituse ja loodusteatriõhtu ühine teema on seekord „Kuldkiharakese tsoon“, mis mõistena tähistab elamiskõlblikku tsooni tähesüsteemides. Õpilaste ülesanne oli kunstiliste vahenditega tähistada ja mõtiskleda fakti üle, et meie planeet asub just õiges kauguses Päikesest, et sellelt saada piisavalt soojuse ja valguse kujul kasutatavat energiat.\nFotonäitus Vereta Jaht 2019 27.01-29.02.2020\n22. loodusfotovõistlus Vereta Jaht toimus 17.– 19. mail 2019 Viljandimaal ja temaatiliseks jahiloomaks oli traditsiooniliselt aasta loom – seekord siis kobras. Võistlustööde seast selekteeris žürii välja umbes 60 huvitavamat fotot, mis jõudsid näitusele.\nLoodusmaja fuajees on üleval huvikooli traditsiooniline jõulunäitus, mille raames on väljas meie huvikooli ligi 200 õpilase poolt ringitundides meisterdatud kunstiteosed – lumehelbed, lumememmed, päkapikud, metsloomad, kuuseehted ja palju muud jõuluilu.\nAkvarellinäitus “Hiiutriibulised. Aastaring” 29.10-29.11.2019\nMaalikunstnik Liia Lüdig-Algvere akvarellinäitus koosneb neljast sarjast, mis võtab kokku kunstniku 10-aastase antropoloogilise uurimistöö Hiiumaa seelikutriibustikest. Etnograafiliste akvarellide seeriad on kokkuvõtted Hiiumaa nelja kihelkonna autentsetest küidutriipudest ja aastaaegadena kulgevast kohalikust loodusest. Iga seeria toob vaatajani vaikelu just sel aastaajal traditsiooniliselt püütavatest Läänemere kaladest, korjatavatest loodusandidest ja viljadest ning erinevatest põlistaimedest.\nNäitus “Kakkude kokkutulek” 18.02-29.11.2019\nValdav osa väljapanekust „Kakkude kokkutulek“ pärineb Eesti Loodusmuuseumi näituselt “Öised tiivulised”, vaadata saab loodusfotosid ühe kakuperekonna üleskasvamisest, kakkude eluviisi tutvustavat väljapanekut ning reisidelt kogutud eri kultuuride kakukujukesi erakollektsionääridelt.\nAasta 2019 loom – kobras\nKaru valvsa pilgu all annab eelmise aasta loom ilves teatepulga üle 2019. aasta loomale – koprale! Uus elusuuruses jäljend pesitseb alates jaanuarist Tartu loodusmajas, meie pargist leiad aastaringselt ka tema onni. Lisaks jäävad talle seltsiks 2018.aasta loom ilves ja Eesti Loodusmuuseumist meie külla saabunud karu.\nTartu loodusmaja õpilaste traditsiooniline näitus sügisestest looduse andidest valminud loomingust pakub silmailu, äratundmisrõõmu ja väikesi üllatusi. Mida saab teha küllusliku sügise erinevate kingitustega? Eri värvi ja vormi marjade, okste, seemnete, lehtede, kaunade, tõrude, kõverate porgandite, priskete kõrvitsate, tühjaks jäänud teokodade, põnevate kuivanud kõrte ja muu säärasega…\nAmazonase hõimu Huni Kuin’ide näitus 01.-27.10.2019\nTartu loodusmajas saab sel sügisel tutvuda sügaval Amazonase vihmametsas elava hõimu Huni Kuin`ide elustiili, traditsioone ja elukeskkonda tutvustava näitusega. Fotod ja ehe käsitöö annab aimu meie jaoks eksootilisest argipäevast ja elu-olust, mis on säilinud veel algupärasel kujul, ent kadumisohus.\nProjekt WasteArt kunstinäitus “MITTE silmist, MITTE meelest” 16.08-25.10.2019\nProjekt WasteArt rahvusvahelisele prügikäitlemise probleemidele pühendatud kunstinäituse keskmes on liigtarbimise tagajärjed. Näituse eesmärgiks on juhtida tähelepanu asjaolule, et prügi ei kao Maalt kuhugi, selle asemel näeme olmeprügi hulga ülikiiret juurdekasvu ja selle saamist inimkultuuri vältimatuks osaks. 17 rahvusvaheliselt tunnustatud kunstnikul 9 riigist paluti luua teosed, mis kasutaksid jäätmejaamast ning kohalikelt kogukondadelt pärinevaid materjale. Teoste teemad ulatuvad viimsepäeva nägemustest, kodanikuallumatuse ning metafüüsiliste mõtisklusteni, kuid ka dokumentaalsete kaadrite ning praktilise lahenduste otsimiseni.\nMaalinäituse tööde autoriteks on Tartu Harrastuskunstnike Stuudio hobikunstnikud. Hundil on Eesti rahvakultuuris üle 500 nime, üks neist on võsavillem. Miks mitte maalida eraldi võsa ja villemit või mõlemat koos. Rahvusloom hunt ei ole jätnud ühtegi maalijat külmaks, läbi tundeküllase värvi ja pintslilöögi mõtiskletakse hundielu õrnuse ja karmuse üle.\nSeenenäitus “Seente mitu nägu” 10.-13.09.2019\nTartu loodusmaja traditsiooniline hilissuvine seenenäitus paneb loodusmaja saali imetlemiseks ja tutvumiseks välja valiku meie metsade, niitude, parkide ja lodude seentest. Seenenäitus täieneb iga päev uute põnevate liikidega ja iga päev alates kell 11 on näitusel kohal ka seeneekspert loodusmuusemist. Lisaks saab väikeses seenelaboris teha tutvust seeneniidistiku ja seentes elavate loomakestega, avastada loodusmaja pargis kasvavaid seeni ning mängida seeneteemalist Aliast.\nKeraamikanäitus “Loodusest inspireeritud” 10.05-09.09.2019\nLoodusmaja talveaias on avatud Olustvere Keraamikute Klubi esimene ühisnäitus “Loodusest inspireeritud”, kus võib näha klubi 13 liikme keraamikat, mis on tiivustatud looduse ilust ja võlust. Näitusel saab näha vaase, kausse, taldrikuid, vaagnaid, kannusid, keraamilisi kujukesi, lampe, suurvorme ning installatsioone – ehk sama mitmekesine kui loodus on ka eksponaatide hulk.\nMarita Lumi ehtenäitus “Džungel” 30.04-15.06.2019\n“Džungel” kujutab loomasid ning linde ehtekunstiteostes, analüüsides inimeste ja looduse vahelist suhet ning praegusele ajale iseloomulikke ühiskondlikke tõekspidamisi. Loomi on tihti kasutatud inimeste allegooriatena ja neile on omistatud erinevaid tähendusi. Näitusetöid saadab tõestisündinud lood, mis kirjeldavad loomade iseloomu või harjumusi.\nHuvikooli traditsiooniline kevadnäitus 07.05-18.05.2019\nHuvikooli traditsioonilisel kevadnäitusel saab näha kõige pisemate loodusmaja laste meisterdatud pargi maketti, üllatuslilli emadepäevaks, savist voolitud linnupesi ja lepatriinusid, lillemaale, looduslikust materjalist meisterdatud loomi ja palju muud.\nKersti Keva maalinäitus “Olen siin” 03.-29.2019\nVärvikirev ja karge näitus hingemaastike kujutamisest läbi pintslitõmmete.\nTiiu Hanseni akrüülmaalide näitus “Maalid mägedest” 04.03-29.03.2019\nTiiu on üle 30 aasta töötanud Tartu Loodusmajas bioloogina ja alustas maalimisega Tartu Rahvaülikoolis alles paar aastat tagasi. Tema mägede-lummus on pärit mägimatkade aastatest ja see leiab nüüd väljenduse loomingus.\nLoomekonkurss “Elurikkus Tartu loodusmajas” 05.02-02.03.2019\nNäitusel on eksponeeritud loodusmaja traditsioonilise loomekonkursi võistlustööd – 140 tööd 11 erineva huviringi õpilastelt. Säravamate-meisterlikumate-sisukamate tööde autoreid autasustatakse loodusmaja kevadkonverentsil 18. aprillil.\nLoodusfotokonkursi “Vereta Jaht 2018” parimad tööd 07.01. – 02.02.2019\nVereta Jahti peeti tänavu 18. – 19. mail Pärnumaal Lodjal. RMK ja Overalli korraldatavast fotojahist võttis seekord osa 36 fotograafi. Vereta Jaht on pärisjahile sarnanev jaht, kus relvadeks fotokaamerad, laskemoonaks mälukaardid ning jahisaagiks hulgaliselt looma- ja looduspilte.\nHuvikooli jõulunäitus 04.12.-14.02.2018\nLoodusmaja traditsioonilisel jõulunäitusel on välja pandud meie huvikooli ligi 200 õpilase poolt ringitundides meisterdatud kunstiteosed – lumehelbed, lumememmed, päkapikud, karukoopad, kuuseehted ja palju muud jõuluilu. Meisterdamisi juhendasid 9 huviringi õpetajad. Näitus on avatus loodusmaja fuajees.\nEpp Margna maalinäitus “Samas ruumis” 8.10. – 01.12.2018\nPõhjamaised loomad valatud lõunamaiselt kiirgavatesse sügistoonidesse, putukad ja linnud, kellega enda koduõuesid jagame, aga kelle ilu me unustame igapäevaselt märgata.\nTiit Hundi fotonäitus “Eesti kalad” 22.10. – 01.12.2018\nEesti Loodusmuuseumi zooloog ja loodusfotograaf Tiit Hunt on aastate jooksul pildile püüdnud enamuse Eesti vetes elavatest kalaliikidest. Näitusel on esindatud ainulaadsed fotod ligi kuuekümnest kalaliigist nende koduses veekeskkonnas.\nInteraktiivne näitus “Hoiame paradiisi” 5.10. – 15.10.2018\nInteraktiivne näitus “Hoiame oma paradiisi” annab erinevate tehnoloogiliste lahenduste abil osalejatele võimaluse mõtiskleda keskkonna ja inimeste vahelise suhte üle. Teekonna läbivaks küsimuseks on kuidas hoida paradiisi, kus elame? Liitreaalsuse abil teha tutvust Eesti ja Läti tuntud inimeste igapäevast elu puudutavate valikutega.\nLoodusmaja õpilaste loovtööde näitus „Töid sügisandidest“ 02.10.-06.10.2018\nSügisel leiab loodusest rohkelt värvi- ja vormiküllaseid vilju, lehti ja teisi põnevaid ande, millest meisterdada ja mida kokku sobitades luua midagi uut. Loodusmaja kaheksa huviringi õpilaste sügisene looming ootab vaatajaid oktoobri esimesel nädalal loodusmaja fuajees.\nTraditsiooniline seenenäitus Tartu loodusmajas on sel aastal pühendatud Eesti vabariigi 100. aastapäevale. Huvilised saavad taas seenehooaja alguses meelde tuletada, millised seened milleks ja kuidas sobivad. Saab teada, keda tasub süüa ja keda mitte, kellega lõnga värvida, kellel on looduses muu oluline seeneroll.\nKoolinoorte metsateemaline kunstinäitus “Kas ma pean metsa joonistama, et meie järeltulijad näeksid metsa?” 11.08-25.09.2018\nKunstikonkurss “Metsa väärtus” innustas koolinoori mõtlema Eesti metsade seisukorra üle ja väljendama oma mõtteid kunsti vahenditega. Konkursile laekus üle 200 tööd noortelt üle Eesti.\nIllustratsioonide ja mesindustarvikute näitus “Lennake mesipuu poole!” 2.05.-31.08.2018\nEesti Vabariigi 100. sünnipäevale pühendatud näitus keskendub ühele, kuid see-eest muljetavaldavate mõõtmetega teosele, mille autoriks on poola raamatu- ja ajakirjaillustraator Piotr Socha. Lisaks on näitusel võimalik tutvuda mõnede mesindusega seotud vahendite ja mesilaste „toodanguga“, panna ennast proovile viktoriinil ja värvilehti kaunistada.\n“Sääskedega sõjas ja rahus” Sagadi metsamuuseumi näitus 1.06.-2.08.2018\nRuudu Rahumaru fotomaalide näitus “Maa embus ja tule laul” 16.03-27.04.2018\nKunstnikuna otsib Rahumaru viise, kuidas ühele pildile tuua kokku erinevaid reaalsusekihte. 2018. aasta veebruaris pärjati ta Tartu noore kultuurikandja aunimetusega. Autor näitusest: „Teie ees on lugu inimhinge kontaktist maa ja seeläbi oma sisemise väega. See näitus on teatavas mõttes minu isiklik mõtisklus ja kunstiteraapia, rännak läbi loodus- ja hingemaastike, et jõuda oma enese värvide ja mustriteni.”\nNäitus “Palmi all” 13.03.