JANE HEROES JALADE KOORMIST | PlatiZ.com\nHEROES OF JANE TALLINNA HEROEIDELE\nSisu: image-11-09-15-20_33-10.jpeg ( 92.91 KB)\nLaaditi üles: 2015/11/09\nPositiivne tagasiside: 17\nMÄRKIGE PÄRAST MAKSMINE VASTAVAD LITSENTSI KEEMI, MIS TEGEMINEID HEROEID TUU MÄNGIGA HEROEELE - HERO JANE HEROESIDELE\n!!!!!!!!!!!!!!! PÄRAST MAKSMÄÄRATUD, VÕIDA ON VÕIMALIK KIRJALIK ONE HERO-JAIN !!!!!!!!!!!!!!!\nVäljalaske kuupäev: 2. juuni 2015\nKohalikuks muutmine: inglise keel\nPIIRKONNA TEGEVUSE PIIRKOND TASUTA\nArendajad: Blizzard Entertainment\nKirjastajad: Blizzard Entertainment, SoftKlab\n► Väljaande koosseis: ◄\nHERO JEANI TÜÜBIGA\nJaina Proudmoore on osav võlukirjajõud, kes võtsid üle legendaarse kõrgema maagia Antonida kooli. Aastate jooksul oli ilus, vapper ja tark tegu Jaina, kes tõi Lordaeroni hävitamise ellujäänud ohutu kohta. Kuid ärge võtke tema armust nõrkuse eest! Vastasel korral näitab ta teile hea meelega seda, mis see on võitlemise alustamiseks spellserveriga.\n1. KÄESOLEV PÜHA\nPakub mõõdukaid kahjustusi ja seab sihtmärgile jäigema mõju.\n2. SNOW BUREAU\nKaks lainet jääkestad põhjustavad mõõdukaid kahjustusi selles piirkonnas. Mõjutatavatele vaenlastele on kehtestatud tugevdav mõju.\nPakub mõõdukat kahju tema ees olevale sektorile ja paneb vastastele jäigema mõju.\n1. VEE ELEMENTI KASUTAMINE\nKutsub üles veemõõtet, mis tekitab mõõdukaid kahjustusi ja põhjustab läheduses olevate vaenlaste häbenemise. Veekomponentide automaatne löömine põhjustab piirkonna kahjustamist 25% ulatuses peamistest kahjustustest ja tekitab jäikust.\n2. FROSTI RING\nPärast lühikest pausi luuakse külma rõngas, tekitades vaenlastele tohutut kahju ja libistades neid 3 sekundiks. Ring on olemas 3 sekundi jooksul, mis avaldab tugevnemist kõikidele vastasele, kes on selle sisse löönud.\nOMA EHITUS VÕIDA VAID VIDEO\nRegistreerige konto Battle.net-is või logige sisse olemasolevasse;\nAvage jaotis "Konto" ja valige "Mängud ja koodid - kasutage koodi" ja sisestage kohe pärast makse sisestatud võti;\nKui mäng ilmub mängude loendisse ja saate seda alla laadida.\nüles aktiveeritud kangelane võtiga! Kõik on super. Ma tahan kingitust.\n2013. aasta 23. jaanuarist 7:56:28\nkuni kõik läks hästi, kangelane sai kohe pärast maksmist.\nüles, see on korras, aitäh.\nüles Kõik ok\nup Kõik on ilus, kood sai kohe.\nup Kõik on super!\ntänan teid kõik väga hästi\nup Tänan teid kõik hea!\nÜles ma maksisin kaupu ja ma sain foto koos koodiga, sisestasin koodi nõges ja lisatud Jaina kontole, kõik töötab NOT KIDALOVO!\nup Kõik on super. Saadeti kohe\nüles Jaina sai kohe pärast maksmist.\nüles kõik on lahe :)\nStorm Hero kangelased Li Li Hero Li Li Key\nStormi kangelased ALARAK PORTREE Alaraki portree USAs\nStorm kangelased (Battle.net KEY) Starter Pack\nTere kangelase tüve kangelane (RegFree)\nHOTS kangelased Torm Ranks alates RPGcash\nMehhikoside mägi tormi kangelastele (RegFree)\nHERO (tormi kangelased) - Li-Li / LEE LEE piirkond Vaba\nStorm Hero kangelased Sonya Hero Sonya Key\nStorm kangelased - Starter Kit (Battle.net)\nTEMA HEROES HEROES TANNING HEROES\nStorm Hero kangelased Zagara kangelane Zagara Key\nStorm kangelased - Tan (Battle.net) kangelane\nJaini kangelane tormite kangelaste jaoks (RegFree)\nStorm kangelased - Jaina Proudmoore kangelane (Battle.net)\nTEMA HEROSID - MECHANOSPIDER MOUNT (REG.FREE)\nHero Li Li tormi kangelaste jaoks (Battle.net KEY)\nStorm kangelased - Lee Lee kangelane (Battle.net)\nJaina kangelase torm Hero kangelased Jaina Key\nStorm Mechanospide kangelased Mount BATTLE.NET KEY\nTEMA HEROSED TEMA TEMA\nStorm Mechanospider kangelased\nHero Zagara kangelaste kangelastele (Battle.net KEY)\nLaadige HEROES Jain HEROES OF THE STORM'ile alla


TASUTA SPINNID: Võida Karaoke Party slotikal 820 tasuta spinni\nKodu\t» Paf\t» TASUTA SPINNID: Võida Karaoke Party slotikal 820 tasuta spinni\nVõida kuni 820 tasuta spinni\nKülasta Pafi online kasiinot ja mängi uut Microgaming mängutootja loodud Karaoke Party videoslotti, mis ei lase sul hetkekski igavust tunda ja võida seejuures saavutusi kogudes kuni 820 täiesti tasuta spinni. Lihtsalt logi oma kontole ja keeruta uuel mänguautomaadil pärisraha spinnidega. Kui sul ei ole veel aga Pafis kasutajat, saad kasiinoga liitudes tervitusboonuseks tasuta raha ja tasuta spinne.\nKuidas võida tasuta spinne?\nMängi reaalse raha panustega uut Karaoke Party videoslotti\nKogu saavutuste eest kuni 820 tasuta spinni\nKuidas koguda Karaoke Party videoslotil saavutusi?\nSaavutuste saamiseks kogu võiduliinile 3, 4 ja 5 kõrvutiasetsevat sümbolit.\nKaraoke Party videoslotist lähemalt\nMicrogaming mängutootja loodud videoslot Karaoke Party on niisama hoogne kui samanimeline film. Videosloti sisse on pikitud ekraanilt tuttavlikku põnevust ning suurepärast disaini. Karaoke Party videoslotil on viis rullikut, neli mängurida ja 40 võiduliini. Seda iseloomustavad erifunktsioonid nagu kuhjatud sümbolid, vabasümbolid, juhusümbolid ja ja kuus naist, kes rullikutel kaasa keerutades võite toovad.\nSaad uut videoslotti mängida tasuta või kui soovid raha peale panustada, saad seda teha 9-sendise miinimumpanusega. Võita võid aga koguni 105 000€.\nVaata siit Karaoke Party videosloti tiiserit


2022. aastast uute lugejate registreerimine veebis.\nValida Sisene - Registreerimine - ID-kaart, Mobiil ID, Smart ID.\nSuvised raamatukogu lahtiolekuajad:\n27. juuni - 1. juuli\nRaamatukogu - 10.00-18.00\nLugemissaal - 9.00-18.00\n4. - 24. juuli\nRaamatukogu ja lugemissaal - suletud\nAlates 25. juulist\nRaamatukogu - 10.00-16.00\nEBSi raamatukogu on erialaraamatukogu, mis teenindab oma ülikooli õppejõude, üliõpilasi, töötajaid ja EBSi vilistlasi ning gümnaasiumi õpilasi ja õpetajaid.\nRaamatukogu arendab oma kogusid prioriteetsete õppesuundade - juhtimine, ettevõtlus, majandus, turundus, rahandus - infovajadusi arvestades. 1. jaanuari 2022. a. seisuga oli EBSi raamatukogus 8 490 nimetust teavikuid (34 350 eksemplari) ja 16 nimetust perioodilisi väljaandeid. Raamatukogu teavikud on 51% inglise, 46% eesti, 2% vene ja 1% teistes keeltes.\nRaamatukogus (I korrus, ruum 162A) asub põhikogu, kus toimub trükiste kojulaenutamine. Lugejate registreerimine toimub veebis. EBSi hoone fuajees asub raamatute tagastuskapp, kuhu saab raamatuid tagastada väljaspool raamatukogu ja lugemissaali lahtiolekuaegu.\nLugemissaalis (II korrus, ruum 234) on avariiulitel teatmeteosed, õpikud ja perioodikaväljaanded. Lugejate kasutuses on 6 Interneti-ühendusega arvutit ja paljundustehnika. Lõputöid saab lugeda lugemissaalis kohapeal.\nEBSi raamatukogu arengukava 2021-2025\nEBSi raamatukogu komplekteerimise põhimõtted\nRaamatukogu lugejauuringu tulemused\n2022. a aprillis läbiviidud lugejauuringu tulemused.\nteatme- ja teabeteenindus\npersonaalne nõustamine eelnevalt kokkulepitud teemal (1 tund), sh videokonsultatsioon Canvas Conference vahendusel\narvutite kasutamine ja sülearvutite laenutamine\nLõputööde köitmise hinnakiri\nPersonaalne videokonsultatsioon Canvase Conference kaudu eesti ja inglise keeles.\nVideokonsultatsiooni aja kokkuleppimiseks kirjutage Elizabeth-Maria Siitam elizabeth.siitam@ebs.ee või Eda Pihu-Lainela eda.pihu-lainela@ebs.ee.\nLisaks korraldab raamatukogu iga kuu esimesel ja teisel teisipäeval infotarbijakoolituse tunde. Koolitus koosneb 60-minutilisest auditoorsest loengust ning testi läbimisest e-õppe keskkonnas Canvas.\nandmebaasi ProQuest One Business (e-ajakirjad, e-raamatud, e-dissertatsioonid, konverentside materjalid)\nEBSCO andmebaase (e-ajakirjad, e-raamatud, videod)\nEBSi raamatukogu, Tel: +372 665 1307, E-post: raamatukogu@ebs.ee\n4. oktoober 2022 Ruum 231 15.45 - 17.15 Eesti keeles\n11. oktoober 2022 Ruum 231 15.45 - 17.15 Inglise keeles\n1. november 2022 Ruum 231 15.45-17.15 Eesti keeles\n8. november 2022 Ruum 231 15.45-17.15 Inglise keeles\n6. detsember 2022 Ruum 231 15.45-17.15 Eesti keeles\n13. detsember 2022 Ruum 231 15.45-17.15 Inglise keeles\nEBSi raamatukogu e-kataloog on kättesaadav veebipõhises süsteemis URRAM. E-kataloog sisaldab nii raamatukogus kui lugemissaalis leiduvaid teavikuid.\nEBSis kaitstud lõputööde otsimise juhend e-kataloogis.\nEBSi raamatukogu e-kataloogi kasutusjuhend.\nIngliskeelsete e-raamatute andmebaas ettevõtluse, majanduse, turunduse, rahanduse jt teemadel.\nIngliskeelsed e-raamatud majanduse, ettevõtluse, juhtimise, turunduse jt teemadel.\nE-raamatud erinevates valdkondades. Registreerimine ID-kaardi või Mobiil-IDga.\nOPIQ - kirjastus Avita e-õpikute platvorm.\nTaskuTark ÕPI - kirjastuse Maurus e-õppe platvorm.\nAndmebaas võimaldab juurdepääsu e-ajakirjadele, e-ajalehtedele, e-raamatutele, konverentside materjalidele ettevõtluse, majanduse, juhtimise, turunduse jt valdkondades.\nTeadusajakirjade leidmiseks piirata otsingut Scholarly journals, incl peer-reviewed (eelretsenseeritud teadusajakirjad).\nVPN juhendid sisenemiseks väljastpoolt EBS võrku Windows, Macbook.\nProQuest andmebaasi kasutusjuhend\nProQuest kasutusjuhendid, videod inglise keeles.\nEBSCOhost Web andmebaasid võimaldavad teha otsinguid majandus-, sotsiaal- ja humanitaarteadusalase e-ajakirjade, e-ajalehtede, e-raamatute, e-dissertatsioonide ja videode hulgas. Teadusajakirjade leidmiseks piirata otsingut Scholarly (Peer Reviewed) Journals (eelretsenseeritud teadusajakirjad).\nEBSCO andmebaasi sisenemine MyEBSi kasutajakontoga.\nEBSCO andmebaaside kasutusjuhend\nEBSCO kasutusjuhendid, videod inglise keeles.\nAndmebaas võimaldab juurdepääsu 12500-le sotsiaalteaduslikule ajakirjale, sealhulgas 8500-le eelretsenseeritud ajakirjale ja sisaldab artiklite täistekste sotsioloogia, psühholoogia, poliitika, kirjandus, muusika jne valdkondade kohta. Andmebaas tagab juurdepääsu 13200-le monograafiale, aruandele ja konverentsiväljaandele.\nAndmebaas võimaldab juurdepääsu 2300-le ajakirjale, sealhulgas 1100-le eelretsenseeritud ajakirjale ja sisaldab täistekste ettevõtluse, turunduse, juhtimise, majandusarvestuse, rahanduse jm valdkondade kohta. Valides Enhanced Business Searching Interface leiab infot ka autorite ning artiklite tsiteeringute arvu kohta.\nE-raamatud ettevõtluse, majanduse, turunduse, rahanduse jt teemadel.\nEBSCO e-raamatute andmebaasi eBook Collection (EBSCOhost) kasutusjuhend.\nEuropean View of the Americas: 1493 to 1750\nTeaduslikud publikatsioonid, raamatud, ajakirjad, artiklid jne.\nGoogle Scholari kasutusjuhend\nTeaduslikud publikatsioonid, artiklid, ajakirjad jm. Tasuta kasutajakonto.\nAndmebaas võimaldab juurdepääsu ettevõtete andmetele, analüütikale ja uudistele. Võimalus koostada tabeleid, jooniseid.\nParooli saamiseks pöörduda raamatukogu@ebs.ee.\nEBSi raamatukogu veebisait - Teemavärav - Teadustöö\nEBSi raamatukogusse tellitud ajalehtede ning ajakirjade nimekiri.\nVäljaanded asuvad EBSi raamatukogu lugemissaalis (II korrus, ruum 234).\nÜlevaade raamatukogusse saabunud uutest raamatutest teemagruppide kaupa.\nTeemavärav sisaldab vaba juurdepääsuga Interneti allikaid - infoportaale, virtuaalraamatukogusid, teatmematerjale, terminoloogiasõnaraamatuid, ajakirjade täistekstandmebaase, e-raamatuid jne.\nHaridusportaalid, e-õppematerjalid, muuseumide virtuaaltuurid jm - Nimestik.\nEBS Gümnaasiumile soovituslikud veebisaidid - Nimestik.\nKas roheliselt on võimalik? (aprill - juuni 2022)\nRaamatunäitus rohemajandusest sisaldab huvitavaid (e-) raamatuid, artikleid, veebisaite antud teemadel.\nNäituse nimestiku leiate SIIT.\nMajanduse uued trendid (jaanuar - märts 2022)\nAasta 2022 on Eestis kuulutatud raamatukogude aastaks. Raamatukogude aastast lähtudes ja äriharidusele keskendudes, kutsume tutvuma näitusega, kuhu on välja pandud valik muutuva majanduse alaseid (e-)raamatuid, artikleid, lõputöid ja veebisaite.\nNäituse nimestiku leate SIIT.\nVirtuaalnäitus EBS 30 - history through alumni\nNäitused sarjast "EBS 30 - ajalugu läbi vilistlaste": „Entrepreneurial alumni of EBS“, „Creative alumni of EBS“, „Teaching alumni of EBS“, „Publications of EBS through the ages“.\nEBSi õppejõudude personaalnimestikud\nSari "EBSi rektorid"\nSari "EBSi õppejõud"\nElena Pruvli personaalnimestik\nÜlle Pihlaku personaalnimestik\nSari "EBSi õppejõudude veebisaidid"\nKirjalike tööde vormistamine Estonian Business Schoolis: stiilijuhend. 2019. Tallinn : Estonian Business School.\nVabavaraline viidete haldur Zotero. Ingliskeelne video. Peale Zotero allalaadimist laadi alla EBSi stiilijuhend.\nEesti raamatukogude e-kataloog.\nEesti mäluasutuste, raamatukogude, arhiivide, muuseumide ühisotsingu portaal. Eesti, inglise ja vene keeles.\nPortaali kaudu on kättesaadavad erinevad e-raamatud, e-ajakirjad, litsentsiandmebaasid, Eesti ja maailma raamatukogude kataloogid jne.\nEesti Panga väljaannete veebiversioonid, ülevaade rahasüsteemidest, uuringud, majandusülevaated, sõnastik. Eesti ja inglise keeles.\nEesti õigusaktid, kohtuotsuste kokkuvõtted, kohtu- ja seaduseuudised. Tõlked inglise ja vene keeles.\nEesti statistika andmebaasid ja väljaanded. Eesti ja inglise keeles.\nEuroopa riikide statistika. Inglise, saksa ja prantsuse keeles.\nCentral Intelligence Agency (CIA). Taustinfo maailma riikide kohta, statistika, maakaardid, lipud, andmed rahvusvaheliste organisatsioonide kohta.\nSoome mäluasutuste, raamatukogude, arhiivide, muuseumide ühisotsingu portaal. Soome, inglise ja rootsi keeles.\nSoome raamatukogude e-kataloog.\nA. Lauteri 3, 10114 Tallinn\nTel: +372 665 1308\n(I korrus, ruum 162A)\nE-R - 10.00-18.00\n(II korrus, ruum 234)\nE-R - 9.00-18.00