-08.04.2018\nMTÜ Mondo näitus tutvustab palmiõli tootmise varjukülgi, annab vihjeid, kuidas leida üles sertifitseeritud palmiõli ja tuletab meelde, et iga toode saab alguse kusagilt loodusest. Hinnanguliselt leidub palmiõli 50% kauplustes müüdavates pakendatud toidu- ja kosmeetikatoodetes, sh ka nendes, mis on toodetud Eestis. Kuid palmiõli tootmisega kaasneb mitmeid tõsiseid probleeme – inimõiguste rikkumisest loomaliikide hävimiseni.\nMaria Välja illustratsioonide näitus “Eesti loomade lapsed” 05.02-11.03.2018\n“Eesti loomade laste” loomise lugu oli kantud ema ja lapse vahelisest suhtest, laste vahetust ja imelisest olemusest – olgu nad siis inim- või loomalapsed. Need illustratsioonid on algselt loodud beebiraamatu “Minu esimene raamat” jaoks, mis sündis koostöös Virgylia Soosaare ja Madli Kiriga.\nHuvikooli loomenäitus „Kaaslased eluteel: meie lemmikloomad ja -taimed“ 06.02-09.03.2018\nNäitusel on eksponeeritud tööd loodusmaja loomekonkursilt, mille teemaks oli kajastada inimese suhet teiste liikidega, kellega koos elamine on inimese valik oma elu rikastamiseks. Õpilased kujutavad läbi eri meediumide oma suhet lemmikloomadesse ja lemmiktaimedesse ning väljendavad, mida pakub loodusega suhtlemine neile.\nLoodusfotovõistluse “Vereta Jaht 2017” parimad tööd 5.01. – 03.02.2018\nXX Vereta Jahti peeti 19. – 21. mail 2017 Põlvamaal. RMK ja Overalli korraldatavast fotojahist võttis eelmisel kevadel osa 39 fotograafi, kelle “saakloomaks” oli aasta loom – metskits. Vereta jahi peakorraldaja Tiit Hundi sõnul on võrreldes algusaastatega tehnika tohutult arenenud ja osavõtjate teadmised loodusest kasvanud. „Teatakse, keda pildistada ja kust neid võiks leida,“ sõnas ta.\nEesti loodusmuuseumi rändnäitus tiiger Bronto\nTartu loodusmajja jõudis Eesti loodusmuuseumi rändnäitus „Tiiger Bronto“. Bronto (26. oktoober 1997–11. jaanuar 2010) oli Tallinna Loomaaia isane amuuri tiiger. 2010. aasta lõpuks valmis tiiger Bronto nahast topis. Looma skelett rändas Eesti Maaülikooli Zoomeedikumi anatoomiakollektsiooni. Bronto jääb tartu loodusmajja kuni novembri lõpuni.\nAasta 2018 loom ilves ja lind metsis\nTartu loodusmajas on kohad sisse seadnud elusuuruses aasta lind metsis ja aasta loom ilves. Neile pakuvad seltsi eelmise aasta loom metskits ning suursugune kaljukotkas. Metsise ja ilvesega ning eelmise aasta looma metskitse ning uhke kaljukotkaga saab tutvuda loodusmaja fuajees. Eksponaadid on varustatud tutvustavate tekstidega. Lisaks saab infot ka teiste selle aasta kangelaste – aasta liblika, sambla, mulla, puu, orhidee ja seene kohta.\nJäätmetekke vähendamise nädala plakatite näitus “Meie ja meie prügi” 20.11.-25.11.2017\nEhtekunstnike Katrin Veegen ja Kadi Veesaar ehtenäitus „Telefon” 12.10.-16.11.2017\nLoodusmaja õpilaste loovtööde näitus „Töid sügisandidest“ 03.10.-06.10.2017\nSeenenäitus “Seened täies hiilguses” 12.09.-15.09.2017\nMeelis Kihulase rahvusliku puutöö näitus “Puit meistri käe all” 15.06.-25.08.2017\nAlepõllunduse näitus “Kui põllud põlesid” ja avastusrada “Puutepunktid puuga” 15.06.-31.08.2017\nPiret Kullerkupp maalinäitus “Metsaga ja metsata” 14.08.-20.09.2017\nAlo Põldmäe loodusfotode näitus “Öised polaarpäeva kased” ja “Muusikaline Neeruti” 15.06.-12.08.2017\nLea Malini 2. akvarellinäitus “2.” 05.05.-31.05.2017\nUrmas Tartese loodusfotode näitus “Midagi on veel” 19.04-02.05.2017\nLoodusfotovõistluse “Vereta jaht 2016” parimad tööd 03.03.-05.04.2017\nLoodusmaja loomekonkursi “Väikeste olendite maailm” võistlustööde näitus kuni 03.03.2017\nNäitus “Lase minu lambad laialt käia: lambamaastikud Eestis ja Euroopas” kuni 28.02.2017\nKäsitöönäitus “Janika Saare Lillemantlid” 20.01.-03.02.2017\nEpp Margna maalinäitus “Mälukandjad” 09.04.-30.05.2017\nRändnäitus “Allikas” EV100 raames\nTarbekunstinäitus “Märsiga teele” 28.11- 30.12.2016\nLoomsete saadustega kaubitsemise teemaline näitus “Ära osta nende elu” 12.05-28.10.2016\nRändnäitus “Teravmokk-ninasarvik Murray ja Lebotajad” 13.01-01.10.2016\nTartu Lastekunstikooli 2015/2016 õppeaasta II kursuse õpilastööde näitus “Linnu- ja loomajälgedest kujundatud mustrid”\nViljandi fotoringi näitus “Esmapilgul märkamatu maailm” 5.-30.09.2016\nKonkursi “2016. aasta loom, lind, puu, orhidee, liblikas ja muld” näitus\nFotonäitus „Wäikesest algusest“\nKunstniku Merle Silla maalinäitus “Talveaedade imed”\nFotonäitus “Vahemeremaade orhideed”, autorid Rainar Kurbel, Toomas Hirse\nTartu loodusmaja huvikooli loomekonkursi tööde näitus “Meie pargi elurikkus”\nFotonäitus „Eesti Loodusfoto parimad tööd läbi aastate“\nÕppenäitus „8 põhjust, miks sõita jalgrattaga“\nLooduskaitse rändnäitus “Hoia, mida armastad”\nLoodusfotovõistluse „Vereta Jaht 2014“ parimad tööd\nKülli Laidla kangad ja looduspildid\nInteraktiivne näitus “Hingab ja heliseb”\nRemo Savisaare fotonäitus „Imelised linnud“\nFotonäitus „Seened“, autor Külli Kalamees-Pani\nLoodusfotovõistluse “Vereta Jaht 2013” parimad tööd\nLoodusmaja õpilaste loomingukonkursi tööd “Minu kohtumised loodusega” Alam-Pedja LK 20. aastapäevaks\nFotonäitus “Elu pärast…”, autor Heikki Leis\nTartu Loodusmaja huvikooli õpilastööde kevadnäitus „Kevadpühade munanäitus“\nBSP rahvusvahelise joonistuskonkursi “Soome lahe elustik ja veestik” parimad tööd\nLoodusmaja kunstiringi õpilastööde näitus „Mida naerad, koolijüts?“\nLoodusmaja õpilase Eduard Aunamägi personaalnäitus\nLoodusmaja õpilase Liiso Raudvassari personaalnäitus\n“Välja surnud ja ohustatud liigid Eestis”, Rein Kuresoo\nFotonäitus “Muutuv Eesti loodus”, Rein Kuresoo\nTeadusfotode konkursi “Teadusfoto 2013” parimad tööd\nFotonäitus “Eesti looduslikud pühapaigad”\n“Tartu Loodusmaja(d) muutuvas ajas ja ruumis”\nJäälinnu joonistusvõistluse näitus\nTartu Lastekunstikooli õpilase Kristiina Theresa Kuusiku personaalnäitus “Elu killud”\nAlam-Pedja looduskaitseala joonistuskonkursi valiktööde näitus\nLoodusmaja õpilaste näitus “Töid viljadest”\nLoodusmaja õpilaste sügislaagri loomingu näitus\nEhtenäitus “Hortus vanitatis”, autorid Katarina Kotselainen, Jens Claus\nÕppenäitus „Võrratud mineraalid“\nFotonäitus “Väljakutsed suves”\nTartu Loodusmaja õpilaste jõulunäitus


Janno Tults: Valitsus on tulnud välja enam-vähem normaalsete rahandusettepanekutega\nValitsus on tulnud välja enam-vähem normaalsete rahandusettepanekutega\nValitsus on tulnud välja enam-vähem normaalsete rahandusettepanekutega.\nTäna on küll 1. aprill ja arvestades minu suhtumist valitsusse hetkel (ja riigikogusse, et on ohuks põhiseaduslikule korrale lähtudes meetmetest, mida on kõigi erakondade juhtimisel riiklikul või kohalikul tasandil ette võetud ja takka kiidetud) võiks see arvamus olla ka kui aprillinali, aga see pole seda.\nMartin Helme saab kindlasti rahanduspoliitiliste otsustega paremini hakkama, kui seda sai Jürgen Ligi. Nt\nmaksuintresside arvestamise peatamine;\nuute sundtäitmiste alustamiste peatamine;\nMTA juhi Vahur Laidi positiivne sõnavõtt, et püüdke esmalt ellu jääda, maksudega tegeleme hiljem;\nriigilaenude (sh võlakirjade) kasutamine;\nesmalt käenduste pakkumine pankade laenutingimuste lõdvendamiseks;\nFIEde selleks kvartaliks seadmine nn oü-tajatega ehk mikroettevõtjate äriühingutega samale positsioonile, tegelikult isegi paremale, sest neile ravikindlustust ei laiene, aga FIEdelt ei võeta seda ära sotsiaalmaksu mitte maksmisega. Kusjuures pensionärid, üliõpilased ja töö kõrvalt tegijad saavad lisanutsu - hakka või isegi korraks FIEks ☺. Ah, las saavad;\nenergiaaktsiiside langetused ja ka alkoholiaktsiisi langetus arvestades kaasuvaid hädasi, mida me pidime kinni maksma ilma tulusid katteks saamata Läti viinarallist.\nSiis Mart Helme kinnitus ja selle rakendamime praktikas, et riik ei hakka represseerima neid, kes 2+2 vastu eksivad (korduvused ja erandjuhud on teine asi). Isegi politseist võib niiviisi asja saada. ☺\nKõige selle juures on kurb asi, et valitsus on ise selle algpõhjuse põhjustanud.\nKui nüüd asi jätkuks nii, saaks sellest riigist veel asja.\nSee riik peab veel kaua maadlema enda põhjustatud majanduslangusest tulenevate eelarvetulude languse ja madalseisuga. Lisaks laenude tagasimaksetega. Õnneks need meetmed pidurdavad hullema esiletulekut, mis jürgenligiliku käitumise juures viiks me riigi lihtsalt veel suurematesse raskustesse - ühelt poolt palju töötuid ja lisaks maksumoraal langeks meeletult MTA käsiväänajaliku suhtumise tõttu.\nPraegu lihtsalt püütakse maksuoptimeerimisega (maksuseaduste täitmisega, sest ka liigne maksumaksmine on seaduserikkumine) ja ehk vähema maksupettusega hakkama saada.\nKes siin riigitöötajatest, nt medtöötajatest - arstidest-õdedest nt - aga hurraa! hüüab praegustele piirangutele, saab vist varsti nutta. Hea kui töökohad alles jäävad, palgatõusudeks küll raha pole, vähemalt. Isegi kas järgmine aasta sel aastal sügismasenduses eelarvet kokku panev valitsus seda tegema hakkab, kuigi praegu ehk tahetaks isegi. Reaalsus jõuab ka ükskord kohale.\nJa kui ei jõua, siis ootab praegusi valitsuserakondi see, mis ikka Isamaaga seotud valitsuserakondi on oodanud lõpuks - opositsiooni minek. Läksid reform ja sotsid ülbeks, on läinud ka ekre ja kesk ülbeks. Ja im vingerdab taaskord välja... Soovitan Ekrel väga ettevaatlik oma suhtumisega olla, et mitte oravate (no ja ka sotside nende ülbuses) saatust jagada. Mis sai oravatele ohtlikuks?\nHoidke praegune väljapääsu suhtumine elus ja arendage edasi. Kui parandate põhiseaduse rikkumisest meelt (olen hoiatanud ja alternatiivmeetmeid käsitlenud siin blogis mitmel korral, neid saab ju kasvõi vähendatud ulatuses kasutada - ja uued geniaalsemad meetmed on alati oodatud), ootab teid veel helge tulevik.\nVõimalik digipööre meditsiinis\nSaarlaste pensionärid hotelli päästaks ehk.Isake E...\nDigipööre kristlaste valdkondades\nLapsed vanema hoolde tagasi\nMaskid vs riigi tervishoiukulud\nMitte koroona, vaid "longis studeret" ja "longis a...\nEkre ja valitsus tahavad surnumaju laste ja sportl...\nEkre on 3 nädalat ignoreerinud soovitusi ja moraal...\nRiskigrupid hotelli, kruiisilaevad ja "uusrootslased"\nKindla käega riigi pankroti poole\nLahke köögi-Kata arutluskäik\nPäästva Saaremaa tabel (ma tõesti usun, et Saarema...\nSaarlaste arvud on veelgi lootustandvamad Eesti va...\nSaarlaste riskigrupp vabastab kogu Eesti piirangutest\nMõningaid lisameetmeid valitsuse joone hoidmiseks\nRahvas omas elemendis\nSaaremaa intensiiviarvudest (halvim vist, mis olla...\nKord on ülerahvastatuse, kord alarahvastatuse prob...\nValitsus on tulnud välja enam-vähem normaalsete ra...


Kampaania korras ajas end füüsiliselt vormi üle 300 inimese - Toit ja trenn - Tervis\nKampaania korras ajas end füüsiliselt vormi üle 300 inimese\n4. juuni 2015, 16:40\nKätekõverdused on osa kaitseväe üldfüüsilisest testist.\nFOTO: Tiina Kõrtsin/Õhtuleht\nEesti Tervise Fondi algatatud meeste terviseprogrammiga «Mehed vormi» on tänaseks ühinenud üle 300 inimese, kes on viie kuu jooksul oma füüsilist vormi testinud ja parendanud.\n«On väga positiivne, et nii palju inimesi tuli programmiga kaasa, oli valmis oma tulemusi jagama ja paremate näitajate nimel harjutama,» ütles Eesti Tervise Fondi juht, perearst dr Eero Merilind. Programmi noorim osaleja oli 12- ja vanim 66-aastane, kõige enam enda proovile panijaid oli 20-35 aastaste seas.\n«Paljudes Tallinna gümnaasiumides sooritatakse kaitseväe testi kehalise kasvatuse tunni raames juba praegu, kavatseme seda teha järgmisel aastal ka meie koolis. Testiks valmistumine ei nõua kulukat varustust või treeningutingimusi ning annab adekvaatse pildi testi sooritaja füüsilisest vormist,» ütles Prantsuse lütseumi kehalise kasvatuse õpetaja Urmas Kokk, kes ka ise programmis osales.\nEesti Tervise Fond koostöös kaitseväe ja kaitseministeeriumiga kutsus jaanuaris tervise- ja liikumisnäitajate parendamisest huvitatud inimesi üles sooritama iseseisvalt kaitseväes kasutatavat füüsiliste võimete testi, harjutama ning tulemusi programmi kodulehel jagama, teatas Eesti tervise Fond. Kokku sooritas jaanuarist maini testi ja parandas oma tulemusi 300 meest ja 30 naist.\nProgrammiga ühinenute vahel loosis Eesti Tervise Fond välja priipääsmeid sportlikele tegevustele ja spordiüritustele – programmis osalenutel oli võimalus lasta erinevatest relvadest Tondi laksetiirus, uisutada Harju tänava liuväljal ja Jeti jäähallis, külastada noorte iluuisutamise MMi Tallinnas ning treenida Sparta spordiklubis. Maikuus välja loositud auhinnaks oli lend kaitseväe helikopteriga Robinson, mille võitsid testis pea maksimumpunktid saavutanud Indrek Hopfeldt ja Evert Eero.\nOtse Postimehest ⟩ Aadu Must Keskerakonna krahhist Tartus


Režissöör: Katell Quillévéré\nOsades: Tahar Rahim, Emmanuelle Seigner, Anne Dorval\nÜhel varahommikul otsustavad kolm surfarit minna laineid murdma La Manche'i äärde. Nende teekond tagasi jääb lühikeseks - poisid satuvad autoõnnetusse. 19-aastane Simon transporditakse haiglasse, kus meedikud tuvastavad ajusurma. Nüüd peavad Simoni vanemad otsustama, kas nad on organidoonorlusega nõus. Samal ajal ootab Pariisis uut südant kahe poja ema Claire. Surijate ja ellujääjate lood põimuvad tihedalt omavahel, näidates kogu käsitletava teema ilu ja valu ning ühtlasi ka vältides liigset sentimentaalsust.\nRežissöör: Kim Rossi Stuart\nOsades: Kim Rossi Stuart, Cristiana Capotondi, Camilla Diana\nTommaso on hea välimusega suhteliselt edukas näitleja, kes pole aga oma eluga rahul. Pika üritamise peale suudab ta asjad nii kaugele viia, et tema kihlatu Chiara ta lõpuks maha jätab ning Tommaso on kindel, et nüüd ootavad teda vabadus ja seiklused. Ometigi ei lähe kõik kaugeltki nii nagu Tommaso unistas nin romantilise kangelase asemel mängib mees oma elu filmis viitsütikuga pommi nende naiste radadel, kes teda oma teel kohtavad.\nRežissöör: Federica Di Giacomo\nRežissöör: Kristina Grozeva, Petar Valchanov\nOsades: Stefan Denolyubov, Margita Gosheva, Ana Bratoeva\nRaudteetööline Tsanko Petrov leiab rööbastelt korraliku hunniku raha ja selle asemel, et leitu endale jätta, annab ta selle ausa kodanikuna võimude hoolde. Bulgaaria transpordiministeeriumi PR-ametnik Julia Staykova näeb siin suurepärast võimalust näidata, kuidas kodanikud korruptsiooni vastu võitlevad ning korraldab võimsa etteaste Tsanko autasustamiseks suure aususe ülesnäitamise eest. Autasuks saab Tsanko ersatskella ning selle hetke jäädvustamiseks telekaamerate ees, võtab Julia mehe perekonnareliikvia, kella Slava, korraks enda kätte hoiule. Tseremoonia lõppedes pole aga vana kella enam mitte kusagil ja see asi juba Tsankole enam ei meeldi...\nOsades: Soko -, Lily Rose Depp, Gaspard Ulliel, François Damiens, Mélanie Thierry\nPrantsusmaa, Belgia, Tšehhi, 2016\nNew York, 1887. Noor Marie Louise (Soko) unistab Ameerika vallutamisest – ta tahab saada maailmakuulsaks näitlejannaks. Kord laval olles takerdub ta aga oma kleiti ja pääseb põrandale prantstamisest vaid tänu sellele, et keerleb pikalt-pikalt kuni tasakaalu saavutamiseni oma hõljuvas kleidikangas. Šokeeritud publiku silme ongi sel hetkel sündinud moderntants.\nMarie Louise'st sai tantsija Loïe Fuller – elektriline haldjas, ikoon, oma põlvkonna hõõguv sümbol. Tema tants oli revolutsiooniline, olemus sütitav. Loïe'i jalge ette viskasid end nii maalikunstnik Toulouse-Lautrec, kino leiutajad vennad Lumièr'id, skulptor Rodin. Maailm oli Loïe'i ees valla, kuni saatus tõi tema teele noore tantsijanna Isadora Duncani (Lily-Rose Depp) – see kohtumine oli saatuslik mõlemale naisele.\nRežissöör: Joshua Marston\nOsades: Rachel Weisz, Michael Shannon, Danny Glover, Kathy Bates\nTom (Michael Shannon) otsustab korraldada oma sõpradele õhtusöögi ning üks sõpradest lubab omakorda tuua endaga kaasa oma uue pruudi Alice’i. Alice (Rachel Weisz) saabubki ning suur on Tomi üllatus, kui ta naises oma kunagise armsama ära tunneb. Probleem on vaid selles, et praegusel Alice’il ja Tomi kallimal nagu polekski peale välimuse justkui midagi ühist – neil on täiesti erinev elulugu, erinevad nimed ja kui Tom ei oleks endas täiesti kindel, võiks arvata, et ta ajas midagi segi. Nii see aga pole ning õhtusöögist saab pikk asjade klaarimise öö.\nOsades: Lou De Laâge, Agata Buzek, Agata Kulesza\nPoola, 1945. aasta detsember.\nPrantsuse meditsiinitöötaja Mathilde Beaulieu (Lou de Laâge), kes töötab Punase Risti heaks, saab kummalise abipalve poola nunnalt - Mathilde’i abi vajatakse lähedal asuvas kloostris, kuid kindlasti saladuskatte all. Kloostris avastab Mathilde šokeeritult, et on vaja abi keisrilõike sooritamisel. Ratsionaalne ateist Mathilde asub kiiremas korras tegelema abivajajatega, kellest nii mõnedki väga kindlameelselt abist keelduvad.\nTõsielulistel sündmustel põhinev draama „Süütud“ on veel üks pilguheit sõjale, millest ajalooõpikud ei kirjuta.\nRežissöör Anne Fontaine’i tunnevad eesti vaatajad filmide „Coco enne Chaneli“ ja „Kaks ema“ lavastajana.\nRežissöörid: Thierry Demaizière ja Alban Teurlai\nOsades: Rocco Siffredi, Abella Danger, James Deen\nRocco Siffredi tähendab pornograafiatööstusele sama mis Mike Tyson poksile või Mick Jagger rokkmuusikale - ta on elav legend. Kuigi Rocco ema soovis, et poisist saaks vaimulik, andis ta pärastpoole õnnistuse ka poja pornonäitleja karjäärile. Nõnda siis pühendaski Rocco oma elu teisele jumalusele, ihale.\n29aastane Veronika on neljandat kuud rase ning kolmandat kuud joomatsüklis. Veronika armastatu Fred on endine kriminaal, keda ta ka joomingu käigus pussitanud on. Veronika teiseks heaks sõbraks on Ivo - homoseksuaalne mees, kes on kindel, et just see naine on tema elu armastus, kahjuks küll vales kehas. Nende kolme päevad mööduvad tsüklijoodikute seltsis, kellega koos ei näe nad siin ilmas millelgi suuremat mõtet ega pea vajalikuks seetõttu kellelegi ennast tõestada.\nDokumentaalfilm „Armastus...“ räägib loo 29aastasest Veronikast, heast perekonnast pärit andekas kunstitudengist, kes on otsustanud kõigele siin maailmas käega lüüa. Küsimusele, millal, kus ja kuidas Veronika sellise tee valis, otsivadki filmi autorid nüüd vastust.\nRežissöör: Tomasz Wasilewski\nOsades: Julia Kijowska, Magdalena Cielecka, Dorota Kolak, Marta Nieradkiewicz, Andrzej Chyra\nPoola, Rootsi 2016\nPoola, 1990. Muutuste tuuled puhuvad Poolas. Käimas on vabaduse esimene eufooriline aasta, kuid pinna all pulbitseb teadmatus tuleviku suhtes. Neli väga erinevat naist tahavad leida midagi muud, kui neile pakub hetk milles nad elavad. Agata on õnnetus abielus siplev noor ema, kes otsib lohutust teises samuti võimatus suhtes. Vanem õpetaja Renata ei suuda ära imestada oma naabrit Marzenat – endist ilududkuningannat, kelle mees töötab Saksamaal. Marzena õde Iza töötab direktorina, olles armunud ühte oma õpilase isasse.\n„Armastuse ühendriigid“ on nüansirikas ja peenekoeline, ootamatult arenevate suhete lugu. Tänavusel Berlinalel sai film Hõbekaru parima stsenaariumi eest.\nKoduhoid on sooja huumoriga tehtud film hooldusõest Vlastast, kes ise hooldatava staatusesse satub ning enamuse oma senistest väärtushinnangutest ümber hindama peab.\nTšehhi, Slovakkia 2015\nVäikelinnas elav Vlasta on oma tööle pühendunud koduõde, kelle maailma keskmeks on tema armastatud abikaasa Láda, pealinnas elav tütar ning ümbruskonnas elavad hoolealused. Vlasta elu veereb kindlat rada pidi kuni hetkeni, mil naine oma raskest haigusest teada saab. Muutudes hoolitsejast patsiendiks, peab Vlasta paljud senised väärtused ümber hindama.\nSlávek Horák’i „Koduhoid“ on tõeliselt sooja huumoriga tehtud film väga tõsisetel temadel. Intelligentsele stsenaariumile puhuvad elu sisse väga head näitlejatööd, eriti peaosalist kehastav Alena Mihulová. „Koduhoid“ on suurepärane näide sellest, et hea filmi sünniks on ennekõike tarvis annet ja tarka lavastajakätt.\nPrantsusmaa, Taani 2016\n1882, Sankt Peterburg. Sasha, noor aristokraatlikust perekonnast pärit tütarlaps, on alati juurelnud selle üle, mis küll sai tema maadeavastajast vanaisast. Kuulsa seiklejana oli ta kunagi ehitanud valmis suurepärase laeva ning läinud sellega põhjapoolust avastama, kuid oma reisilt ta kunai tagasi ei tulnudki. Et päästa oma perekonna au, võtab Sasha ette ränga teekonna vanaisa jälgedes, teadmata millised seiklused teda ees ootavad.