Priit Pärnapuu, 3. veebruar 2021 16:00\nRMK-l toimub läbi terve aasta kliimakangelase kampaania, mille raames iga kuu tutvustakse mõnd oma tegevusvaldkonda. Veebruarikuus on kampaanianägu harvesterijuht Kaupo.Foto: Kollaaž (Aldo Luud, Facebook.com/riigimets)\n„Tagurpidi maailm“, „Libateadusnarratiivi sisseistutamine“, „Rohepesu“, „Skandinaavia metsanduse lobi“, „Kriminaalselt eksitav“– need on vaid mõned märksõnad, millega keskkonnaaktivistid iseloomustasid riigimetsa majandamise keskuse teavituskampaania väidet, et harvesterijuht on kliimakangelane. Kas tõesti ulatuslikud lageraied, mida langetustraktorite juhid Eesti metsades teevad, leevendavad kliimakriisi ja päästavad seeläbi maailma?\nKogu aasta kestva teavituskampaaniaga soovib riigimetsa majandamise keskus (RMK) tutvustada kõiki oma tegevusvaldkondi. Jaanuaris alanud kampaania esimene kliimakangelane, raietööline Meelis, suuremat tähelepanu ei pälvinud. Teine pani aga keskkonnaaktivistid õhku ahmima: RMK valis veebruarikuu kliimakangelaseks harvesterijuht Kaupo.\nKeskkonnakirve sai Riigimetsa Majandamise Keskuse loodust kahjustav kuivendamine


Euroopa Kohtu otsus (neljas koda), 29.3.2012.\nUfficio IVA di Piacenza versus Belvedere Costruzioni Srl.\nEelotsusetaotlus, mille on esitanud Commissione tributaria centrale, sezione di Bologna.\nMaksustamine – Käibemaks – EL lepingu artikli 4 lõige 3 – Kuues direktiiv – Artiklid 2 ja 22 – Kolmanda astme kohtutes pooleli olevate menetluste automaatne lõpetamine.\n29. märts 2012 ( *1 )\n„Maksustamine — Käibemaks — EL lepingu artikli 4 lõige 3 — Kuues direktiiv — Artiklid 2 ja 22 — Kolmanda astme kohtutes pooleli olevate menetluste automaatne lõpetamine”\nkoosseisus: koja esimees J.-C. Bonichot, kohtunikud A. Prechal, L. Bay Larsen, C. Toader ja E. Jarašiūnas (ettekandja),\nEuroopa Komisjon, esindajad: E. Traversa ja L. Lozano Palacios,\nEelotsusetaotlus käsitleb seda, kuidas tõlgendada EL lepingu artikli 4 lõiget 3 ja nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT L 145, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 23; edaspidi „kuues direktiiv”) artikleid 2 ja 22.\nTaotlus on esitatud Ufficio IVA di Piacenza (Piacenza käibemaksukeskus) ja Belvedere Costruzioni Srl-i (edaspidi „Belvedere Costruzioni”) vahelises kohtuvaidluses 1982. aastal deklareeritud käibemaksu ümberarvutamise üle.\nKuuenda direktiivi artikli 2 kohaselt maksustatakse käibemaksuga kauba tarnimine või teenuste osutamine tasu eest riigi territooriumil maksukohustuslase poolt, kes sellena tegutseb.\nKuuenda direktiivi artiklis 22 on sätestatud:\nDekreetseaduse nr 40/2010 (Gazzetta ufficiale della Repubblica italiana, edaspidi „GURI”, nr 71, 26.3.2010), mis kinnitati muudatustega seadusena nr 73/2010 (GURI nr 120, 25.5.2010, edaspidi „dekreetseadus nr 40/2010”) artikli 3 lõige 2bis on sõnastatud järgmiselt:\nCommissione tributaria centrale menetluses olevad maksuvaidlused, välja arvatud need, mille ese on tagastusnõuded, lõpetatakse automaatselt kohtukoosseisu esimehe või muu volitatud liikme otsusega. […]\nSeadus nr 73/2010, millega dekreetseadus nr 40/2010 seadusena kinnitati, jõustus 26. mail 2010.\nMaksuvaidlustes kolmanda astme kohtuna tegutsenud Commissione tributaria centrale tegevus lõpetati seadusandliku dekreediga nr 545/1992 (GURI nr 9, 13.1.1993) alates 1. aprillist 1996. Ta jätkas siiski oma tegevust seni, kuni oli lõpetanud enne nimetatud kuupäeva alustatud menetlused.\nBelvedere Costruzioni arvas 1982. aasta kohta esitatud iga-aastases käibedeklaratsioonis maha 22264000 Itaalia liiri käibemaksu enammaksena, mille ta oli tasunud 1981. aasta deklaratsiooni alusel. Ufficio IVA di Piacenza, kes leidis, et käibedeklaratsioon 1981. aasta kohta oli esitatud hilinenult ja et seetõttu oli enammakset 1982. aasta kohta esitatud deklaratsioonis võimatu maha arvata, saatis 12. augustil 1985 nimetatud äriühingule maksu ümberarvutamise teate.\nBelvedere Costruzioni esitas selle teate peale Commissione tributaria di primo grado di Piacenzale (Piacenza esimese astme maksukohus) kaebuse, väites, et vaidlusalune enammakse ei tekkinud mitte 1981. aasta jooksul tehtud maksustatavate tehingutega seotud müügilt „deebetisse” ja ostudelt „kreeditisse” kantud maksude vahest, vaid kujutas endast osa 1980. aasta kohta esitatud deklaratsioonis märgitud enammaksest. Ta väitis, et arvestades asjaomaseid siseriiklikke õigusnorme, ei olnud tema õigus seda enammakset maha arvata aegunud, kuigi Ufficio IVA di Piacenza väitis vastupidist.\nCommissione tributaria di primo grado di Piacenza rahuldas kaebuse 10. oktoobri 1986. aasta otsusega, mille Commissione tributaria di secondo grado (teise astme maksukohus) jättis pärast Ufficio IVA apellatsioonkaebuse menetlemist 28. mai 1990. aasta otsusega muutmata. Viimane esitas selle otsuse peale kassatsioonkaebuse eelotsusetaotluse esitanud kohtule.\nCommissione tributaria centrale, sezione di Bologna märgib eelotsusetaotluses, et kuna maksuhaldur on kahes esimeses kohtuastmes vaidluse kaotanud, tuleks kohaldada dekreetseaduse nr 40/2010 artikli 3 lõike 2bis punkti a, mille tulemusel teise astme kohtu otsus omandab seadusjõu ja nõue, mida maksuhaldur kaitses kolmes kohtuastmes, langeb ära.\nTa leiab samas, et selle sätte kohaldamine võib rikkuda EL lepingu artikli 4 lõiget 3 ning kuuenda direktiivi artikleid 2 ja 22, nagu neid on tõlgendatud 17. juuli 2008. aasta otsuses kohtuasjas C-132/06: komisjon vs. Itaalia (EKL 2008, lk I-5457), kuna see takistab lõplikult käibemaksuvõla sissenõudmist, mille kohtulikku tuvastamist maksuhaldur sõnaselgelt taotleb. Tema sõnul rikub see nimelt Itaalia riigi kohustust tagada Euroopa Liidu omavahendite tõhus kogumine.\nNeil asjaoludel otsustas Commissione tributaria centrale, sezione di Bologna menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:\nOma küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas EL lepingu artikli 4 lõiget 3 ja kuuenda direktiivi artikleid 2 ja 22 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus käibemaksuvaldkonnas sellise siseriikliku sätte kohaldamine, mis näeb ette kolmanda astme maksukohtus pooleli olevate menetluste automaatse lõpetamise juhul, kui nende menetluste algatamiseks esitati kaebus esimeses kohtuastmes rohkem kui 10 aastat enne selle sätte jõustumise kuupäeva ja kui maksuhaldur on kahes esimeses kohtuastmes vaidluse kaotanud, kui automaatse lõpetamise tulemusel omandab teise astme kohtu otsus seadusjõu ja maksuhalduri võlanõue langeb ära.\nItaalia valitsuse arvates on see küsimus vastuvõetamatu. Eelotsusetaotluse esitanud kohus ei ole tema sõnul täitnud kohustust esitada Euroopa Kohtule kõik põhikohtuasja iseloomustavad faktilised ja õiguslikud asjaolud, mille põhjal oleks võimalik aru saada, miks ta leiab, et dekreetseaduse nr 40/2010 artikli 3 lõige 2bis tähendab maksuhalduri loobumist õigusest kontrollida maksustatavaid tehinguid. Kuna eelotsusetaotluses selle artikli analüüs puudub, on küsimus ilmselgelt abstraktne ja hüpoteetiline.\nSelle kohta tuleb meenutada, et liikmesriigi kohtu esitatud eelotsusetaotluse võib tunnistada vastuvõetamatuks vaid siis, kui on ilmselge, et taotletud liidu õiguse tõlgendusel ei ole mingit seost põhikohtuasja faktiliste asjaolude või esemega, kui probleem on hüpoteetiline või kui Euroopa Kohtule ei ole teada vajalikud faktilised ja õiguslikud asjaolud, et anda talle esitatud küsimustele tarvilik vastus (vt eelkõige 15. detsembri 1995. aasta otsus kohtuasjas C-415/93: Bosman, EKL 1995, lk I-4921, punkt 61, ning 31. märtsi 2011. aasta otsus kohtuasjas C-450/09: Schröder, EKL 2011, lk I-2497, punkt 17).\nMis puutub täpsemalt teabesse, mis tuleb Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse raames esitada, siis see ei pea mitte ainult võimaldama Euroopa Kohtul anda eelotsusetaotluse esitanud kohtule tarvilikke vastuseid, vaid see peab andma ka liikmesriikide valitsustele ja teistele huvitatud pooltele võimaluse esitada Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 23 alusel oma märkused. Väljakujunenud kohtupraktikast tuleneb, et sel eesmärgil on esiteks vaja, et siseriiklik kohus määratleks esitatud küsimusi ümbritseva faktilise ja õigusliku raamistiku või vähemalt selgitaks nende küsimuste aluseks olevaid faktilisi oletusi. Teiseks peavad eelotsusetaotluses olema välja toodud täpsed põhjused, miks siseriiklikul kohtul on liidu õiguse tõlgendamise küsimus tekkinud ja miks ta on pidanud vajalikuks esitada Euroopa Kohtule eelotsuse küsimused (8. septembri 2009. aasta otsus kohtuasjas C-42/07: Liga Portuguesa de Futebol Profissional ja Bwin International, EKL 2009, lk I-7633, punkt 40 ja seal viidatud kohtupraktika).\nAntud juhul sisaldab eelotsusetaotlus kokkuvõtet põhikohtuasja aluseks olnud asjaoludest ja asjassepuutuvast siseriiklikust õigusest, s.o dekreetseaduse nr 40/2010 artikli 3 lõike 2bis punktist a. Muu hulgas on selles esitatud põhjused, miks eelotsusetaotluse esitanud kohus esitab küsimuse selle sätte kooskõla kohta liidu õigusega ja miks ta pidas vajalikuks esitada Euroopa Kohtule eelotsuse küsimus. See küsimus paistab olevat põhikohtuasja lahendamisel olulise tähtsusega ega ole kaugeltki mitte abstraktne ja hüpoteetiline, kuna eelotsusetaotluse esitanud kohtu poolt tehtud selle sätte analüüsi kohaselt on tema ülesanne lõpetada vaidlus tema menetluses oleva vaidlustatud otsuse põhjendatusele hinnangut andmata.\nJärelikult tuleb eelotsuse küsimus tunnistada vastuvõetavaks.\nNagu Euroopa Kohus eespool viidatud kohtuotsuse komisjon vs. Itaalia punktis 37 meenutas, nähtub kuuenda direktiivi artiklitest 2 ja 22 ning EL lepingu artikli 4 lõikest 3, et iga liikmesriik on kohustatud võtma kõik meetmed seadusandluse ja halduse tasandil, et tagada oma territooriumil täies ulatuses käibemaksu kogumine. Liikmesriigid on kohustatud kontrollima maksukohustuslaste maksudeklaratsioone, raamatupidamisdokumente ja muid asjassepuutuvaid dokumente ning arvutama välja ja koguma tasumisele kuuluva maksu.\nÜhise käibemaksusüsteemi raames on liikmesriigid kohustatud tagama maksukohustuslaste poolt nendele pandud kohustuste täitmise ja liikmesriikidel on selleks teatud kaalutlusruum, eriti selle üle otsustamisel, kuidas kasutada nende käsutuses olevaid vahendeid (vt eespool viidatud kohtuotsus komisjon vs. Itaalia, punkt 38).\nSeda kaalutlusruumi piirab aga kohustus tagada liidu omavahendite tõhus kogumine ja kohustus mitte luua olulisi erinevusi maksukohustuslaste kohtlemise viisides, olgu siis tegemist ühe liikmesriigi või kõikide liikmesriikidega. Kuuendat direktiivi tuleb tõlgendada kooskõlas ühisele käibemaksusüsteemile omase neutraalse maksustamise põhimõttega, mille kohaselt ei tohi samalaadseid tehinguid tegevaid ettevõtjaid käibemaksuga maksustamisel erinevalt kohelda. Liikmesriikide tegevuses, mis puudutab käibemaksu kogumist, peab seda põhimõtet järgima (eespool viidatud kohtuotsus komisjon vs. Itaalia, punkt 39).\nEsiteks ei või kohustus tagada liidu omavahendite tõhus kogumine siiski minna vastuollu kohtuasja arutamise mõistliku aja põhimõttega, mille näeb liikmesriikidele, kes rakendavad liidu õigust, ette Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 teine lõik ja ning mille kaitse tuleneb ka EIÕK artikli 6 lõikest 1.\nAntud juhul tuleb rõhutada, et dekreetseaduse nr 40/2010 artikli 3 lõike 2bis punkt a näeb ette üksnes selliste maksuvaidluste kohtuliku menetluse lõpetamise, mis on kestnud alates kaebuse esitamisest esimeses kohtuastmes rohkem kui 10 aastat enne selle sätte jõustumise kuupäeva, ning et selle eesmärk on sõnastuse kohaselt heastada EIÕK artikli 6 lõikes 1 sätestatud mõistliku aja põhimõtte rikkumine. Muu hulgas nähtub Euroopa Kohtule esitatud märkustest, et dekreetseaduse nr 40/2010 artikli 3 lõige 2bis jõustus enam kui 14 aastat pärast Commissione tributaria centralele kaebuste esitamise tähtaja lõppemist, nii et kõik selles kohtus veel pooleli olevad menetlused on seetõttu vanemad kui 14 aastat.\nPõhikohtuasja rohkem kui 30 aasta tagused asjaolud näitavad, et osa menetlusi on kestnud isegi aastaid kauem. Seega võib menetluse selline kestus iseenesest a priori rikkuda nii mõistliku aja põhimõtet kui ka kohustust tagada liidu omavahendite tõhus kogumine.\nTeiseks tundub, et selline meede ei sarnane meetmetega, mis olid kõne all eespool viidatud kohtuotsuse komisjon vs. Itaalia aluseks olnud asjas. Nimelt, nagu märgib kohtujurist oma ettepaneku punktides 36 ja 37, võeti selles kohtuasjas kõnealused meetmed väga lühikese aja jooksul pärast seda, kui olid aegunud tähtajad, mil tuli maksta harilikult tasumisele kuuluvad käibemaksusummad, ja see võimaldas asjaomastel maksukohustuslastel pääseda igasugusest maksuhalduri kontrollist. Euroopa Kohus leidis, et need kujutasid endast rea maksustamisperioodide vältel teostatud maksustatavate tehingute kontrollimisest üldisel viisil ja vahet tegemata loobumist. Käesoleva kohtuotsuse punktides 24 ja 25 esitatust tuleneb, et dekreetseaduse nr 40/2010 artikli 3 lõikes 2bis sisalduv meede ei kujuta endast mitte konkreetses ajavahemikus käibemaksu sisenõudmisest üldisel viisil loobumist, vaid erisätet, millega tagatakse mõistliku aja põhimõttest kinnipidamine, lõpetades kolmanda astme maksukohtus kõige vanemad pooleliolevad menetlused, mille tulemusel omandab teise astme kohtu otsus seadusjõu.\nLisaks, kuna selline meede on täpne ja piiratud, ei tehta selle kohaldamise tingimuste tõttu märgatavat vahet sellel, kuidas maksukohustuslasi tervikuna koheldakse, ja seetõttu ei riku see neutraalse maksustamise põhimõtet.\nSeega tuleb esitatud küsimusele vastata, et EL lepingu artikli 4 lõiget 3 ja kuuenda direktiivi artikleid 2 ja 22 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus käibemaksuvaldkonnas sellise siseriikliku erisätte kohaldamine, nagu on kõne all põhikohtuasjas ja mis näeb ette kolmanda astme maksukohtus pooleli olevate menetluste automaatse lõpetamise juhul, kui nende menetluste algatamiseks esitati kaebus esimeses kohtuastmes rohkem kui 10 aastat – tegelikult rohkem kui 14 aastat – enne selle sätte jõustumise kuupäeva ja kui maksuhaldur on kahes esimeses kohtuastmes vaidluse kaotanud, kui automaatse lõpetamise tulemusel omandab teise astme kohtu otsus seadusjõu ja maksuhalduri võlanõue langeb ära.


Kaob hüljes, kaob ka inimene? - Forte\nInimesed võiksid olla imetajate ajaloo osa, aga mitte selle lõpp. Nõnda usub hülgeuurija Mart Jüssi, kes koondas väitekirja kaante vahele viimase 20 aasta uurimistöö peamised järeldused.\nTema sõnul on hülged indikaatorliik, kelle põhjal saab teha järeldusi merekeskkonnas toimuva kohta, vahendavad ERR-i teadusuudised.\nVeel sadakond aastat tagasi elas Läänemeres ligi 100 000 hallhüljest. Tänaseks on nende arvukus vähenenud kolmveerandi võrra, umbkaudu 25 000 loomani. Moskva olümpiamängude Tallinna purjeregati maskotiks olnud viigerhülgeid on aga Eestis järele jäänud umbes tuhatkond isendit.\nKaspia meres elab praegu ligi 100 000 hüljest, ent kuna poegi sünnib järjest vähem, on selle liigi puhul olemas kõik kollapsi tunnused. Niivõrd karmi olukorra põhjustaja leidmiseks peame paraku vaatama peeglisse, kirjutab Sven Paulus Tartu Ülikooli ajakirjas Universitas Tartuensis.\nMart Jüssi ütleb, et soovis doktoritööga «Elu ääre peal: sisemerede hülged muutuvas kliimas» luua terviku teadmistest, mis tal on kogunenud rohkete välitööde ja pikkade aastate vältel. Selleks on mees koos venna Ivar Jüssi ja paljude teiste kolleegidega pidanud meredel trotsima nii tormi kui ka pakast.\n«Olen töötanud Läänemere ja Kaspia loomadega ning võrdlevalt ka Atlandi ookeani kallastel,» lausub looduskaitse bioloog ja endine parlamendisaadik.