\nÜhena Annecy Rahvusvahelise Animafestivali võitjatest, on romantiline animafilm „Teekond põhjnanabale„ ilus lugu noorest tüdrukust, kes oma pikal retkel mõistab mida tähendab tõeline sõprus, perekondlikud sidemed ja õilsad ideaalid.\nRežissöör: Juri Feting\nOsades: Mihhail Hasanov, Viktor Suhorukov, Petr Novikov jt.\nKalmõkid räägivad, et kaamelikujuline pilv toob maa peale õnne ja just säärase pilve varjus sündis ka väike kaamelipoeg Altõnka. Paraku on Altõnka omanikud sunnitud suures rahahädas ta maha müüma filmiprodutsendile, kellele on kähku vaja asendajat võtetel hukkunud kaamelile. Altõnka ema põgeneb omanikpere juurest oma last otsima, emakaameli otsigutele asub aga omakorda müüjate perepoeg, 12 aastane Bair. Kihutades vana mootorratta otsas mööda steppi, kohtab ta kurje inimesi, vihmamanajaid, laama õpilast, endasugust seiklejahinge ja paljusid teisi. Kõik need inimesed tõmbavad poisi erinevatesse seiklustesse, kuni Bair lõpuks leiab selle mida otsis.\n„Taevane kaamel“ on ajatu lugu sõprusest, sobilik kõikidele vanustele. Film linastus 2015 Berlinale ametlikus programmis ja on olnud erakordselt menukas pea kõigil lastefilmide festivalidel, kus linastunud on (kokku 12, olulisemad Berlinale, TIFF, London Film Festival jne.)\nRežissöör: Raf Reyntjens\nOsades: Gene Bervoets, Noortje Herlaar, Pascal Maetensjt.\nBelgia, Horvaatia, Holland 2015\nKorralik bussijuht Mario satub vahetult enne oma pensioni vedama bussitäit hipisi psühhedeelilisele reisile, mille käigus tõdeb, et on elus vigu teinud ja taaskohtub oma ammu kadunud pojaga.\nPuhkusereiside bussijuht Mario on veetnud kogu oma elu transportides pensionäridest lõbureiseijad soojale maale enda reisifirma „Paradiisireisd“ kaudu. Sel korral aga - mõned kuud enne ise pensionile jäämist – täitub Mario buss alternatiivnoortega, kes kõik Horvaatiasse psühhedeelilisele üritusele sõita tahavad. Mario on tõsine mees, hipid käivad talle närvidele. Paraku on sunnitud Mario sõidu jooksul tõdema, et vast pole tal kõiges siin elus õigus olnud ning hull bussireis viib mehe taas kokku oma ammu kadunud pojaga.\nRežissöörid: Jean-Loup Felicioli, Alain Gagnol\nÜks moonutatud näoga gangster hoiab tervet linna hirmu all ja politseinik Alex on see, kes peab kurikaelast jagu saama. Paraku saab Alex gangsterit taga ajades rängalt viga ning tal tuleb jälitamise asemel hoopis haiglavoodis olla. Õnneks satub Alexi haiglakaaslaseks üheteistaastane Léo – fantoompoiss, kes suudab tahte jõul väljuda oma kehast ning lennata nähtamatuna läbi kõigi seinte, kuhu hing ihkab. Tänu Léole ja oma salaarmastatule ajakirjanik Mariele saab Alex nüüd oma politseitööd edasi teha, sest Léo on tema silmadeks, jalgadeks ja mõnes mõttes ka kaitseingliks.\nRežissööride Jean-Loup Felicioli ja Alain Gagnoli looming on eesti vaatajatele juba tuttav tänu mõned aastad tagasi meie kinodes linastunud animafilmile „Üks kass Pariisis”.\nMusta huumori lugu äsja töö kaotanud ja naisest lahutanud mehest, kes võtab vastu ebatavalise ning ohtliku väljakutse.\nOsades: Romain Duris, Michel Blanc, Alice Belaïdi\nJacques (Romain Duris) elab väikeses linnakeses, kus pea kõik elanikud on töötud. Kohalikuks suurimaks tööandjaks olnud tehas suleti ja nüüd pole Jacques'il ei tööd ega raha, pruutki hülgas ta ning ainsaks alles jäänud asjaks on aina kasvavad võlad. Seega pole ime, et kui kohalik maffiaboss Gardot (Michel Blanc) mehele väikest tööotsa palgamõrvarina pakub, võtab Jacques selle pärast pisukest kõhklushetke vastu.\nRežissöör: German Kral\nArgentiina, Saksamaa 2015\n„Meie viimane tango“ on lugu kahe tangoajaloo kahe kuulsaima tantsijavahelisest armuloost ning mõlema kirest selle tantsu vastu. María Nieves Rego (81) ja Juan Carlos Copes (84) kohtusid teisemeas ja tantsisid koos peaaegu viiskümmend aastat. Selle poole sajandi sisse jääb palju armastust, vihkamist, lahkuminekuid ja taaskohtumisi ja miks mitte nüüd heita pilk kõigele, mis selja taha jäänud.\nRežissöör German Krali ja produtsent Wim Wendersi muusikaline dokumentaalfilm näitab meile uskumatut tango-koreograafiat, sügavuti minevaid usutlusi tantsijatega, visuaalselt võrratut Buenos Airese tänavapilti ja kõike seda, mis on vajalik tango olemuse tabamiseks.\nKinodes alates 10. juunist!\nLavastaja:Shanra J. Kehl\nRomantiline komöödia, USA 2015, 1h 19 min\nEesti ja Vene subtiitritega\nAlates 24. märtsist kinodes!\nLavastaja: Pascal Elbé\nOsatäitjad: Vincent Elbaz, Julie Gayet, Zabou Breitman, Ludovik, Anne Charrier jt.\nPõnevik, Prantsusmaa 2015, 1h 38 min\nTõestisündinud lool põhinev riukalik põnevik AITÄH HELISTAMAST räägib uskumatu loo mehest, kes röövis sadu miljoneid eurosid – ainsaks relvaks mobiiletefon. Juba jõmpsikaeas oli näha, et Gilbert on südametemurdja – säärast oskust inimestega manipuleerida ja saada neilt, mida hing ihaldab, oskavad vaid vähesed. Aastakümneid hiljem, kui mobiiltelefonide SIM-kaardid pakuvad lõputuid võimalusi, on selge, et vaid taevas võib olla Gilbert’i kelmuste piiriks. Nagu geeniustele tihtipeale omane, ei suuda ka Gilbert piiri pidada ja tema anne muutub hulluseks - oma viimase röövi teeb ta politseijaoskonnast, olles ise juba vahi all. Humoorika põneviku peaosas mängib šarmantne prantsuse näitleja Vincent Elbaz, kes tegi kiidetud rolli koos Helen Mirreniga Eesti kinopublikule tuntud filmis „Saja sammu teekond” ning on Eesti televaatajaid lummanud D'Artagnanina TV6 kanalil jooksvas seriaalis „Kolm musketäri”.\nKINOS ARTIS JA APOLLO KINO SOLARISES alates 19. veebruarist 2016\nRežissöör: Sanna Lenken\nPeaosades: Rebecka Josephson, Amy Deasismont, Henrik Norlén\nDraama, Rootsi-Saksamaa 2015, 95 min\nStella on astumas teismeliste erutavasse ja hirmutavasse maailma. Ta elab oma vanema õe Katja varjus. Katja on kaunis ja andekas iluuisutaja, keda vanemad varjamatult näivad jumaldavat. Stellagi üritab kõigest väest olla oma suure ja ilusa õe moodi, proovides vanemate tähelepanu võitmiseks käituda just nagu Katja. Ometigi hakkab Stellale õde lähemalt jälgides tunduma, et kõik pole mitte nii roosiline, kui esmapilgul tundus. Katjal on nimelt toitumishäire, mis hakkab vanema tüdruku elu üle võimust võtma. Katja hirm saladuse paljastumise ees sunnib Stellat probleemist vaikima, kiskudes noorema õe nõndaviisi valede ja manipuleerimise keerisesse. Tasapisi hakkavad ka vanemad aru saama, et midagi on mäda ja see hirmutab Stellat veel rohkem. Ta ei taha kaotada oma õe usaldust ja kõige enam kardab ta kogu perekonna lagunemist.\nHoolimata tõsisest teemast on „Minu kõhn õde” soojuse ja naljaga jutustatud lugu sellest, milline on teekond väikesest tüdrukust suureks neiuks. Film on festivalidel saanud rohkesti auhindu, millest olulisimad on Berliini filmifestivali alaprogrammi Generation Kplus Hõbekaru ja Göteborgi filmifestivali parima Põhjamaade filmi auhind.\nRežissöörid: Kristina Grozeva ja Petar Valchanov\nPeaosades: Margita Gosheva, Ivan Barnev, Ivan Savov\nDraama, Bulgaaria-Kreeka 2014, 105 min\nEesti keelsete subtiitritega\nNadežda on kooliõpetaja, kelle klassis toimub vargus – keegi õpilastest paneb pihta kaaslase rahakoti. Nadežda hoiatab, et kui ta kord varga kätte saab, siis ta annab tollele alles tõelise õppetunni. Koju jõudes ootab Nadeždat ees aga ehmatav üllatus – tema abikaasa on jätnud pangale tagasi tasumata autoostuks võetud laenumaksed ning vältimaks katastroofi on perekond sunnitud kogu laenu viivitamata tagastama. Nadežda laenab raha liigkasuvõtjalt lootuses auto maha müüa, kuid aeg lendab, auto aga jääb müümata. Mida teha? Ei auto, maja ega ka ema kuldsete hambakroonide müük Nadeždat enam ei päästa. Laenuandja nõuab raha, lubades Nadežda lapsele viga teha. Hirmunud ja lootuse kaotanud Nadežda näeb oma olukorrale ainult ühte lahendust – pangarööv. Pangarööv läheb edukalt, raha saab tagasi makstud ning ka koolis raha pätsanud õpilane tuvastatakse. Aga mis õppetunni Nadežda talle nüüd andma peaks?\n„Õppetund” on vendade Dardenne'ide vaimus üles võetud film, mille peaosas on väga tugeva rolli teinud Margita Gosheva. Film on võitnud hulganisti auhindu, neist märkimisväärseimad on Göteborgi filmifestivali International Debut auhind, San Sebastiáni filmifestivali Kutxa auhind ja Thessaloniki filmifestivali parima stsenaariumi auhind.\nPeaosas: Camille Cottin\nPrantsusmaa 2015, 82 min\nPäeval, mil Camilla – kolmekümneaastane ja sündinud mõrd – lastakse lahti oma umbes sajandalt töökohalt, otsustab naine töö tegemisega igaveseks lõpparve teha. Põhjus on lihtne – ta lihtsalt väärib rohkemat kui ülejäänud inimkond. Ta ei saa enam vanaviisi edasi kannatada, st kasutada ühistransporti, kus sõidavad mingid invaliidid või alluda ülemusele, kes haiseb, või maksta juba ärakulutatud raha tagasi värdjale maksuametile. Ta tahab normaalset elu. Pärast väikest kaalumist saab Camilla aru, et kõiki vajalikke hüvesid saab talle pakkuda ainult prints Harry (William on kahjuks juba võetud). Camilla tahab elu, kus ta saaks ringi hängida kuulsustega (näiteks JayZ, Beyonce ja Vanessa Paradis). Oma eesmärgi saavutamiseks otsustab Camilla minna Inglismaale, et kosida viimase kuninglikust soost printsi, kes naise arusaamist mööda on normaalse välimusega, kuigi kahjuks punapea. Camilla suureks üllatuseks polegi London nagu Pariis ja ka prints pole teadlik tema saabumisest, st palee väravad polegi lahti. Kuid Camillla ei anna alla, ta peab saama oma tahtmise!