Video ja galerii: Elurikkuse Erakond tahtis minna valimistele koos rohelistega - Poliitika - Postimees.ee\n3. jaanuar 2019, 13:48\nTalvik: oleme postideoloogiline erakond\nElurikkuse Erakonna algatajad tunnistasid, et kuigi eesmärk on minna valimistele täisnimekirjaga, siis see ei ole nende jaoks kerge ülesanne. Erakond otsis juba võimalusi roheliste erakonnaga ühise valimisliidu loomiseks.\nErakonna algatajad kogunesid eile Balti jaama turu teisel korrusel, et valimiskampaania avapauguga üheprotsendine toetusprotsent tõusuteele suunata.\nEilsel pressikonverentsil tunnistas ERE üks eestvedajaid Lauri Tõnspoeg, et eelarve on valimisteks valmistumisel «peaaegu olematu» ning kandidaatide nimekirjad selguvad üldkogul. «Ma arvan, et kindlasti oleme igas ringkonnas olemas, aga nimekirjad on koostamisel,» rääkis Tõnspoeg.\nTalvik täpsustas hiljem Postimehele, et erakonna eelarve on umbes 200 000 eurot. Küll aga tunnistas Talvik, et valimisnimekirja koostamine ja täisnimekirja - 125 nime - kokkusaamine keeruline. «See on eesmärk küll, aga eks see ole keeruline, ja seda just raha tõttu. Täisnimekirja väljapanemise kautsjon on 62 500 eurot,» ütles Talvik.\nAsi on selles, et riigikogusse kandideerida soovijal tuleb enne valimisnimekirja pääsemist teha rahandusministeeriumi pangaarvele ühe alampalga suurune deposiit, mis on praegu 500 eurot.\nTalvik tunnistas, et just see nõue valmistab neile probleeme, ning erakond otsis juba võimalusi panna 3.märtsil toimuvatel valimistel välja ühine valimisnimekiri koos erakonnaga Eestimaa Rohelised. «Uurisime neid võimalusi, kuid seadusandlus ei luba seda täna. Aga raha vaikselt tilgub,» ütles Talvik.\nErakonna juhid teatasid, et nende visioon on luua Eestist mahe nutiriik, kuid mõned poliitilised seisukohad on Talviku sõnul veel erakonnas selgeks vaidlemata. «Me pole välispoliitilisi asju veel palju arutanud, aga üldine foon on, et Euroopa liit võiks olla endiselt rahvusriikide liit. Föderatsioonide poole liikumise fänlust pole ma täheldanud. Kui aga sellised erimeelsused meil tekivad, siis hääletame need läbi,» ütles Talvik.\nTalviku sõnul ei poolda ERE maksudega mängimist. «Kui räägima mahe-nutiriigist, siis on mõeldavad ainult suunavad maksud, mis viiksid tarbimist ja inimeste mõtlemist maheda riigi suunas, aga see ei tohiks maksukoormuist suurendada,» rääkis ta.\n«Me oleme postideoloogilised, kes seavad keskkondlikkuse esiplaanile,» rääkis Talvik.\nErakonnal ei hakka olema konkreetset juhti, kuid lähtuvalt seadustest see siiski 13. jaanuari üldkogul nimetatakse, kellest saab erakonna peaministrikandidaat, rääkis Talvik.\nÜhe moodusena erakonna ideede levitamiseks ning ühiskonnalt toetuse kogumiseks korraldab Elurikkuse Erakond oma veebiplatvormil digitaalse rahvahääletuse, milles küsitakse inimeste seisukohta Rail Balticu trassi kulgemise kohta.\nKui erakond valimistele ei pääse, siis kuidas Talvik endale leiva lauale kavatseb tuua? Kes on erakonna esimees? Vaata, mida vastas Talvik.


Veebruari maksulaekumist suurendas aktsiisikaupade varumine\nEnne aktsiisitõusu hangiti hulgaliselt ka madalama maksumääraga kütust Foto: PM\nMaksu- ja tolliamet kogus veebruaris 497,8 miljonit eurot makse ehk 127,5 miljonit eurot rohkem kui aasta varem. Maksulaekumist suurendas eelkõige aktsiisikaupade varumine.\n„Maksude suur laekumine tänavu veebruaris oli erakorraline ning võrdlus eelmise aastaga ei ole asjakohane mitme ühekordse mõju tõttu. Kogutud maksude summat kasvatas eelkõige aktsiisikaupade varumine aktsiisitõusude eel, sellel oli mõju lisaks aktsiisilaekumisele ka käibemaksu laekumisele,“ ütles rahandusministeeriumi fiskaalpoliitika osakonna analüütik Merliin Laos pressiteate vahendusel.\nMuu hulgas toetas kiiret kasvu ka hasartmängumaksu laekumine, mille eelmise aasta baas oli hasartmängumaksu seadusemuudatusest lähtuvalt madal. Samuti mõjutasid veebruari laekumisi aasta tavapärasemate kuudega võrreldes füüsilise isiku tulumaksu tagastused.\nLaos teatas, et veebruaris jätkus kiire sotsiaalmaksu ja käibemaksu laekumise kasv, mis ulatus vastavalt 7,7 ja 14,8%-ni. Laekumisi toetas jätkuvalt kiire keskmise palga ja eratarbimise kasv.\n1. veebruaril tõusid kütuse ja alkoholi aktsiisimäärad ning sarnaselt eelmistele aastatele soetati aktsiisitõusule eelneval kuul madalama määraga varusid. Varude soetamise tõttu on järgnevate kuude aktsiisilaekumised ette soetatud varude võrra väiksemad.\nRahandusministeeriumi teatel suurenes kütuseaktsiisi veebruarikuu laekumine rohkem kui kaks korda, seda suures osas jaanuaris kogutud varude tõttu. Kütuseaktsiisi laekus tänavu veebruaris 76,1 miljonit eurot võrreldes möödunud aasta veebruari 33,5 miljoni euroga.\nBensiinivarude suurus jääb hinnanguliselt alla ühe kuu tavalise tarbimise ning diislikütuse varud ületavad veidi kahe kuu tarbimiskoguseid rahalise väärtusega kokku 60 miljonit eurot. Varud peaks saama müüdud ja nende mõju aktsiisilaekumisele peaks välja taanduma järgmise kolme kuuga.\nNende kuude jooksul, kui soetatud varusid müüakse, on riigile oodata väiksemat kütuseaktsiisi laekumist.\nKütuse tarbimise pikemajalisemad trendid viitavad jätkuvalt diislikütuse osakaalu suurenemisele bensiini tarbimise arvel.\nMuu hulgas on tarbimist mõjutanud positiivselt madal nafta maailmaturu hind, mis on pooleteise aastaga langenud pea kolm korda. Madalale hinnale vaatamata ei ole bensiini tarbimine kasvanud.\nAlkoholiaktsiis tõusis veebruaris 15% ning enne seda soetati jaanuaris ka alkohoolsete jookide varusid. Veebruari alkoholiaktsiisi laekumine ületas mitmekordselt eelmise aasta sama kuu taset. Oodatust rohkem soetasid kaupmehed just kange alkoholi varusid. Detsembris ja jaanuaris varuti kokku nelja kuu tavapärase müügi kogused, mille rahaline väärtus vastab 50 miljonile eurole.


heamaailm: mai 2009\nTegime Kaali järvele mitu ringi peale. Sealkandis oli tore kõrts, kus müüdi kanget kohalikku õlut. Õhtuks jõudsime Tehumardile, kus on sõjamälestusmärk. See kujutab betoonist tetraeedreid täis külvatud põldu. Või kuidas neid asju täpselt nimetatakse. Need näevad välja nagu stiliseeritud kalapead. Meenutades eesti muinasjuttu, kus põllule külvatakse kilupäid ja hakatakse sealt saaki ootama. Mis muinasjutt, mis Saaremaa, mis sõda? Kes seda enam mäletab.\nSaaremaal olin ma esimest korda 1994. aasta alguses. Sellest korrast pole küll midagi meeles peale kõrgete lumehangede tee kõrval. Oli hirmus külm jaanuari keskpaik. See oli ühe konkreetse inimese Saaremaa, kelle juures olen ka hiljem sel saarel käinud. Teiste inimeste Saaremaa on olnud hoopis erinev. tol Kaali järve korral sõitsime samuti läbi Karja tolle mehe poole. Ostsime pagaritöökojast sooja rosinasaia. Öösel magasime vana talumaja väikeses toakeses, ja ma veel ei teadnud, et üks etapp mu elus hakkab läbi saama. Et juba hommepäev vajan kiiret reaktsiooni, palju raha, muretut eluhoiakut ja parasjagu endale omast unustamisvõimet, et jätta hüvasti mõne inimesega ja suure tükiga oma minevikust.\nPosted by alexalex at 11:42 0 comments\nMaailmast, kus igal asjal oli oma elulugu ja mitmetine tähendus, kukkusin äkitselt tema 21. sajandi alguse koju, kus iga asi oli uhiuus, standardiseeritud, mittepurunev, kuumuse- või kukkumiskindel (nõud), mitmeaastase garantiiga (kodutehnika), külm, kõva ja hästipuhastatav (mööbel), hoolimatult riiulissetopitud raamatud ja halvastikoheldud kassetid ja CD-d tähistasid aga kunsti taandumist võrdväärseteks ühikuteks, odavaks tiražeeritud laiatarbekaubaks ... Arhiveerimine ja loetelude koostamine oli mind huvitanud ainult korteris nr. 69 ja seal tegi seda minu eest juba keegi teine, otsekui olekski selle korteri ajalukku sisse kirjutatud see, et see muutub potsentsiaalsete arhivaaride huviobjektiks.\nPosted by alexalex at 03:24 0 comments\nLabels: korter 69\nSirelid ja sperma\nVastutulijate seas teeb suvi selektsiooni. Ma ei tea, kas need on samad inimesed, kes 15 aastat tagasi. Täna tundus väga, et on. Keeristuul sakutas ja räsis õitsevaid sirelipõõsaid, nii et sirelite lõhn tänavatel ja sperma lõhn mu kätel segunesid. Läbi tumedate prillide - need ei maksnud mitte vähe - tundub Tartu oma suvelõhna ja puumajadegaga seesama kauaotsitud linn, kus ma kunagi olin noor, õnnelik ja rahata.\nSel suvel olen, vastupidi, nii rikas, et mul on raha rohkem, kui vaja mu tegelike vajaduste katteks. Ma uurin tänavate lookeid ja kuulatan tuult. See on lõunast. Puude sahin meenutab aastat1994. Mul on jälle aega samapalju nagu siis, et seda kuulata.\nPosted by alexalex at 02:43 2 comments\nEsimene koernaine tuli mulle vastu kusagil linnapiiril, sealkandis, kus on need rikaste inimeste vaiksed äärelinnatänavad. Mopsinäoline ja vastavalt ka pahurailmeline blondiin kärutas üht last poe poole ja teine tilpnes tal sabas. Ei tea, kas ta ise oli mõõtnud oma nina ja suu vahelist piirkonda, joonlauaga? Kuid kindlasti mitte enne, kui tal tekkis mõte lapsed sünnitada.\nTeist koernaist märkasin Hiina restorani kandis, kuid õnneks valis ta teise tee, tema lapsevankri kummid sahisesid ebameeldivalt. Kolmas aga tuli vastu lausa pargis, meenutades küll mitte enam mopsi, vaid mõnd suuremat looma - ta oli punnis silmadega, ja oleks ilmselt hammustanud, kui oleksin teda silmatorkavamalt uurinud. Kuid tülgastusega pöörasin pea kõrvale. Temalgi oli lapsevanker. Miks siin maal tehakse sugu ainult koernaistega, küsisin imestunult.\nPosted by alexalex at 02:05 0 comments\nÄra sellest ülemuse kuuldes räägi ...\nBerliinil on Eesti, täpsemalt Tallinna lõhn. Öö läbi avatud kebabiputkad on põhjus, miks sinna veel kord tagasi tahta. Meie tookordne eelarve ei lubanud pornoteatrit ("Me läksime sellest ju mööda!" ütles tema, kui imestasin, kas tõesti Berliinis on legaalsed pornoteatrid), aga nüüd saaksime sinnagi. Ühesõnaga, tuleb osta ainult lennukipiletid ja sõita, sest kahe nädala pärast algab puhkus.\nTöö on omaette teema või see, kuidas ma imiteerin töö tegemist, kasutades meeleldi ära oma töökoha väheseid mugavusi - võrguühendust, telefoni, mõnusat tooli, silmadele sõbralikku valgust ja odavaid lõunaid. Sveta ütles: "Ära sellest ülemuse kuuldes räägi", kui kirjeldasin nippe, mida olen viimase kuu aja jooksul välja mõelnud, et töölkäimine muud elu ei kipuks segama. Loodan, et ülemus vähemalt ei kuula, kui ma sellest räägin. Ei loe, kui ma sellest kirjutan. Või kui ta on teinud mõlemat, siis teeb ta näo, et ei ole seda teinud. Peidab pea liiva alla. Ohu märk on see, et olen hakanud lugema raamatuid, mis varem oleksid tundunud liiga ilutsevad - järelikult on elu argine pool minust ohtlikult üle rullimas ja ma vajan sellele vastumürki. Nüüd jõuab mulle kohale, miks loetakse naistekaid või imalat naisluulet ja miks raamatus peab olema palju värvilisi pilte.\nOlen kaotanud usalduse oma tööandja suhtes.\nKuid ma ei samastunudki kunagi kontserniga.\nMa pigem vilistan sellele, et nemad samastuvad.\nPosted by alexalex at 01:29 0 comments\nRaudteejaam oli täiesti inimtühi, ja õhtul enne magamajäämist kujutasin ette jaamahoone küljel asuvat ust, tumedat sügavikku, mille taustal tuul liigutas oksa õunapuuõitega. Mitte kedagi. Ka seal oli pood. Ostsime sealt alkohoolseid jooke ja süüa enne rongi tulekut. Järgmise õlle.\nSelle mälestusega jäin magama ja üheteist paiku õhtul ajas telefonihelin mind üles. Ta ütles iga asja peale "jah", kui ma võrdlemisi uniselt ja kriitikameeleta oma päevast rääkisin. Isegi unisena ei räägi ma ennast sisse, vaid ainult tühjast-tähjast. Ma ei mäleta enam isegi, mis oli see TÄHTIS. Siis jäin jälle magama.\nKui ärkasin, oli mulle selge, millest ma tahan temaga jörgmisel korral rääkida. võib-olla ka sellest maiõhtust, kui tema juurde läksin mööda kanaliöörset tänavat. Oli pilvealune ilm ja veel ei olnud probleeme sellega, et oleme unustanud kõige tähtsama.\nPosted by alexalex at 06:09 0 comments\n7. augustit 2007 peetakse 21. sajandi suurima majanduskriisi alguspäevaks. Sel päeval katkestas Prantsuse suurim pank raha väljamaksed kolmest riskifondist. Minul hakkas just samal ajal hästi minema.\nSuurima kriisi ajal õnnestus mul olla seda kriisi täiesti tähele panemata.Sel oli mitmeid aspekte. Võib-olla peamine - hakkasin saama 40, jõudma otsustavasse vanusesse, kus inimene seisab vastamisi oma pöördepunktiga. Hetkega, kus teda ootavad suured teod või otse vastupidi, algab pöördumatu allamäge sõit. Kuid enne seda otsustavat hetke tuleb elult võtta veel kõik võimalik.\nNii hea kui halb. Muuta see pisut paremaks ja siis elule tagasi anda.\nPosted by alexalex at 03:09 0 comments\nÖöl vastu 1. maid istusime Ülikooli ja Lossi tänava ristumiskohal. Valge plastmassmööbel helendas hämaruses, kõik andis märku, et kesköö läheneb. Üliõpilane jutustas, et ennustaja öelnud, et ta sureb kolmekümnekolmandal eluaastal. Tema lugu andis saabuvale ööle fataalse värvingu. Keegi võttis kotisügavusest järgmise pudeli. Kui oleksin tahtnud rääkida, oleks mind kuulatud. Pimedusest ilmus mees - pikk, sügavate silmakoobastega, seljas tume ülikond, pani käed mu õlgadele ning ma võpatasin.\n"See on see patoloogilise pilguga noormees," ütles saabunu, "ja tütarlaps, kes oskab ehmatada - teil oli tookord üks lause, kas mäletate seda?"\n"Ei, ei mäleta, ainult lauset, millega teie kerjasite agressiooni."\n"Kerjan?" Mees kummardus lähemale.\n"Mida see tähendab, kuidas te võite öelda, et kerjan? Kas oskate saksa keelt?"\nTa libistas pilgu üle laudkonna.\n"Minagi võiksin saksa keele ära õppida. Siis räägime hirmudest -"\nMees liigutas hääletult suud. See, millest ma aru ei saanud, oleks mu peaaegu tapnud. Ta pööras selja ja lahkus pikkade sammudega, sulas öösse.\nPosted by alexalex at 05:57 0 comments\nNägin hommikul Pikal tänaval õitsevat toomingat. Pöörasin Fortuuna tänavasse alla ja ei pidanud ikkagi vastu, vaatasin meie kunagist akent. See asub teisel korrusel ja õhuakna ruut on nüüdseks katki läinud, avast paistab aga midagi tumedat ja katkist, nagu oleks toa lagi hakanud akna kaudu sisse (õigupoolest välja) langema. Ka altuks kõikus hingedel. Tundsin tahtmist majja siseneda ja ka fotoaparaat oli kaasas, aga ma millegipärast siiski ei teinud seda. Seisin kõnniteel ikkagi liiga kaua, sest aknale ilmus kellegi rusikas ja vali kloppimine peletas mu sealt minema. Õnneks olid mul päikeseprillid ees. Kõrvaltänavas peitsin need kotti nagu ka peas olnud sinise rätiku ning kes teab, võib-olla sellepärast kinkisingi hiljem rätiku Katariinale? See sobis talle hästi.\nPosted by alexalex at 05:53 0 comments\npoolt või vastu\nVäljun kodunt alles siis, kui mitte kuidagi teisiti ei saa. Kui on tarvis asju ajada. Saadan ära tehtud töö, loen posti läbi ja saan mõne järgmise töö. See on aja jooksul nii kujunenud. Mu elus ei juhtu suurt midagi. Mitte ühegi poolt ja vastu ma ei ole. Muutused leiavad aset väga aeglaselt. Vahel viskan Muutuste raamatu järgi münte. Hiinlastel on põhiline tarkus igast olukorrast väljumiseks – ära midagi tee, küll siis läheb kohe üle. Seekord tuli kaks heksagrammi – täiesti tühja koha peale õudne seis - kaks ühe asemel; ja muutuvaid jooni oli palju.\nMõlemad märgid olid iseendaga väga hästi kooskõlas.\nMõlemad rääkisid ees ootavatest väga halbadest sündmustest.\nAlati on raamat õigust rääkinud.\nPärast pikka vaikust tuleb alati midagi.\nPosted by alexalex at 02:45 0 comments\nÖöl vastu 1. maid istusime Ülikooli ja Lossi tänav...