\nGuerillakomöödia „Südamete printsess” on üleni piilukaamerate ja telefonidega üles võetud film, kus tehakse nalja tänapäeva staarikultuse aadressil. Camille Cotini kehastatud Camilla seikleb Londoni tänavatel, provotseerides korralike inglasi nii kuis jaksab. Olles Borati Gallia naisversioon, on ta sellevõrra teravam ja hullumeelsem, tema iha elada nagu naisteajakirjades kõnetab ilmselt lademetes Camilla sookaaslasi.\nALATES 4. SEPTEMBRIST KINODES VAIKUSE NÄGU\nRežissöör: Joshua Oppenheimeri\nTaani 2014, DCP/HD, 103 min\nPsühholoogiline dokumentaalfilm, mis sündis Joshua Oppenheimeri kuulsa filmi "The Act of Killing" ("Tapatöö") kaasväljaandena. Perekond, kel õnnestus Indoneesia genotsiidis aastatel 1965.-66. ellu jääda, saab teada, kuidas mõrvati nende poeg, ja ka seda, kes olid mõrvarid. Selgub, et viimased elavad praktiliselt kõrvaltänavas, olles praegugi riigivõimudega heades suhetes. Filmi peategelane, perekonna noorim poeg, kes on pärast genotsiidi sündinud, küsib, kuidas on tal võimalik kasvatada lapsi ühiskonnas, kus küsimustele on vastuseks vaikimine ja mõrvareid koheldakse kui kangelasi. Vastuste otsingutel jõuab peategelane oma venna ühe tapjani, kes värvikalt oma teoga uhkeldab. Pika psühholoogilise duelli käigus jõuavad pooled ometigi kahetsuse ning andestuseni.\nJuhtivatelt filmifestivalidel üle 20 erineva auhinna korjanud film ei ole soovitatav vaatamine nõrganärvilistele ega rasedatele vaatajatele.\nAustria 2014, DCP/HD, 94 min\nDirected by Johannes Holzhausen the film is both an insight and tribute to the refurbishment and reopening of the Kunsthistorisches Museum Wien. One of the world's most important museums it houses many rare treasures. The film offers a unique glimpse behind the scenes at the institution and its charismatic protagonists, who love their jobs and are dedicated to upholding the museum's standing as a vehicle for stately representation.\nUKRAINA FILMIREKORDID PURUSTANUD SUURFILM TEEJUHT\n“Teejuht” linastub Tallinna kinodes ARTIS ja Solariskino. Alates 16. märtsist veel Tartu kinodes Cinamon ja Elektriteater, Pärnu Apollokinos ning Viimsi Kinos.\n13. märtsist jõuab Eesti kinodesse Ukraina kaasaegsed filmirekordid purustanud ajalooline suurfilm “Teejuht”, mis räägib pimeda vabaduslauliku ja orvuks jäänud poisi teekonnast 30-date aastate stalinistliku terrori taustal.\nFilmi levitaja Menufilmid OÜ produtsent Anu Veermäe-Kaldra lausus, et tuntud Ukraina režissööri film on võrreldav meie "Nimed marmortahvlil" eduga oma kodumaal. Film räägib Ukraina ajaloo nendest seikadest, millest varem on ajalugu vaikinud.\nRežissöör: Oles Sanin\nStsenaarium: Oles Sanin, Oleksandr Irvanets, Irene Rozdobudko, Paul Wolansky\nOsades: Stanislav Boklan, Jeff Burrell, Anton Sviatoslav Greene, Oleksandr Kobzar Jamala, Irina Sanina\nTeejuht on Ukraina ajalooline suurfilm, mille aluseks on tõestisündinud lugu vabaduslauliku ja ameerika poisi teekonnast läbi stalinistlikust terrorist laastatud Nõukogude Ukraina. 1930- aastad, mis oli Ukraina rahvale ränkraske aeg, Ameerika insener Michael Shamrock saabub koos oma kümneaastase poja Peteriga Harkovisse, aitamaks ukrainlastel üles ehitada sotsialistlikku ühiskonda. Ta armub näitlejanna Olgasse, kellest on samaaegselt huvitatud ka komissar Vladimir. Traagiliste sündmuste tagajärjel saab insener surma, tema poja Peteri aga päästab üks kobzar, pime vabaduslaulik. Ellujäämiseks vajavad nad teineteise abi.\nRežissöör: Desiree Akhavan,\nPeaosades: Desiree Akhavan, Rebecca Henderson, Scott Adsit, Halley Feiffer\nSuurbritannia 2014, 90 min\nIraanlanna Shirinil (Desiree Akhavan) ei ole elu hetkel kerge, ta on äsja lõpetanud suhte toma tüdruksõbraga ning tulevik on segane. On raske olla korraga hea tütar oma Iraanist pärit vanematele, poliitiliselt korrektne biseksuaal ja moekates kohtades kruiisiv hipster.\nShirin'i vend on just kihlunud perekonna poolt heakskiidu saanud iraanlannaga ning vanemad vaatavad küsivalt Shirini poole. Sama küsivalt vaatab Shirinit tema ex-sõbranna, kes ei mõista miks Shirin nende suhtest küll ema-isale rääkida ei taha. Ükskõik mida Shirin ka ei tee, kõik kipub tal viltu vedama ja üritades leida oma identiteeti maailmas, kus kõik on korraga justkui lubatud, avastab Shirin, et traditsioonide eest pääsu pole ning ennekõike pead sa saama sõbraks iseendaga – alles pärast seda võib heita pilgu sellele, milline sa nii tuttavate kui võõraste jaoks välja paistad. SOBILIK KÄITUMINE on naljakas ja realistlik komöödia nooreks naiseks olemises “Seksi ja linna” järgses maailmas.\nRežissöör: Volker Schlöndorff\nPeaosades: Niels Arestrup, André Dussollier\nPrantsusmaa, 2014, 88 min\nCyril Gely samanimelisel näidendil põhinev tõestisündinud lugu 1944 aasta augustiööst, mis päästis Pariisi maa pealt pühkimisest. Groß Paris'i kuberner, saksa kindral Dietrich von Choltitz (Niels Arestrup) on saanud kindla käsu – vägede taganemisel hävitada Pariis. Enne plaani ellu viimist, külastab kindralit aga rootsi diplomaat Raoul Nordling (André Dussollier), kelle eesmärgiks on kindral ümber veenda. Ainsaks veenmisvahendiks on diplomaadil sõnad.\nDiplomaatia on kammerlik film, mida kannavad kaks väga tugevat näitlejatööd, tehes tekstikesksest stsenaariumist haarava vaatemängu. Me kõik teame, et Pariis on omal kohal alles, kuid tee linna säilitamiseni on kõigest hoolimata huvipakkuv.\nPeaosades: Isabelle Huppert, Jean-Pierre Darroussin, Michael Nyqvist\nPrantsusmaa, 2014, 100 min\nBrigitte'i (Isabelle Huppert) ja tema veisekasvatajast abikaasa Xavier'i (Jean-Pierre Darroussin) abielu on täiuslik, kuid ometigi närib Brigitte'i hinge rahutus. Laps on pesast välja lennanud ja mees, kuigi korralik ning hea inimene, tundub ka kuidagi luitunud olevat. Kui kõrvalmaja peol kohatud noormees Stan (Pio Marmaï) naise endale Pariisi külla kutsub, ei jää Brigitte käed rüppes istma. Ta pakib kohvrid, ütleb mehele, et peab minema silmaarsti juurde ning suundub Stan'ile külla. Paraku osutub Stan omas keskkonnas olles pettumuseks. Küll aga jookseb Brigitte'i jutt hästi hotellis kohatud skandinaavlasest Jesperiga (Michael Nyqvist). Samal ajal muutub maakodus aina murelikumaks Brigtte'i mees, kes kogemata naise salaplaanid avastanud on. Ega's midagi, peab temagi ennast Pariisi vedama, kontrollimaks mida proua suurlinnas parajasti teeb.\nKorraga nii koomilise kui elulise filmi kõik peategelased on veidi patused, kuigi neist pile üdinisti halb – lihtsalt elu on selline. Nad teevad lähisuhetes vigu, eksivad kõrvale monogaamia rajalt ning andestavad oma partnerite sooritatud eksimused, sest pole nende endigi minevik päris plekitu. La Ritournelle on sooja huumoriga kirjutatud ning lavastatud komöödia täiskasvanud inimestest täiskasvanud publikule.\nRežissöör: John Roberts\nPeaosades: Eva Birthistle, Charity Wakefield, Carlos Acosta\nSuurbritannia/Kuuba 2013, 103 min\n"Lilledepäev" on sooja huumoriga tehtud romantiline draama, mis räägib meile loo kahest Šotimaalt pärit õest, Rosast ja Ailiest, kellest esimene on rusikat vibutav vasakpoolne kõikvõimalike õiguste eest võitleja ja teine elust suurem glamuuritar. Koos võetakse ette retk Kuubale, vanemate noorusrardele, eesmärgiga puistada laiali oma kadunud isa tuhk saare jaoks olulisel Lilledepäeval.\n"Lilledepäev" näitab kaunist Kuubat ilustamata. Siin on häid inimesi, siin on halbu inimesi, ennekõike on see keerulise ajalooga riik. Ka inimesed "Lilledepäevas" on meile lähedased, koos oma vooruste ja vigadega. Mitte iga sõstrasilmne ei vääri usaldust ning mitte iga kohalik pole šaakal, kes näeb vaid turistis jalgadega rahakotti. Ning mis peamine - millised pole ka teie enda suhted lähedastega, meenutab "Lilledepäev" meile armastuse tähtsust.\n"Lilledepäeva" südikat peaosalist Rosat kehastavat Eva Birthistle't tunneb Eesti filmihuviline ennekõike tuntud seriaali "Elavad surnud" ühe peategelasena, teist peaosalist Charity Wakefieldi võib näha Susanne Bieri filmis "Serena". Peaosalisi kehastavatest näitlejatest on isegi kuulsam õdede päästeingli Tomase rollis üles astuv maailmakuulus kuubalasest balletiartist Carlos Acosta.\nTema kontol on varasemast väike osa filmis "New York, ma armastan sind".\nFilmi lavastaja John Roberts on võitnud briti filmiauhindu BAFTA oma varasemate laste- ja lühifilmide eest.\nPeaosades: Hamidou Samaké, Setigui Diallo, Carlo D'Ursi, Guillermo Toledo, Carlos Bardem, Antonio Barroso, Taavi Eelmaa\nHispaania, Portugal, Eesti 2013, 98 min\nMeil kõigil on unistused, milles me lendame kiiremini, kõrgemale ja kaugemale. Teismeliste Amadou ja Moussa unelmates triblavad poisid laia maailma suurimatel jalgpalliväljakutel, reaalsuses ootavad nad aga oma suurt läbimurret Aafrika ühes vaeseimas riigis, Malis. Amadou ja Moussa unistuse lae kehastused on kas eurooplastest jalkastaarid või aafriklased, kes kaugetel maadel lõpuks läbi löönud on. Seega pole ka ime, et kui hispaania talendiotsija poisse kohalikul võistlusel märkab ja neid Euroopasse katsetele kutsub, kerkivad nii noorukite kui ka nende perede silme ette kujutluspildid määratust kuulsusest ning rikkusest. Paraku hauvad samasuguseid unelmaid mitmed teised asjaosalised ning kui poisid pärast peibutuskõnesid ja peredega sõlmitud kahtlaseid kokkuleppeid Hispaaniasse jõuavad, avastavad nad seal, et tegelik jalgpallurite värbamine Euroopas sarnaneb õige vähe sellega, kuidas Amadou ja Moussa seda endale ette kujutasid. Selge on vaid see, et tulevikul on nende jaoks varuks suured muutused.\nTempoka režii ja tundeerga kaameraga üles võetud "Mustad teemandid" räägib universaalse loo unistustest, jalgpallist ja selle mustast südametunnistusest – inimkaubandusest. Ekraanilugu, mille üks olulisemaid episoode Tallinnas üles võetud on, pälvis hispaania filmi ülevaatefestivalil Málagas publiku peapreemia.