Horizoni tselluloosi- ja paberitehas loodab uue liiniga ökoloogilist jalajälge vähendada (ERR Uudised, Maria-Ann Rohemäe) - EMPL\nHorizoni tselluloosi- ja paberitehas loodab uue liiniga ökoloogilist jalajälge vähendada (ERR Uudised, Maria-Ann Rohemäe)\nKehras Horizoni tselluloosi- ja paberitehases avati uus puidutöötlemisliin ja lubjapõletusahi, millega tahetakse kaasajastada ettevõtte tootmist ja vähendada ökoloogilist jalajalge. Kui Soomes on paberitootmine aastatega oluliselt langenud, siis Kehra tehas on üritanud oma majandusriske vähendada näiteks Aasiasse, Aafrikasse ja Lähis-Itta eksportides.\nKui president Konstantsin Päts avas 1938. aastal Kehra tselluloositehase nupuvajutusega, siis president Toomas Hendrik Ilves pani Kehras uue puidutöötlemisliini tööle hiireklikiga, vahendas “Aktuaalne kaamera”.\nNii puidutöötlemisliin kui ka uus lubjapõletusahi on osa Horizoni tselluloosi- ja paberitehase investeeringutest ettevõtte kaasajastamisse. Uus liin annab ühtlase mõõduga laaste ja see omakorda parema kvaliteediga jõupaberi.\n“Ühtlase mõõduga laast annab meile võimaluse saada keedu läbi ühtlane tselluloosimass, mis meeldib hästi paberimasinatele ja mille tulem väljendub lõpptulemusena jõupaberi kvaliteedis,” selgitas Horizon Tselluloosi ja Paberi ASi juhatuse liige Aime-Kersti Kelder.\nUue lubjapõletusahuja suudab tselluloosivabrik võtta 90 protsendi ulatuses põletatud lupja taaskasutusse. Seega edaspidi on tehasel vaja osta juurde vaid 10 protsenti senisest lubjakogusest.\nHorizon on alates 1995. aastast tootmisesse investeerinud umbes 100 miljonit eurot. Samal ajal on näiteks Soomes paberitootmine oluliselt vähenenud, sest nõudlus Euroopas ehk Soome paberitööstuse põhiturul on langenud.\nSoome majandusraskused saidki suuresti alguse Soome paberitööstuse langusest.\nKelder aga kinnitas, et tema ettevõttele on kogu maailm lahti. “Meie tooraine – mänd ja kuusepuu – kasvab ainult teatavas vöötmes ja kogu ülejäänud maailm, kes vajab pakkematerjalina tugevat ja loodussõbralikku materjali, on selles ostuahelas olemas, nii et selles küsimust ei ole,” selgitas ta.\nOluline ongi just see, et Kehras toodetakse pruuni jõupaberit, mitte trükipaberit, mille nõudlus maailmas on kõige rohkem vähenenud. Samuti on ettevõte üritanud majandusriske vähendada erinevatesse riikidesse eksportides. Näiteks pea 50 protsenti toodangust läheb väljaspoole Euroopa Liitu – Aasiasse, Aafrikasse ja Lähis-Itta.


Ettevõtlusnädala avab presidendi kohtumine Võru Gümnaasiumi õpilastega - ärileht.ee\nTänavuse ettevõtlusnädala sümboolseks avasündmuseks on "Ettevõtlikkus kooli" programmi raames toimuv Vabariigi Presidendi Kersti Kaljulaidi külaskäik Võru Gümnaasiumisse ja ettevõtlusteemaline loeng noortele esmaspäeval, 2. oktoobril.\nLisaks president Kaljulaidi visiidile Võru Gümnaasiumisse külastab järgmisel nädalal üle Eesti põhikoole, gümnaasiume ja kutsekoole sadakond ettevõtjat ja tippjuhti, et ühe koolitunni jooksul rääkida oma lugu ja innustada noori ettevõtlikkusele.\nLigi 300 ettevõtlusnädala tegevust ja sündmust (täpne programm www.ettevotlusnadal.ee) leiavad aset kõikides Eesti maakondades. Neljapäeval, 5. oktoobril toimub Tallinnas Nordea kontserdimajas Eesti parimate ettevõtete auhinnagala. Lisaks toimuvad kogu nädala vältel koolides ja kutseõppeasutustes õpilaste kohtumised ettevõtjatega projekti "Ettevõtlikkus kooli" raames.\n"Ettevõtlikkus kooli" on algatus, mis viib kokku ettevõtjad ja koolinoored. Ettevõtlusnädala jooksul külastavad paljud ettevõtjad ja tippjuhid põhikoole, gümnaasiume ning kutsekoole, et ühe koolitunni jooksul rääkida oma lugu ja innustada noori ettevõtlikkusele. 2016. aastal külastas 123 ettevõtjat 107 kooli. 2015. aastal külastas 71 ettevõtjat 61 kooli, jagades oma lugu ligi 3000 noorega.\nLähem info "Ettevõtlikkus kooli" programmi kohta.\nEttevõtlusnädal Facebookis www.facebook.com/EnterpriseEstonia ja www.facebook.com/arenduskeskused.


Transpordiamet soovitab asulates liigeldes tempo maha võtta\nTranspordiamet soovitab algava kooliaasta eel võtta asulates liigeldes tempo maha ning toob tänavatele ja meediasse liiklusohutuskampaania „Naudi sõitu. Aeglasemalt on mõnusam.“\n“Ligikaudu 90% jalakäijaõnnetustest toimub asulatest. Kõikidest eelmisel aastal hukkunutest oli 24% jalakäijad. Igal sõidukijuhil on vastutus teiste liiklejate ees. Me kõik soovime jõuda ohutult sihtpunkti,” selgitas Transpordiameti ennetustöö osakonna ekspert Liis Sepp.\nÜheks oluliseks õnnetuste juhtumise põhjuseks on tema sõnul just kiiruse ületamine. 2020. aastal korraldatud küsitluse „Sõidukiiruse valik ja joobes juhtimine“ tulemusena selgus, et linnades ja asulates sõidab lubatud suurima kiiruse piires 56% (2019. a 54%) juhtidest. Piirkiirust ületab seega 44% vastanutest. Piirkiiruse ületamist põhjendati kõige enam teiste liiklejate kiirusest tingitud kiirusevalikuga ning möödasõidu sooritamisega.\nPiirkiiruse eiramine võib Sepa kinnitusel doominoefektina põhjustada mitmeid ohtlikke tagajärgi: autojuhi nägemisväli aheneb, mis tähendab, et väheneb võimalus reageerida õigeaegselt ning suureneb peatumiseks kuluv aeg. Seetõttu on tagajärjed õnnetuse korral raskemad.\n“Liigne kiirus liikluses ei hõlma endas üksnes kehtestatud piirkiiruse ületamist. See tähendab ka liiga kiiresti sõitmist hetkel, mil muud mõjufaktorid nagu ilm, valgustus, ummikud ja teeolud nõuaksid aeglasemat sõidukiirust. Seetõttu on kampaania loovlahendusel kujutatud linnakiiruse sümbolina 50 asemel numbrit 49,” rääkis Sepp.\nTranspordiameti liiklusohutuskampaania „Naudi sõitu. Aeglasemalt on mõnusam.“ on ajastatud septembrisse, mil linnadesse saabuvad kooliaastat alustavad lapsed ja liiklus muutub tervikuna suviste sõiduoludega võrreldes aktiivsemaks.\nNõuanded kiiruse järgimiseks:\n– Jälgi regulaarselt oma spidomeetri näitu, eriti asulasse sisenedes.\n– Teadvusta, mis paneb Sind kiirust ületama. Liiklusvoog, närvilisus, harjumus?\n– Piirkiirus ei ole kohustuslik! Kohalda oma kiirust vastavalt ilmastiku- ja teeoludele.\n– Varu sihtpunkti jõudmiseks aega, eriti kui tead, et liikluskoormus on tavapärasest suurem.\n– Ole liikluses kohal ning tegele 100% sõidukijuhtimisega.\n– Hoia piisavat pikivahet. See võimaldab sujuvamalt ja säästlikumalt sõita.\n– Pea meeles, et asulas kehtib kiiruspiirang märgist kuni märgi taga oleva lähima ristmikuni, ristmiku puudumisel kuni asula lõpuni või piirangut lõpetava märgini või märgi juurde pandud tahvliga teatatud kauguseni.\n– Ole teistele eeskujuks ja järgi piirkiirust! Piirkiirusest kinni pidades on mõnusam sõita ja sõitu nautida.


Veeriku raudtee - RONGIMEHE FOORUM\nRööpad, elekter, juhtimisseadmed, veerem, teedeplaanid ja - trassid jm.\nVeeriku raudtee\t22.04.2015 15:01\t#347\nIdee sai saadud saksa Modelbahnkalenderi 1987 tagakülgedelt, kus õpetati aiaraudteed tegema. Jooniseid ei olnud. Kuniks kingiti kolm raamatut, muuhulgas "Schmalspurbahnen zwischen Spree und Neice" kus sai armutud Muskau metsaveoraudteesse. Tegudeni jõudsin 90-date algul rauakooli ajastul, mil sai vedur 993312 ja üks kastvagun tehtud. Peale selle veel omaloominguline väike reisivagun.\nHiljem tutvusin Lavassaare muuseumraudtee seltskonnaga ja pääsesin mõõdulindiga ligi meie kohalikule veeremile ja nii tekkisid ka mõned kaubavagunid ja TU2 diiselvedur. Pooleli jäi Kolomna auruvedur A11 (tüüp65) olemas on veel kaks Kolomna reisivagunit 19.sajandi lõpust.\nTee ise on 30mm lai, relsid ise valtsitud ja käib see asi tavalise PIKO trafoga. Aga pole aastaid enam töötanud ja ise loen selle lahenduse läbikukkunuks. Esimene häda on see, et osaliselt kartongist veerem pole ilmastikukindel. Suurim häda on ülesvõetav raudtee, mis pole alaliselt õues maas. Selle ülespanek võtab pool päeva, on tükk pusimist, et rong rööbastel püsima hakkaks. Ja kõiksesuurim häda on vooluga: alumiiniumrööpad on ühendatud vasetatud traadist tihvtidega, need on aga oksüdeerunud ega anna voolu edasi.\nMõne aasta eest otsustasin üle minna standartsematele mõõtudele, leeldivaks osutus IIIe mõõtkava, kus mõõtkava on 1/16 ja tee 45mm lai. Sai ka tööstuslikke relsse hangitud. Plaan on veerem ikka puust ja rauast teha ja panna käima veduris oleva aku pealt raadioteel sarnaselt auto, paadi ja lennukimudelitega. Langeksid ära voolu ülekande probleemid ja saaks proovida ehitada realistlikku signalisatsiooniautomaatikat, kus peamine hõivekontroll käib kontrollrööpaid lühistavate rattapaaride abil. Tee jääks betoonist või pakkudest tammile aastaringselt. Kaugele ma sellega jõudnud pole, kuna panen rõhku HO maketile. Vaid veduri rattad ja mõne rööpapaari jagu raudteed on olemas.\nVeeriku raudtee\t27.04.2015 19:46\t#348\nLeidsin CD vanade piltidega ja sättisin Deviantarti endale eraldi mudelraudtee Galerii.\nküsimus hõive kontrollist\t30.04.2015 07:09\t#349\nSa oled kindlasti kursis kas täna näiteks saksamaal ja ameerikas on ka hõive kontroll niimoodi lahentatud kui, et ratas lühistab kontroll rööpa ära?\nMinu mõted liikuvad ka selle suunas, et vedur töötab oma vooluallikaga. Üritan siin N seeria vedurisse\nakusi ja vastuvõtjat ära mahutada. Väike on see N oleks mul HO siis on seal palju ruumi.\nLihtsalt küsin veel kas sellist elektroonilist veduri ära tundmist kasutatakse ka?\nMa mõtlen midagi sellist mis näiteks suusatajatel jala ümber on ja mis siis vaheaegu märgib\nVeeriku raudtee\t30.04.2015 10:10\t#350\nTunnistan, et ei tea sest lääne süsteemide hõivekontrollist mitte midagi. Loodan vaid, et suudan hankida materjali, kuidas reaalse raudtee blokeeringud ja lülitused käivad, sealt ideid hankida ja selle järgi ehitada ja midagi käima panna.\nVeeriku raudtee\t01.05.2015 21:23\t#351\nVastuseks Vilomi küsimusele.\nLäbi rataste (vagun või vedur - vahet pole) hõivekontroll nõuab voolu olemasolu mõlemas rööpas. Ilma rööbasteta toimiks IR-lülitite ehk fotodioodi efektil toimiv lülitussüsteem (IR lüliteid toodab Euroopas Busch). Ka klassikaline reed-kontakt ehk herkonitega lülitus ei kasuta rööpaid. Paraku nõuavad mõlemad süsteemid releesid, mis lülitusmomendi pikemaks infosignaaliks teevad.\nMinu teada toimib pärisraudteel hõivesüsteem rööbastesse juhitud voolu ja rataste takistuse toel. Nüüd ei saagi aru, miks on vaja luua kahe rööpa voolul toimivat süsteemi, kui klassikaline mudel- ja õueraudtee saavad hakkama ühe rööpaniidi vooluga.\nVeeriku raudtee\t02.05.2015 09:54\t#354\nEi saa nüüd aru sest ühe ja kahe rööpaniidi voolu küsimusest, veel vvähem takistusest läbi rattapaari. Eriti kui rööbastes voolu ei ole. Näiteks sissesõidufoori juures on mõlema rööpa vahel isoleerjätk, samasugused on ka väljasõidufooride juures nii, et pöörmerajoon on elektriliselt muust teest eraldatud. Jah, pöörmerajoonis on vool sees ja rongi rattapaar on seal lihtsalt lüliti klemm, mis paneb automaatika tööle, st et välistab muult teelt sinna rohelise tegemise ja jaamakorraldaja puldil süttib tuli jne. See on lihtne. Tegelikult keerulisem veidi, sest ühed isoleerjätkud on veel eelteatefoori juures ja rööbasste lühistamine eelteate ja sissesõidufoori vahel näitab jaamakorraldajale rongi lähenemist. Ja muidugi jaamateedel on ka juhtmed taga eraldatud lõikudes väljasõidufooride vahel, mis käivitavad releesid ja näitavad tee hõivatust või vabaolekut ja välistavad lubava fooritule tegemist hõivatud teele jne.\nProbleem tuleb mul muidugi sellega, et minu veeremil, kui ma tahan nendega tulevikus sõita teedel, mis käivad rööpavoolu jõul, peab olema ümberlülitus. Ehk et rattad peavad olema isoleeritud, et rattad ei lühistaks rööpavoolu ja võimalusega isolatsioon lühistada, et käivitada automaatikat eelkirjeldatud meetoditega.\nVeeriku raudtee\t02.05.2015 13:36\t#357\nÜhe rööpaniidiga hõivekontrolli korral käivitab kontrolltule ja vajadusel ka releed veduri toitevool koormuse rakendumise ajal. Stopplõigul vool punase tule ajal muidugi puudub, aga selle hõivatud lõigu kontrolltule saab anda puldile ka läbi relee, mille lülitab sisse eelneva lõigu rööpavool ning välja järgneva lõigu rööpavool.\nRööpavoolule reageeriv hõivekontroll on mõeldud eeskätt digiraudteele ja on ideaalne arvutiga juhtimissüsteemidele. Kui kavatsed teha õueraudteed, mille rööbastest ronge käivitav vool puudub, siis sobib kasutada nö trammisüsteemi (sellest on juttu sarjas "Rööpavool"). Sel juhul on ühes rööpas nn lülitivool ja lülitusmoment tekib läbi rataste jõudes teisele rööpaniidile "sisse lõigatud" lülitusrööpale.\nVeeriku raudtee\t02.05.2015 17:17\t#358\nPraegu panite siin pisut"aiast ja augast" tasemel juttu. Soobel kirjeldas suurel raudteel kasutatavat süsteemi ja kui ta oma õuesaudteel kasutab ilma rööpatoiteta süsteemi, on selline loogika kasutatav. Natuke ka "prfesionaalset kretinismi": rööbastel on pinge peal, vool tekib siis kui rattapaar sealt üle veereb ja rööpad lühistab.\nSiin üks eelkõneleja rääkis ideest kasutada autonoomtoidet N formaadis. Kuhu ta seal akud mahutada kavatseb. Vedav mootor võtab ikka tubli pool amprit voolu ja kui ikka loota pisut tööaega rongile, tuleb akud ilmselt vagunitesse peita\nMõõtkavades O ja alla on ilmselt sobivaim lahendus siiski rööpatoide ja hõivekontrolli elektsoonika on juba nii tundlikuks arenenud et reageerib ka vaguni sisevalgusele.\nVeeriku raudtee\t02.04.2020 13:51\t#1799\nVabandused, et nii vanasse teemasse vastan aga naaberriigis on see küsimus juba lahendatud.\nAntud näide küll H0 ja PIKO rööbaste ning veeremi baasil aga kindlasti laiendatav ka õueraudteele.\nPõnevaks läheb siit, kes keelt oskab -> scbist.com/blogs/express2006/66-maket-zh...i-svoimi-rukami.html\n(kah väikestviisi entusiast)


64 000 majapidamist on jätkuvalt elektrita - Kodu - Tarbija\n64 000 majapidamist on jätkuvalt elektrita\n26. detsember 2011, 17:54\nÖöl vastu esmaspäeva puhuma hakanud tormituulest tingitud rikked olid esmaspäeva õhtuks viinud elektri ligi 64 000 majapidamisest, kella 11 ajal oli Eesti eri paigus Eesti Energia teatel vooluta 49 300 ja kella 12 ajal 57 300 majapidamist.\nJaotusvõrgu ja partnerite rikkebrigaadid jätkavad tormist põhjustatud rikete likvideerimist, kokku on rikete kõrvaldamisse kaasatud 108 brigaadi, teatas jaotusvõrgu pressiesindaja.\nRikkebrigaadid jätkavad tööd öö läbi, homme kaasatakse veel täiendavaid partnerite brigaade. Rikete likvideerimist raskendab pehme maapind, mis muudab kohati keeruliseks rikkekohtadele sõidukitega ligipääsu. Pehme pinnase tõttu juurtelt murdunud puud on elektriliine tõsiselt kahjustanud ja seetõttu võtab liinide parandamine ja ehitamine aega.\nEsmajärjekorras likvideeritakse rikkeid elutähtsatel ja ühiskondlikult olulistel objektidel, seejärel suuremat arvu majapidamisi varustavas keskpingevõrgus. Kuna tormiolukorra jätkumist lubatakse ka homseks, võib osadel väiksemat arvu majapidamisi varustavatel madalpingeliinidel võtta elektrivarustuse taastamine aega mitmeid päevi. Jaotusvõrk teeb kõik võimaliku, et taastada elektrivarustus klientidele esimesel võimalusel.\nKuna paralleelselt rikete kõrvaldamisega on pidevalt uusi rikkeid lisandunud, on elektrita majapidamiste koguarv viimastel tundidel tasapisi kasvanud, ulatudes kella 16 ligikaudu 64 000 kliendini, enim on elektrikatkestusi Viljandi-, Tartu-, Rapla- ja Lääne-Virumaal.\nEt vältida telefoniliini ummistumist ja kiirendada rikete likvideerimist, palume rikketelefonil 1343 helistades pärast automaatvastaja edastatud rikkeinfo kuulamist oodata ühendust klienditeenindajaga vaid juhul, kui teile on teada täpne liinile langenud puu või murdunud masti asukoht. Palume vabandust katkestustest tingitud ebamugavuste pärast.