Paigaldus ja müük – Kivimeistrid\nKõnniteede ja platside rajamine, tänavakivide paigaldus\nPaigaldus ja müük\nTeedeehitus, platside ehitus, tänavakivide paigaldus\nBetoonist valmistatud kõnniteekivid on vastupidavad ja kvaliteetsed. Kivide värvi ning kuju valik on väga lai. Kõnniteekivide sillutamiseks on palju erinevaid võimalusi, seega saab vastavalt teie soovidele luua põnevaid ja kordumatuid mustreid. Tänu erinevatele koostööpartneritest tootjatele on pakutav valik väga lai ning kindlasti leiab igaüks oma maitsele ja vajadustele sobiva teekattematerjali.\nTänavakivi “Kehra klassik”\nLooduslikest kõnniteekividest teedeehitus ja platside ehitus\nAlternatiiviks betoon-tänavakividele on meil pakkuda ka looduslikke kive. Looduslikest kividest kõnniteid ja platse saab rajada näiteks põllukividest, paekividest või graniitkividest. Nende kivide maksumus ja paigaldamine on küll mõnevõrra kallim, kuid tulemus jääb efektne ja ainulaadne.\nGraniitsõelmetest teedeehitus ja platside ehitus\nBetoonkivist odavam on rajada teid või platse näiteks graniitsõelmetest või peenikesest killustikust. Killustikku võib kasutada omaette kujunduselemendina. Killustikuga kaetud looklev teerada keset rohelist muruvaipa jääb väga efektne. Teeraja äärde võib grupiti istutada lilli või ilupõõsaid, kujundada istumisplatsi.\nKillustikaluste rajamine, liivaluste rajamine\nKõrghaljastuse projekteerimine, haljastuse rajamine, haljastustööd\nMuru rajamine, taimede istutamine\nTeede asfalteerimine, platside asfalteerimine\nParklate markeerimine, teede markeerimine\nMulla müük, liiva müük, killustiku müük koos transpordiga\nKõikidele töödele teeme kliendi soove arvestades eraldi hinnapakkumise. Saada hinnapäring siit. Hind kujuneb vastavalt tööde keerukusele, ligipääsetavusele, olemasolevale pinnase struktuurile, tööde mahule jms.\nSoovi korral anname ideid ja nõustame materjalivalikul. Meilt on võimalik tellida ka komplekslahendusi: alustades projekteerimisest, paigaldusest lõpetades haljastuse ja asfalteerimisega.\nNB! Kõigile ülaltoodud töödele anname 2 aastase garantii.\nGaleriid sisaldavad nii Kivimeistrid OÜ tehtud töid kui ka illustratiivsed ja näitlikke fotosid.\nCopyright © 2022 Kivimeistrid OÜ │ Aadress: Vahi tee 31, Harku vald │ GSM: (+372) 56 917 577 │ E-mail: info@kivimeistrid.ee


DELFI VIDEO JA FOTOD: Purjuspäi autorooli istunud keskerakondlane Dmitrijev jätkab parlamendis tööd - DELFI\nDELFI VIDEO JA FOTOD: Purjuspäi autorooli istunud keskerakondlane Dmitrijev jätkab parlamendis tööd\nJaanuari alguses Keskerakonna fraktsiooni tööseminaril purjus peaga autorooli istunud ja teelt välja sõitnud riigikogu Keskfraktsiooni liige Dmitri Dmitrijev jätkab parlamendis tööd seni, kuni kriminaalmenetlus on lõppenud ning on tulnud kindel otsus.\nRiigikogu Keskerakonna fraktsiooni ja sotsiaalkomisjoni liige Dmitri Dmitrijev ütles Delfile, et tunneb kahetsust juhtunu pärast ning püüab oma tegu heastada.\n"Hetkeseisuga jäi kokkulepe selline, et nii kaua, kui uurimine käib, ma püüan siin ikkagi tööd teha ja võimalikult heastada juhtunut ja eks siis hiljem selgub," ütles Dmitrijev.\nDmitrijev on täna esimest päeva tööl pärast haiguslehe võtmist. Enne sotsiaalkomisjoni koosolekut kohtus ta fraktsioonikaaslastega ning vabandas tehtu pärast. Üheskoos arutleti ka Dmitrijevi jätkamise üle parlamendisaadikuna ning otsustati, et Dmitrijev jätkab riigikogulase tööd, kuni kriminaalmenetlus toob lõpliku selguse.\n"Väga kahetsusväärne ja ebameeldiv juhtum minu jaoks," ütles Dmitrijev kokkuvõtvalt.\nMida Dmitrijev konflikti ja tööseminaril juhtunu kohta lisaks rääkis, vaata videost.\nÖöl vastu 6. jaanuari toimus Pedase külas liiklusõnnetus, kus Dmitrijev sõitis autoga teelt välja. Enne seda oli ta saanud erakonnakaaslane Martin Repinskilt hoobi näkku, sest üritas Siret Kotkale nii aktiivselt ligi ajada, et Kotka pidi tuppa varjuma.\nDmitrijevil mõõdeti saatuslikul kaklusööl 1,7 promilli joovet (132) 25.01.2016\nPolitsei ei ole purjuspäi kraavi sõitnud keskerakondlast veel üle kuulanud (21) 16.01.2016\nKui seni räägiti, et Repinski hoop oli pigem nagu kerge tõuge, siis väidetavalt oli see piisavalt tõsine, et tekitada Dmitrijevile sinika, mille taandumist pidi ta kaks nädalat haiguslehel ootama.\nÖöl vastu 6. jaanuari toimus Pedase külas liiklusõnnetus, kus Dmitri Dmitrijev sõitis autoga teelt välja. Kui esialgu alustas politsei sündmuse asjaolude uurimiseks väärteomenetlust, siis praeguseks on selgunud talle tehtud alkoholiekspertiisi tulemus, mis tuvastas tal enam kui 1,5-promillise joobe. Sellises joobes sõiduki juhtimine on käsitletav kuriteona ning seetõttu alustas Põhja ringkonnaprokuratuur mehe suhtes kriminaalmenetlust paragrahvi alusel, mis käsitleb mootorsõiduki juhtimist joobeseisundis.\nKeskerakond lasi oma kakluspeo kulud tasuda maksumaksjatel\nKeskerakond ütleb alkoholile ei


Kuidas suurendada inimese kasvu - kulturistidLoe Edasi\nPõhiline kulturistid Kuidas suurendada inimese kasvu\nKuidas arvutatakse lapse kasvu?\nKasvu sõltuvus spetsiaalsetest lisaainetest\nKuidas saab täiskasvanust kõrgemaks ">\nSee on üsna valus operatsioon, kui kudumisvardadega klambrid sisestatakse iga jala ülemisse luukihisse. Tõmbamine toimub keermestatud varda abil, mida saab neli korda päevas laiendada 0, 25 mm. Selle tagajärjel muutub inimene 6-7 cm kõrgemaks, kuid see saavutatakse ainult aastaga, millest suurem osa tuleb kõndida karkudel.\nKasvu suurendamiseks tõhusa metoodika leidmise küsimus muretseb tohutu hulga inimesi. See kehtib eriti mitmesuguste kaltsiumi sisaldavate lisandite kasutamise kohta, riputades spordiaparaadi, näiteks horisontaalse riba külge.\n1 Kasvu mõjutavad tegurid\n2 Kuidas arvutatakse lapse kõrgus?> 3 Kuidas saada 10 cm kõrgemaks?\n4 Dieet suurenenud kasvu jaoks\n5 Kasvu sõltuvus spetsiaalsetest lisaainetest\n6 Kuidas saaksite täiskasvanust kõrgemaks saada?\nKasvu moodustumine sõltub teadlaste sõnul 80-85% sellistest geneetilistest näitajatest nagu sugu ja rass ning välised tegurid, st piisav toitumis- ja sporditase mõjutavad seda protsessi vaid 15-20%. Kui need andmed kokku võtta, saab selgeks, et inimese pikkuseks on olemus .\nTäiskasvanud saavad oma kasvu radikaalselt muuta ainult keeruka kirurgilise sekkumise abil. Siin ei aita ei spetsiaalne dieet ega horisontaalribale riputamine. Seal on mõned harjutused, peamiselt joogast, teatud lähenemisviis garderoobikaupade valikule, mis võimaldavad teil visuaalselt tunduda pisut kõrgemal.\nValem hõlmab mõlema vanema kasvu kasvu sentimeetrites liitmist ja kaheks jagamist. Kui arvutus tehakse poisi jaoks, lisatakse saadud väärtusele arv või lahutatakse tüdruku arvutamisel arv "13". Tulemuseks on lapse kasvamine tema kasvamisel, täpsusega 80% ja veaga 5 cm väiksemale või suuremale küljele.\nSeal on statistika meeste keskmise pikkuse kohta geograafilise asukoha järgi. Venemaal on see 175-177, Euroopas - 176, Ladina-Ameerika riikides - 170, Hiinas ja mitmes Aasia riigis - 167, Indias - 164 cm.\nSee küsimus on oluline noorukite jaoks, kui puberteet pole veel lõppenud, see tähendab, et kasvuvööndid pole veel suletud. Kui sel perioodil hakkate venitama, riputama horisontaalsel ribal või regulaarselt ujuma, mis on eriti tõhus, võite saavutada suurema kasvu.\nJõutreeningul on vastupidiselt loetletud füüsilisele tegevusele vastupidine mõju. Hantli või barbelliga harjutustele omane vertikaalne koormus pärsib oluliselt luude kasvu. Mitte vähem tähtsat rolli mängib testosteroon, mille suurenenud tootmine aitab kaasa asjaolule, et kasvutsoonid sulguvad varem.\nLoodusliku kasvu aeglustamine lapseeas on võimeline selliste tegurite tõttu nagu ebapiisav kalorite tarbimine ja valguvaegus. Lõuna-Korea mehed on umbes 7 sentimeetrit pikemad kui põhjamaa elanikud. Selle põhjuseks, nagu võite arvata, oli vitamiinide puudus ja pidev alatoitumus viimastes.