* Möödunud neljapäeval pöördus Paide linnavalitsusse keskealine mees, et anda üle annetus Keskerakonnale. Selleks valitud koha ja teguviisiga külvas ta asjaosaliste seas parajalt segadust.\n* Türi valla arendusjuht Üllar Vahtramäe sõnas, et kuna tööd algasid kavandatust hiljem, sest projekteerimine venis, siis lükkub edasi ka tervisekeskuse valmimise tähtaeg. «See on 2019. juunis, aga septembriks peaks olema sisustatud ja kolitud,» täpsustas ta.\nKui aasta alguses avatud Koeru tervisekeskuse ehitus läks ehitushanke järel isegi veidi odavamaks, siis Türi tervisekeskuse ehituse maksumus oli prognoosidest suurem: varem hinnatud 2, 725 miljoni euro asemel 3,4 miljonit eurot, millele lisandub sisustus.\n* Uuel õppeaastal asub Järvamaa üldhariduskoolides esimest korda õppima 306 õpilast, neist Türi valla koolides 117, Järva vallas 90 ja Paide linnas 99.\nUue nime saavad sel õppeaastal järgmised koolid: Paide gümnaasium on nimetatud Paide Hammerbecki põhikooliks, Paide ühisgümnaasium Paide Hillar Hanssoo põhikooliks, Paide valla lasteaed-kool Tarbja lasteaiaks-kooliks, Aravete lasteaed ja Ambla lasteaed-põhikool liituvad Ambla-Aravete kooliks.\n* Eelmisel nädalal andis Türi vallas Poaka külas Juhani talu pidav perekond Nordberg teada, et nende kandi metsades liiguvad ringi karud. Et just seal on teada-tuntud seenekohad, siis manitsesid nad inimesi ettevaalikkusele. Kristiina Nordberg sõnas, et on karuema koos kahe suuremat sorti pojaga näinud põllul mitu korda. Seda lausa päise päeva ajal.\n* Imaveres tegutseb meesteklubi, kes aitab mööblit tassida, puid riita laduda või kodus pisiremonti teha. Tööde eest antavast rahast vähemalt poole paigutavad mehed noorte huvitegevusse.\n* Aasta tagasi pakkis paidelane Anna Maria Mets kohvreid, et sõita ASSE vahetusõpilasena aastaks Hispaaniasse. Nüüd ohkab ta kergendatult, et see aeg on möödas ning ees kooliaasta Eesti moodi õppides. Siinne koolielu on tema hinnangul kordi parem.\n* Sotsiaalmeedia gruppides hakkavad silma teated koduloomadest, kes on seiklema läinud. Osa neist jõuab õhtuks koju tagasi, aga kõigil nii hästi ei lähe. Rikassaare külas elava Maarja Liidemanni noor kass Hitler jäi juuli lõpus kadunuks pärast koduõuel peetud kaklust vana hulkuva kassiga.\nEt Liidemann elab metsade vahel, ei osanud ta kassi ka kuskilt kindlast kohast otsida. Pärast mõnda aega looma tagasitulekut oodanud, otsustas Liidemann panna sotsiaalmeedia gruppi «Märgatud Paides» ja «Märgatud Türil» otsingukuulutuse.\nKui Liidemann esimese neist arvutis lahti tegi, oli keegi temast juba ette jõudnud ja kassi hulkumisest Mündi tänaval teada andnud. «Olin üllatunud, kuidas ta oli üle jõe ja läbi metsade seitsme kilomeetri kaugusele jõudnud,» ütles Liidemann.


Haljastusplaan aitab märgata apse enne aia rajamist - Maakodu\nHaljastusplaan aitab märgata apse enne aia rajamist\nHaljastusplaani koostamine annab võimaluse reaalselt näha ja mõista kavandatavat situatsiooni, põhjendab Räpina aianduskooli õpetaja Reti Randoja-Muts haljastusplaani koostamise vajalikkust.\nRäpina aianduskooli õpilase Tiina Toometi ruutude ja ristkülikute teemas kujundatud aia haljastusplaan.\nFoto: Reti Randoja-Muts\nMis on haljastus- ehk aiaplaan?\nR.R-M: Haljastusplaan, mida rahvasuus tõesti ka aiaplaaniks nimetatakse, on graafiline kujutis kujundatud aiast. Kujutis on olemasolevaga võrreldes joonestatud vähendatud kujul, reeglina mõõtkavas M1:100-le. See tähendab, et ühesentimeetrise läbimõõduga märgitud objekt plaanil tähistab ühemeetrise läbimõõduga objekti looduses/aias. Kui kujundatavas aias on arukase võra läbimõõt näiteks 8 meetrit, kujutatakse seda joonisel 8-sentimeetrise läbimõõduga. Objektide tähistena plaanil kasutatakse tingmärke, mis võivad olla nii kujundaja enda disainitud kui ka kokkuleppelised nn leppemärgid. Kindlasti peab plaanil olema välja toodud ting-/leppemärkide loetelu.\nMiks peaks aiaplaani tegema?\nR.R-M: Haljastusplaani koostamine annab võimaluse reaalselt näha ja mõista kavandatavat situatsiooni. Plaanile on hoonete kõrvale kantud teed, platsid, istutusalad vähendatud kujul, kuid reaalse situatsiooniga suhestatavates mõõtudes. Nii toimides on võimalik märgata apse enne rajamist.\nMida tuleks aiaplaani koostades läbi mõelda?\nR.R-M: Haljastusplaani koostades tuleb alustada asendiplaani suurendamisest mõõtkavasse M 1:100-le, millele omakorda märkida olemasolev situatsioon. Viimatimärgitu tarvis tuleb alustada ilmakaarte fikseerimisest plaanil ning valguse ja varju liikumisest ja selle tähistamisest plaanil. Kindlasti tuleb plaanile märkida olemasolev ja säilitatav taimmaterjal ning trassid, teed, platsid ja vastavalt vajadusele ka olemaolevad istutusalad. Samuti tuleb kasuks, kui plaanile saavad märgitud alad, millelt avanevad vaated väljaspool krundipiire jäävatele aladele, mida väärib säilitada ja vastupidi ka neile aladele, mida tuleb kujunduse käigus varjata või millelt tähelepanu mujale juhtida. Kui on teada valdavad tuulesuunad, kavandatavate ehitiste piirjooned, on mõistlik ka nende asukohad tähistada.\nKui situatsioon on mõõtkavaliselt plaanistatud, tuleb koostada nimekiri kõigi pereliikmete vajadustest ja soovidest kujundatava aia suhtes ning selle põhjal fikseerida tegelikud ootused oma aiale. Sellist analüüsi võime nimetada lähteülesandeks, mis saab kujunduse aluseks. Järgmisena tuleb täiendustega asendiplaanile kleepida kalka ning kogutud andmete põhjal olemasolevat situatsiooni arvestades jagada kogu aiaruum erineva otstarbega piirkondadeks: tüüpiliselt jaguneb eesaed, mis kujuneb peasissepääsu ja tänava vahelisele alale, nn iluaia osaks ja parkimisalaks. Külgaedade arvel, mis jäävad ees- ja tagaaia vahele, on kaval laiendada ees- või tagaaeda. Tagaaia võib jagada näiteks majandusõue, tarbeaia ja puhkeala vahel. Viimatimärgitute liigendamine sõltub konkreetse pere vajadustest, kellele aeda kujundatakse. Kui majandusõue ei ole vaja, siis laiendame selle arvel puhkeala ja vastupidi. Sellise protsessi käigus, mida nimetatakse nn funktsionaalseks tsoneerimiseks, tuleb plaanile kas või skemaatiliselt märkida ruumide vahelised liikumissuunad, et mõista, kus on põhjust teid ja platse kavandada.\nKirjeldatud etapile järgneb nn kujundusteema valik. Kas me soovime oma aias näha vabakujulisi istutusalasid või eelistame ruutude ja ristkülikute või hoopis ringikujulisi. Teemasid on palju ja neid võib ka omavahel kombineerida. Seda etappi ei või vahele jätta, sest siin leitakse justkui piparkoogivorm, mis annab istutusaladele kuju ja laseb aiast tervikul moodustuda.\nAlles siis tuleb hakata mõtlema, milline on istutusmuster istutusalades ja milliste taimedega seda edasi antakse.\nMida üks valmis aiaplaan peaks sisaldama?\nR.R-M: Haljastusplaanil on kujundatava ala piirid ja põhjasuund. Plaanile on märgitud hooned, teed, platsid, istutusalade täpsete materjalide nimetustega ning taimed liigi- ja sordinime ja tükiarvu välja toomisega ning see kõik on koostatud ühes kindlas mõõtkavas, mida kinnitab kirjanurgas kujundaja allkiri.


Tauno Toompuu | K&T | Page 2\nVäikese (maa)koguduse suured (arengu)võimalused\nTauno Toompuu ⋅ 11. november 2016\nSõnastasin oma ettekande pealkirja: „Väikese (maa)koguduse suured (arengu)võimalused“. See koosneb kahest poolest, mille kesksed mõisted olen markeerinud veel sulgudesse asetatud täienditega. Esimeses pooles on „väike (maa)kogudus“ ja teises pooles „suured (arengu)võimalused“. Oma ettekande jagangi nende kahe poole vahel, kusjuures mahult suurem osa käsitleb teist poolt. 1. Väike (maa)kogudus Eestis kuuleme tavaliselt kõneldavat väikestest, keskmistest ja […]\nTauno Toompuu ⋅ 12. august 2016\n„Sest nõnda on Jumal maailma armastanud, et ta oma ainusündinud Poja on andnud, et ükski, kes temasse usub, ei hukkuks, vaid et tal oleks igavene elu.“ (Jh 3:16) „Nõnda on ka surnute ülestõusmine: kaduvuses külvatakse, kadumatuses äratatakse üles, autuses külvatakse, kirkuses äratatakse üles, nõtruses külvatakse, väes äratatakse üles, maine ihu külvatakse, vaimne ihu äratatakse üles. […]\nTauno Toompuu ⋅ 1. aprill 2016\nVahetult ülestõusmispühade eel avaldas Ergo Naab ajakirjas Kirik & Teoloogia artikli pealkirjaga „Ülestõusmisuskumus N. T. Wrighti pilgu läbi“. See ülevaatlik tekst andis hea kokkuvõtte ühe hinnatuima uustestamentlase nägemusest selle kohta, mis võis siiski juhtuda Naatsareti Jeesusega peale tema surma ja mida uskusid tema kohta ta õpilased pärastpoole. Wrighti teoloogilistest diskussioonipartneritest on lisaks John Dominic Crossanile […]\n„Üks Issand, üks usk, üks ristimine, üks Jumal ja kõikide Isa, kes on kõikide üle ja kõikide läbi ja kõikide sees.“ (Ef 4:5j) Kolmainupüha toob erilise jõulisusega esile ristiusu jumalamõistmise eripära – on üks Jumal, ent tema tunnuseks on sisemine mitmus. Ikka on küsitud, kuidas või kas üldse on võimalik kõnelda “ühest Jumalast”, kui arusaamu […]\n„Kantslis seista ja möliseda pole mingi probleem,“ teatas hiljuti ühe riigikokku kandideerinud väikepartei sotsiaalministrikandidaat. Mees teab, mis mees räägib. Sest ta valmistub kirikuõpetaja ametiks ja on ühes maakoguduses ka juba praktikal käinud. Ehk siis kantslis seisnud ja mölisenud. Saksamaal, Bremeni Püha Martini kiriku kantslis pidas 18. jaanuaril jutluse sealne pastor Olaf Latzel. Küllap on ligi […]\n“Joosepi vennad ütlesid Joosepile: „Sinu sulase, meie isa käsi käib hästi, ta elab veel.” Ja nad kummardasid ning heitsid maha.” (1Ms 43:28) Joosep kiusab oma vendi. Ja oma isa. Tema on oma pere kadunud poeg. Ei, mitte enese süü tõttu, vaid vendade kadeduse tõttu, kes otsustasid tüütust, isa poolt eriliselt armastatud nolgist vabaneda. Suure pere rõõmud. […]\nTauno Toompuu ⋅ 11. oktoober 2013\n„Ja ta ütles neile: „Vaadake ette ja hoiduge igasuguse ahnuse eest, sest külluseski ei olene kellegi elu sellest, mis tal on!“ Ja Jeesus rääkis neile ka tähendamissõna: „Ühe rikka mehe põllumaa oli hästi vilja kandnud. Ja ta arutas endamisi: „Mis ma pean tegema? Mul ei ole kohta, kuhu oma vilja koguda.“ Ja ta ütles: „Seda […]\nTauno Toompuu ⋅ 30. august 2013\nTänase maailma arvuks on plural ja hulgaks multi. Singulaarse monoinimese asemele on tulnud pluralistlik multitaskingut valdav überpolarist, kes ei jää hätta ei vastandite haldamise ega paralleelide vahel navigeerimisega. Tema terekäeks on Facebook ja ruuporiks Twitter, näoks igakuiselt muutuv avatar ja sõbraks igaüks, kes vastava taotluse saatnud. Paradigma on muutunud. Lõppenud on autoriteetide aeg ja maailm […]