\nAinult tasakaalustatud toitumine võimaldab teil mõista lapsele omast kasvupotentsiaali. Dieet peaks sisaldama köögivilju, teravilju, teraviljarikkaid mineraale - tatar, läätsed, kaerahelbed. On oluline, et menüüs oleksid alati olnud merekalad, mis on joodi, oomega-3 rasvhapete allikad.\nOn komponente, mille tarbimine on iga lapse kasvu jaoks esimestel eluaastatel kriitilise tähtsusega. See on tsink D-vitamiiniga. Kuid nende ainete kasutamisel koos toiduga või lisaainetena ei ole täiskasvanule sarnast mõju.\nKui horisontaalne riba ja ujumine ei aita täiskasvanul pikemaks saada, siis lülisamba sirgendamine ja kehahoia parandamine mõne joogaharjutuse sooritamisel võimaldavad teil 5 cm pikkust sirutada.\nKui peate kasvuga leppima, on oluline valida õige garderoob. Tume põhi, millel on hele ülaosa, millel on V-kujuline kael, geeliga tõstetud soeng on pilt, mis võimaldab teil tunduda kõrgem.\nÕige toitumine ja spordivälised spordialad aitavad lapsel ja teismelisel pikemaks saada. Täiskasvanut asendab jooga ja mõned nipid rõivaesemete valimisel, pädev varjundikombinatsioon.\nEelmine ArtikkelKuidas saab sportlikku toitumist asendada?\nJärgmine ArtikkelMis on enne ja pärast treeningut kehakaalu langetamiseks\nKasvu suurendamiseks tõhusa metoodika leidmise küsimus muretseb tohutu hulga inimesi. See kehtib eriti mitmesuguste kaltsiumi sisaldavate lisandite kasutamise kohta, riputades spordiaparaadi, näiteks horisontaalse riba külge. Sisu 1 Kasvu mõjutavad tegurid 2 Kuidas arvutatakse lapse kõrgus?> 3 Kuidas saada 10 cm kõrgemaks? 4 Die © Copyright 2021


Isiklik finantsplaneerimine on pidev protsess, mis koosneb kolmest üldisest tegevusest:\nKontrollige oma igapäevaseid rahalisi vahendeid, et saaksite teha asju, mis annavad teile rahulolu ja naudingu.\nKursuse valimine ja järgimine pikaajaliste finantseesmärkide jaoks, nagu maja ostmine, laste saatmine kolleegiumile või mugavalt pensionile minek .\nFinantsturgude loomine, et vältida katastroofilisi haigusi või muid isiklikke tragöödiaid põhjustatud finantsõnnetusi.\nKäesolevas artiklis käsitletakse seda, kuidas saavutada esimene eesmärk: kontrollida oma igapäevaseid finantsküsimusi, mis on meie jaoks eelarveplaneerimise arutelu vältimatu põhjus.\nMiks peaksin eelarve olema?\nTeie rahaliste küsimuste kontrollimine nõuab eelarve loomist . Paljude jaoks on sõna "eelarve" negatiivne tähendus. Selle asemel, et mõelda eelarvele kui kujukatesse rahalistest käerauadest, peate seda finantstulemuse saavutamiseks .\nÜkskõik, kas teete tuhandeid dollareid aastas või sadu tuhandeid dollareid aastas, on eelarve esimene ja kõige olulisem samm, mida võite oma raha suunas panna tööle panna, selle asemel, et seda kontrollida, ja igavesti oma finantsseisundi eesmärgid.\nNeile, kes arvavad, et teate, kus teie raha läheb, ilma et oleks üksikasjalikke andmeid salvestatud, esitan teile selle väljakutse: jälgige iga kuu, mis kulutate ühe kuu eest. Ma luban, et teid üllatatakse ja võibolla šokeeritud, kui palju teie väikseid kulutusi tegelikult vajab.\nVõib-olla soovite isegi 30-päevase sularahavahet proovida!\nEelarve koostamine ja kulude jälgimine annab teile kindla viisi selle kohta, kus teie raha läheb ja mis aitavad teil saavutada oma rahalisi eesmärke, kas need hõlmavad majapidamisse tehtavate sissemaksete säästmist, kolledži fondi loomist oma lastele, uue auto ostmist, planeerimist pensionile jäämiseks, krediitkaartide maksmiseks või selle reisi säästmiseks Arubale.\nKuna finantsküsimused on üks abielu lahutamise ja abielulahutuse peamistest põhjustest, võib teie kulude, eelarve täitmise ja tuleviku kokkuhoiu saamine olla positiivse mõju positiivse mõju teie abikaasa või partneriga.\nKas ma peaksin kasutama eelarve tarkvaraprogrammi?\nEelarve koostamiseks ei pea investeerima väljamõeldud tarkvara. Tegelikult võite alustamiseks kasutada vana head pliiatsit ja paberit põhitööplaaniga . Kuid hea tarkvaraprogramm võib muuta töö lihtsamaks. Võimalus vaadata oma arvuti kodus mugavalt graafikuid ja aruandeid võib olla ka nende andmete sisestamiseks ja jälgimiseks täiendavaks motivatsiooniks.\nPaljud pangad pakuvad nüüd tasuta online-pangandust, mis muudab kulutuste jälgimise palju lihtsamaks. Võite isegi sisselogida oma veebipanga kontosse ja allalaadida kontrollid, mis on teie konto ja deebetkaardiga tehtud tehingud tühjendanud, ehkki isegi otse teie isiklikku finantstarkvara. Siis võite näidata iga programmi jaoks kulude kategooria.\nKasutades oma paberkandjal eelarvet või eelarve tarkvara, saate teha eelarve ja tegelike kulude võrdlemise kategooriate kaupa. Samuti võite sisestada üksikasjalikuma teabe, näiteks investeeringud, varad ja kohustused, ja trükkida isiklikke finantsaruandeid, mis näitavad teie netotulu ja netoväärtust.\nKaks kõige populaarsemat tšekiraamatu tarkvaraprogrammi ja kulude jälgimist on Quicken ja MoneyDance.\nPraegu on olemas isegi tasuta veebiprogrammid, mis aitavad luua oma eelarvet ja hõlpsalt jälgida kulutusi, ja paljud pakuvad teisi kasulikke isiklike rahaliste vahendite funktsioone. Neid programme saab sünkroonida turvaliselt teie pangakontode, deebet- ja krediitkaartide, laenude ja muude investeeringute kontodega, et jälgida kõiki oma saldosid ja kulutusi reaalajas. Üks populaarsemaid on Mint.com. Rahapaja pakub hõlpsasti kasutatavat eelarvevahendit, mis sünkroonib teie kontodega automaatselt ja turvaliselt, aga pakub ka teisi teenuseid, nagu arve tasu ja krediidiskoori jälgimine.\nLõppude lõpuks, kas kasutate keerukaid isiklike finantstarkvara või paar paberit ja pliiatsit, on oluline, et saate eelarvest alustades finantsvabadust.\nSa hakkad nägema, kuidas dollarid kokku liidetakse ...\nHabit Iga-aastased kulud\nIgapäevane kohvi tass 547 dollarit aastas\n2 pakki sigarettidelt päevas 2555 dollarit - 3285 eurot aastas\n1 Hardback ja 3 Paperback 690 dollarit aastas\nLõuna-väljamakse 5 päeva / wk @ $ 5- $ 10 / päev 1300 dollarit - 2600 dollarit aastas\n3 Joogid baaris / Wk. 936 dollarit - 1092 dollarit aastas\n3 kuus pakki õlut / Wk. 624 dollarit - 936 dollarit aastas\nKuidas jõuda vara pensionile\nNäpunäiteid tänupäevakriisist kinnipidamiseks\nKuidas hinnata varude ülehindamist?\nKas peaksite investeerima rahvusvahelistesse varudesse või fondidesse?\nIsiklike kontrollide juhend


Kolmas Rännupaun: noor pere jagab Kagu-Aasia kogemust - Kultuur - Pärnu Postimees\nKolmas Rännupaun: noor pere jagab Kagu-Aasia kogemust\n12. detsember 2019, 9:30\nEvelyn ja Siim Piirak seiklesid lastega viis kuud Kagu-Aasias.\nKultuuriklubi Tempel rännujutude vestmise sarja Rännupaun kolmandal õhtul jagavad oma lugu Evelyn ja Siim Piirak, kes seiklesid kahe väikse põnniga viis kuud Kagu-Aasias. Neljaliikmelise pere teekond viis läbi Tai, Malaisia, Singapuri ja Vietnami.\nSeiklejate vestlust illustreerivad pildid ja rikastavad praktilised näpunäited. Tänast rännuõhtut aitavad juhtida Olavi Kõrre ja Andres Tölp, kes uues sarjas ühendasid jõud. Kõrrel tuli idee, mis Tölbile meeldis. Nii pakkus kultuuriklubi juhataja selleks välja ruumi.\n“Sari on kenasti käima läinud. Kuulajaid oli eelmistel õhtutel tosina jagu. Atmosfäär on hästi avatud ja küsida võib kõike. Oma muljeid on jaganud saalisistujadki,” rõõmustas Tölp, kes isegi nii mõndagi kõrva taha pannud.\n“Mõlemast korrast jäi kõlama, kuidas rahvuste stereotüübid ei pea paika. Inimene kipub kartma seda, mida ta ei tunne. Sellest ka ütlus “hirmul on suured silmad”,” rääkis kultuuriklubi juht. Seiklejate jutust on selgunud, et pigem kohtab vastupidist. “Rändajaid aidatakse ja nende vastu tuntakse huvi. Loomulikult on muudel rahvustel oma kombed, mille vastu rändur võib eksida, võõrast kultuuriruumist inimesi solvata. See omakorda kinnitab tõsiasja: mida laiem silmaring, seda paremini elus hakkama saab.”\nOktoobris algatatud Rännupaun ootab osalema inimesi, kes on ringi rännanud või põnevasse paika sattunud ja valmis oma kogemust jagama. Üritus toimub kord kuus aprillini.


------- Eesti-ukraina folkansambel Svjata Vatra käis Karpaatides ekspeditsioonil. TMW kiirteade: väärt-arutelu täna 12:00 ja Jazzkaare workshopid Pressiteade: Esimene Tallinn Music Week oli edukas! Skype auhinna võitis Popidiot! Rada7.ee: "Esimene Tallinn Music Week oli edukas!" Sirp: Popkultuurgi on rahvuskultuuri osa Sirp: Kohalik ja kohatu ETV, saade "MI" Postimees: Koos internetiga kogus Tallinn Music Week rohkem kui 30 000 külastajat Pressiteade: Tallinn Music Week on hoos! Pressiteade: Tallinn Music Week algas! Elu24.ee: Intervjuu Leedu ansambliga Happyendless Pealinn: Muusikanädal teeb Eesti lauljast staari Pressiteade: Tallinn Music Week stardib täna! Rein Langi rockilood seminarikavas! Eile avati Tallinn Music Week majakas! Melu.ee: Videointervjuu: Bedwetters räägib plaadist Pressiteade: Horricane'i uus plaat “The End’s Façade” saadaval erandkorras juba Tallinn Music Weekil! Postimees: Tallinna kogunevad kõik Eesti bändid, Euroopa akent avama Pressiteade: MTV Baltikumi nädala FRESH video on Eesti diskopunkarite Chungin & The Strap-On Faggots „Zehn Jahre Alt“ Pressiteade: Skype paneb välja auhinna suurima rahvusvahelise potentsiaaliga artistile! Pressiteade: Tallinn Music Weeki programmi lisandus OneSenseMusic leibeli pidu! Pressiteade: Metsatöll lisandus Tallinn Music Weeki esinejate nimekirja! Pressiteade: R2-e “Lõunaootes” festivali Tallinn Music Week artistid Pressiteade: MTV paiskab Tallinn Music Weeki programmi 7 bändi! Pressiteade: Tallinn Music Week toob live-lavadele mitmed konkursi EESTI LAUL külalisbändid Pressiteade: Eesti jazzi- ja maailmamuusikastaarid Tallinn Music Weekil! Melu.ee: "Disco Ensemble: midagi pole meiega juhtunud üle öö" Teade: Popidiot esitleb oma uut albumit "Antenna of Love" Teade: Paabli plaadiesitluskontserdid Pressiteade: Tallinn Music Week ja Eesti muusika kevad Melu.ee: "Disco Ensemble: midagi pole meiega juhtunud üle öö"\nSoome post-hardcore nelik Disco Ensemble on üks sedasorti bänd, millele võib Eestist kadeda pilgu heita. Aastaid koos mänginud neliku albumid on põrutanud tippu kodumaal ning meeste ajakavas on kindla koha leidnud kontserdid Euroopa linnade rokiklubides. Mis värk on ja kuidas seejuures ausaks jääda, sellest räägib ansambli solist Miikka Koivisto.\nKõrvalt vaadates on teil järjekindlalt hästi läinud. Kas on olnud ka hetki kus olete tundud, et kui nüüd end kokku ei võta, jääte senitehtust ilma?\n- Nagu isegi märgid, pole meiega midagi üle öö juhtunud. Oleme suutnud endale rajada lojaalse fännibaasi. Teisisõnu mäletatakse meid kauem kui mõnda bändi, mis lihtsalt kusagilt esile hüppab. Ja samas kui sa teed asju sammhaaval, siis on lihtsam jalgu maapeal hoida. Sa ei võta edu kui loomulikku asja vaid kui autasu. Ma arvan, et iga bändi „tee või sure“ hetk on iga tema plaat. Teed jamasid plaate või annad lohakaid kontserte, siis käid kindla peale alla.\nKui tõsine on konkurents Soome bändide vahel. Milline peab – ja kas ka teie pidite – olema bänd, et tähelapanu või tunnustust pälvida?\n- Soome on nii väike, et kui su bänd on hea, siis seda pannakse ikka tähele. Konkurents ja võistlused on keskpäraste bändide pärusmaa, kes vajavad välist tähelepanu.\nMeiega oli nii, et andsime algul võimalikult palju kontserte, lõime teiste bändidega kampa et koos mängida mitte ei konkureerinud nendega. Lõpuks jäime oma praegusele mänedźerile-agendile silma ning saime plaadistus- ja kontserdikorralduslepingud.\nKuidas te raja taha mängime saite, kuidas väikesed ja ilmselt pooltühjad Euroopa rokiklubid teid vastu võtsid?\n- Meie esimene Euroopa turnee oli täielik D.I.Y., meie agent lihtsalt leppis kontserdid kokku sinna kuhu vaid sai. Mängisime sheffides Śveitsi klubides ja piraatkottide vabriku keldris Poolas. Tallinnas mängisime ka – või oota! – see oli see punker-klubi, vist Tartus hoopis.\nKeegi ei teadnud meist muidugi mummugi aga kesk-Euroopa rokiklubides osatakse tuuritavate bändidega külalislahkelt ümber käia. Ja kontsertidel on ikkagi oluline täiega kütta ka siis, kui saal on pooltühi. Ka need vähesedki pealtvaatajad mäletavad ju sind. Mingid superkontserdid olid meil üldse neljale inimese.\nMida soovitaksid bändile, kes soovib olla tuntud ka väljaspool oma kodumaad, mõned vihjed?\n- Pole me nii kuulsad midagi. Ma ei tea kas meie soovitusi peaks üldse kuulama kui tahad saada megakuulsaks peavooluartistiks. Lihtsalt võta kätte ja anna kontserte. Kobi bussi ja tuurita. Pealegi on see ju lõbus…\n- Lutakko Jyväskyläs. Seal on asjad alati kuidagi toiminud. Rahmeldav rahvas lava ees ja hea õhkkonnaga klubi. Kusjuures tegelikult on ägedaid kohti palju. Śveits on esirinnas ja Hannoveris on bei Chez Heinz. Ilgem urgas, kuid selline kenake.\nOled sa tuttav tundega kui bändikaaslased pinda käima hakkavad, näiteks tuuri järel?\n- Teame teineteist piisavalt kaua, et osata üksteisele mitte pinda käia. Joomine ja seiklemine on meeskonnatunde tekitamisel alati abiks.\nMillist rolli mängib plaadifirma Disco Ensemble’i tegemistes, kuidas on rollid jaotatud? - Sisuliselt me kasvasime üles koos meie plaadifirma Fullsteam Recordsiga. Nagu meiegi alustasid nad kuue aasta eest nullist ja tänaseks on tegu suure firmaga, mis on välja andnud palju plaate ning mis tegeleb ka kontsertide korraldamisega. Ka teevad nad aktiivselt oma artistidele rajatagust reklaami. Nad on suurepärased ja kuigi ma ei tahaks seda niiviisi sõnastada, poleks me nende abita nii kaugele jõudnud. Meie suhe on kusjuures sümpaatne. Harilikult on plaadifirmakutid parajad kaabakad.\nKuidas haip üle elada? Post-hardcore ei tundu enam niiväga moes olevat…\n- Ahah, et me oleme nüüd post-hardcore? Me ise end nii täpselt ei määratle, oleme lihtsalt rokkansambel. Üsna tüütu on nende siltidega sõdida aga me hea meelega näeksime, et meie muusika on ajatu ning trendidest üle. Tundub tobe aga asi võib niimoodi toimida kui me oleme piisavalt head ja põnevad. Kust läheb teie jaoks piir eduka bändi ja sellouti vahel?\n- Pungitaustaga bändid on alati sellout, kui nad natukenegi kuulsust koguvad. Samas hoiab see bändi maitsetuste tegemisest tagasi. Me ütleme iga nädal mõnele asjale ei. Aga mõnikord on ka mõistlikum skeene-politsei pikalt saata. Kui sa ikka usud mida sa teed, siis pole sellel kaagutamisel mõtet.\nKas see tähendab ka stiilipiiride pidamist või rikkumist ka uute lugude kirjutamisel?\n- Mingid piirid on meisse sisse kasvanud aga me lükkame neid järjekindlalt laiemaks. Ma ei kujutaks näiteks ette, et me teeksime klaveriballaade. Kuigi – miks mitte?\nDisco Ensemble * Teguseb alates 1996. aastast. Koosseis: Mikko Hakila - trummid Miikka Koivisto – kõri ja klahvid Lasse Lindfors - bass Jussi Ylikoski – kitarr ja kõri Diskograafia: Ghosttown Effect EP (2001) Memory Three Sec. EP (2000) Viper Ethics (2003) First Aid Kit (2006) Magic Recoveries (2008)\nBänd esineb 28. märtsil Tallinn Music Weeki raames Tallinnas klubis Hollywood koos Bedwettersi, lack Of Eoinsi, Evestuse ja Happy Endlessiga (Leedu).\nMelu.ee, Mart Niineste Copyright © 2009 Tallinn Music WeekR7


CV Keskus tööpakkumine Raamatupidaja - asjaajaja, Tallinn\nTööpakkumise number #149529\nRaamatupidaja - asjaajaja\nRaamatupidamine, igapäevane maj. tehingute dokumenteerimine\nKm. arvestus, palgaarvestus, suhtlemine ametkondadega\nPangaoperatsioonide teostamine, finantsandmete töötlemine\nRahavoogude planeerimine, igakuine aruandlus\nKontori igapäevase toimimise tagamine, kontori varustamine\nAsjaajamine, dokumentatsiooni korrashoid\nEttevõtte juhtkonna abistamine erinevates jooksvates küsimustes\nHea arvutikasutusoskus (MS Office)\nVähemalt 3-aastane raamatupidamiskogemus\nKonsolideeritud aruannete koostamise oskus\nSisseharjunud kohusetundlikkus, täpsus, töökus, vastutustundlikkus\nVõime töötada omal initsiatiivil, planeerimisoskus, pingetaluvus\nSoov õppida ja areneda koos ettevõttega\nVene / inglise / soomekeele oskus\nVõimalust kujundada endale karjäär dünaamiliselt arenevas ettevõttes\nVäljakutseid ja enesetäiendusvõimalusi\nKoolitust ja arenguvõimalust ning juhendamist erialaspetsialistide poolt\nKaasaegset töökeskkonda, töövahendid\nSõbralikku ja traditsiooniderohket kollektiivi\nJärjepidevust ning mitmeid soodustusi\nKindlat töötasu iga-aastase kasvuperspektiiviga\nTähtajaline tööleping , lapsehoolduspuhkusel oleva töötaja asendamine\nOleme Eesti erakapitalil põhinev klaaslahendusi pakkuv ettevõte ja meie tootevalikus on erinevad klaasist seinad, uksed, trepid, põrandad, laed, piirded, fassaadid ja mööbel. Oleme vahendjaks Saksa firma Dorma kvaliteetkaubale, sest nimetatud tootjat iseloomustab kõrge kvaliteet, arenenud tehnoloogia ning esteetiline välimus. Meie lähenemine igale kliendile on individuaalne ja me aitame leida igale ideele optimaalse lahenduse. Kvaliteetse materjali kasutamine, tugev konstruktsioon ja sakslasele omane põhjalikkus kindlustavad toodete kauakestvuse ja nägususe. Erinevad toodete seeriad pakuvad laias valikus erineva kujuga ja pinnakattega detaile, võimaldades realiseerida praktiliselt kõiki täisklaasiga seotud ideid. Dorma täisklaassüsteemid, lükandsüsteemid , siirdseinad, uksesulgurid, läbipääsusüsteemid ja ukseautomaatika on saanud rahvusvaheliselt omal alal teenäitajateks.


Kuidas saada linnas Põlva asukohta Tillu Kohvik: Buss | Moovit\nKuidas saada linnas Põlva asukohta Tillu Kohvik: Buss?\nSuunajuhised asukohta Tillu Kohvik, Põlva, kasutades ühistransporti\nJärgnevad transpordiliinid on marsruutidega, mis mööduvad Tillu Kohvik lähedusest - Buss: 20, 86A.\nAsukohast Tartu Kutsehariduskeskus, Tartu 89 min\nAsukohast Lõunakeskus, Tartu 107 min\nAsukohast Tasku, Tartu 95 min\nAsukohast Paide 236 min\nMillised on lähimad peatused sihtpunkti Tillu Kohvik jõudmiseks?\nLähimad peatused sihtpunkti Tillu Kohvik jõudmiseks on:\nPõlva Raudteejaam on 57 meetrit, 1 min jalutuskäigu kaugusel.\nLao on 390 meetrit, 5 min jalutuskäigu kaugusel.\nJaama on 555 meetrit, 8 min jalutuskäigu kaugusel.\nMillised Buss liinid peatuvad Tillu Kohvik juures?\nNeed Buss liinid peatuvad Tillu Kohvik juures: 20, 86A.\nÜhistransport sihtkohta Tillu Kohvik linnas Põlva\nOtsid linnas Põlva, Eesti suunajuhiseid sihtpunkti Tillu Kohvik? Sinu teekond muutus just palju lihtsamaks!\nLae alla Moovit App ja leia kõige kiirem teekond ning vaata kõige värskemaid Buss sõiduplaane sihtpunkti Tillu Kohvik jõudmiseks. Saa uuendatud sõiduplaanide aegu kõikide marsruutide jaoks ning saa reaalajas samm-sammult suunajuhiseid asukohast Tillu Kohvik.\nMoovit App näitab ka sinu sihtpunktile lähimaid peatusi. Vali sihtpunktile Tillu Kohvik lähimate peatuste vahel: Põlva Raudteejaam; Lao; Jaama.\nSihtpunkti Tillu Kohvik jõudmiseks kuuluvad valikusse Buss. Siin on nimekiri mõnest liinist, mis lähevad su sihtpunkti lähedalt mööda - Buss: 20, 86A.\nTahad planeerida tagasisõitu sihtpunktist Tillu Kohvik, kuid sa ei tea aadressi? Saad valida meie online kaardilt oma sihtpunkti ning Moovit aitab sul leida parimaid marsruute, kuidas jõuda soovitud kohta!\nTillu Kohvik, Põlva\nSihtpunkti Tillu Kohvik, Põlva läheduses olevad vaatamisväärsused Põlva Ostumarket Mahta Arcwood By Peetri Puit Oü Põlva Alajaam Eesti Jehoova Tunnistajate Põlva Kogudus Jäägri Pubi Alexela Selvehall Põlva Keskkooli Staadion Jäätmejaam Bauhof Selver Põlva Keskkool Soesaare Apteek Aster Säästumarket Orajõe Mammaste Tervisespordikeskus Põlva Kalmistu\nKuidas saada linnas Eesti ühistranspordiga populaarsete vaatamisväärsuste juurde Kultuurikilomeeter Prisma Kakumäe Hotell Dzingel Räägupesa burger Klaus Kohvik L'Ermitage Hotel Tallinn Tallinna Majanduskool Starman HQ St. Patrick's Harkujärve Küla TTÜ Spordihoone PK Ilmarine Hotel Cafe Shakespeare Tervise Paradiis Spa Hotel & Water Park Jüri Eesti Näituste Messikeskus Tartu Ülikooli Matemaatika-ja informaatikateaduskond Mobi Rocca al Mare Tennisekeskus\nLähimad peatused sihtpunkti Tillu Kohvik linnas Põlva\nBuss peatused, mis on kõige lähemal sihtpunktile Tillu Kohvik, Põlva\nPõlva bussijaam - Lina - Lao\nLao - Himmaste - Lina - Põlva bussijaam\nMoovit Lihtsam saada Tillu Kohvik kasutades app!