Naistearst Tiiu Luga - Sünnitusabi ja günekoloogia | TerviseTrend\n4.5 - hinnanguid kokku: 38\nLäksin rasedust tuvastama ja väidab, et emakaväline. Kui aga teisele arstile minnes oli kõik okei ja ikkagi oli emakasisene rasedus\nIgas mõttes professionaalne arst,üle 20 aasta käin ning kiidan jätkuvalt.\nOlen käinud aastaid tema juures.Olen väga rahul ja väga tänulik talle.Sõbralik arst.\nÜhe korra olen käinud ja väga väga tore arst on, abivalmis ja igati rahul!\n"et arst tunneb oma ..."\nVäga positiivsed kogemused. Kohe näha, et arst tunneb oma tööd . Tore , heasüdamlik jagab häid nõuandeid . On hea Arst suure Aga :)\nVäga tore , sōbralik ja hea arst. Olen väga rahul .\n"Ma olen nyyd tema ..."\nMa olen nyyd tema juures rasedusega arvel aga pm on paljud protseduurid jäänud tegemata.Teda nagu ei huvitaks üldse see ,mis toimub..Koguaeg need ühed ja samad analüüsid... Ei ole väga rahul aga kannan lõpuni,ei hakka enam vahetama arsti kuna nii vähe jäänud...\nMinu arust on siin küll väga halvad ja pahatahtlikud inimesed mängus.... Nagu väiksed lapsed ma ei mõita. Arst on väga supper lihtsalt neis on häda kes ei oska seda hinnata ja kujtab asju ettte\n"ei tea loen neid ..."\nei tea loen neid negatiivseid kommentaare ja ei suuda oma silmi uskuda, olen juba 2 aastat peaaegu 3 aastat Luga juures käinud ja olen väga rahul nii arsti kui ämmaemandaga! Minu arust väga supper arst ja teeb oma tööd vägahästi!\nNo täiesti lõpp, kui hea arst! Sõbralik, mõistev, professionaalne ja alati abivalmis! Kuulab ilusti, annab nõu ja räägib väga palju asju juurde ka, mis on väga abiks! Minu esimene kogemus oli suurepärane! :D\nVäga tore ja sõbralik arst! Soovitan!\n"Olen mõned korrad käinud ..."\nOlen mõned korrad käinud ja jäin väga rahule! Võrreldes Põltsamaa arstiga siis on tema väga hea!\n"Kuigi Rakveres on günekolooge ..."\nFantastiline inimene. Kuigi Rakveres on günekolooge käin tema juurde Jõgevale.. Tiiu Luga on suure südamega ja hea inimene!\nminu lemmik arst. paremat annab otsida. annab nõu kuidas mingi probleemiga toime tulla:)supper arst.\n"Väga sõbralik ja tore ..."\nVäga sõbralik ja tore arst :)!\nAnna hinnang arstile (Tiiu Luga)


Karskusliit: avalikus kohas alkoholi tarbimise keeldu ei tohi leevendada - DELFI\nKarskusliit: avalikus kohas alkoholi tarbimise keeldu ei tohi leevendada\nSuvine oleng alkoholiga vabas õhusFoto: Andres Putting\nSiseministeeriumi korrakaitse ja kriminaalpoliitika osakonna juhataja Priit Heinsoo sõnul peab inimest karistama, kui alkoholi tarbimisega avalikus kohas kaasneb muu avaliku korra rikkumine.\nKarskusliidu juht Lauri Beekmann ütles ERRi uudisteportaalile, et ministeerium läheneb teemale seaduse rikkumise ja sellele järgneva karistuse kontekstis.\n"Seadust peaks siiski esmajoones vaatamata ühiskondlikku toimimist reguleeriva funktsioonina, mis sätestab selle, mis meie ühiskonnas on lubatud ja mis mitte ning muidugi peaks seadusega käima kaasas ka selgitus, miks teatud tegevus ei ole lubatuks peetud," arvab Beekmann.\nTa rõhutas, et alkohol ei tohiks saada avalikus ruumis probleemiks neile, kes tahavad kas üksi või oma perega, kaasa arvatud lastega, seal kainelt viibida. Beekmanni sõnul pole kunagi täielikult garanteeritud, et joojad ei muutu teistele häirivaks.\nSiseministeeriumi ametnik: pudeli õlle joomine pargipingil ei peaks olema karistatav\nTartus Rüütli tänaval pidutsev rahvamass teeb linna murelikuks\nAlaealisele alkoholi müümise eest on karistatud vaid käputäit poode


Kodukord | Lasteaed Krõll Kodukord – Lasteaed Krõll\nHome » Kodukord\nKilingi-Nõmme lasteaed Krõll on avatud tööpäevadel 07.00 – 18.00. Valverühm on avatud tööpäevadel 18.00 – 18.30\nRühmad töötavad päevakava alusel, mis on koostatud arvestades laste ealisi vajadusi.\nRühmade õppe- ja kasvatustegevused lähtuvad lasteaia õppekavast, rühmade aasta ja nädala tegevuskavast.\nLapsevanemal (edaspidi vanemal) on õigus ja võimalus tutvuda lasteaia õppe- ja tegevuskavaga, rühma aasta ja nädala tegevuskavadega. Õppekava on vanemale kättesaadav kodulehel, paberkandjal rühmas ja infosüsteemis ELIIS.\nVanemal on õigus ja võimalus avalduste ja ettepanekutega kirjalikult pöörduda lasteaia direktori või hoolekogu poole.\nVanemal on õigus saada igapäevast teavet kõikidelt õpetajatelt, kes lapsega tegelevad.\n§ 2 Lasteaeda tulek ja lasteaiast lahkumine\nLaps tuleb hommikul lasteaeda puhanuna, puhtalt riietatuna ja kõiki kohalolijaid tervitades.\nVanem, hommikul lapsega lasteaeda tulles, varub aega, et saata oma laps rühma ja anda ta isiklikult õpetaja hoole alla. Ka lapsele järele tulles, varub vanem aega, et vestelda õpetajaga päevatoimetustest ning lugeda uut informatsiooni rühmastendil.\nVanemal on õigus oma laps lasteaeda tuua ja ära viia järgides päevakava. Lapsed kes söövad hommikusööki peavad olema kohal hiljemalt 8.30, kes hommikusööki ei söö, hiljemalt kell 9.00. Hilinemise või puudumise korral teatada infosüsteemi ELIIS kaudu, hiljemalt kell 9.00.\nVanem tuleb lapsele järgi arvestusega, et töö rühmades lõpetatakse kell 18.00. Kell 18.00 – 18.30 töötab valverühm.\nKui vanem ei ole lapsele järele tulnud või erakorralisest hilinemisest teatanud, helistab lasteaia töötaja alates kell 18.30 vanemale. Ühenduse puudumisel on luba õpetajal laps enda koju viia kell 18.45 (õpetaja teavitab direktorit). Vanema Korduva hilinemise korral lapsele järeletulekul on direktoril õigus laps lasteaia nimekirjast välja arvata.\nLapse lasteaeda tulekul on vanem kohustatud lapse õpetajale isiklikult üle andma, olles eelnevalt lapse lasteaiapäevaks ette valmistanud (lahti riietanud, korrastanud välimuse, loonud lapsele rõõmsa meeleolu jne.).\nKojuminekuks peab vanem oma lapsele isiklikult järele tulema. Juhul, kui see ei ole võimalik, teavitab vanem õpetajat. Vanema poolt valitud isikute nimekiri lisatakse infosüsteemi ELIIS.\nÕpetajad ei anna last kojuminekuks üle järgmistel juhtudel:\n1. lapsele järele tulnud isik on ebakaines olekus\n2. alaealisele, kui vanem ei ole selleks andnud kirjalikku nõusolekut\n§ 3 Lapse tervislik seisund\nVanem ei too lasteaeda haigestunud last. Kõik lasteaialapsed osalevad õuetegevustes iga ilmaga (arvestades tervisekaitsenõudeid).\nLasteaed ei tegele laste raviga ega järelraviga, vajadusel osutab üksnes esmaabi. Rühma õpetajal on seadusega keelatud anda lasteaias lastele ravimeid (v.a esmaabi), ega luba ka lapsel neid iseseisvalt sisse võtta.\nJuhul, kui õpetajal tekib last vastuvõttes kahtlusi lapse tervisliku seisundi osas, on tal õigus küsida vanemalt lisateavet ja soovitada perearstiga konsulteerimist.\nPäeva jooksul haigestunud lapsest teatatakse koheselt vanemale, kes organiseerib lapsele järele tuleku.\nVanem on kohustatud teavitama lasteaeda, kui laps on haigestunud või põeb nakkushaigust.\n§ 4 Allergiliste laste või muu toitumishäiretega laste toitlustamise kord\nLapse vastuvõtmisel lasteaeda informeerib vanem või seaduslik eestkostja direktorit ja rühmaõpetajaid kirjalikult lapse võimalike toiduallergiate suhtes ning kinnitab lapsele keelatud toiduainete nimekirja oma allkirjaga.\nLapsele keelatud toiduainete nimekirja muutumisel kirjutab vanem uue avalduse.\nLapse toitlustamine korraldatakse koostöös vanema ja lasteaia kokkadega, arvestades sealjuures arsti või toitumisspetsialisti soovitusi ning lasteaia võimalusi.\nRühma meeskonna iga liige peab omama teavet terviseseisundist tulenevatel põhjustel teisiti toituva lapse toitlustamise kohta (kui ei ole kokku lepitud teisiti).\nVanem teavitab rühma õpetajat/õpetaja abi lapse puudumisest ja lapse naasmisest lasteaeda hiljemalt eelneval tööpäeval, et korraldada eritoidu valmistamine järgmisel päeval.\nVanemal on võimalus tutvuda nädala menüüga lasteaia kodulehel, infosüsteemis ELIIS ja rühma stendil.\nEriti raskete allergiajuhtude ja toidutalumatuse ja/või terviseseisundist tulenevate eritingimuste puhul toob vanem toidu kodust kaasa, arvestab ning vastutab kaasa pandud toidu tervisekaitsenõuetele vastavuse eest.\n§ 5 Lasteaiaga seonduvate kulude tasumine lapsevanema poolt\nVanemate poolt kaetava osa määr on määratud ja kinnitatud Saarde Vallavolikogu määrusega 28.11.2018 nr 34\nLapse puudumisel lasteaiast tehakse toidukulu ümberarvestus alates teisest tööpäevast Saarde Vallavalitsuse määrus 8.04.2014 nr 2-1.1/2\nKui laps puudub lasteaiast kindlal nädalapäeval vanema avalduse alusel, mis on esitatud infosüsteemi ELIIS vähemalt nädal aega enne puudumise päeva, siis arvestatakse toidukulud alates esimesest puudumise päevast maha.\nToidukordade muutmise avaldus esitada hiljemalt 25ndaks kuupäevaks, mis jõustub järgmise kuu esimesest päevast.\nLasteaed väljastab iga kuu 10. kuupäevaks vanemale arve, kus on arvestatud eeloleva kuu toiduraha ja õppetasu maksumus, ettemaks ja võlgnevus kokku. Arved saadetakse vanema e-mailile. Lasteaial on õigus arvet edastada ka muude kanalite kaudu (nt facebook kontolt, sõnumiga telefonile).\nVanemal on kohustus arvel märgitud summa tasuda käesoleva kuu 25. kuupäevaks. Tasumisvõimalused:\n1. ülekandega Saarde Vallavalitsuse pangaarvele;\n2. sularahas Saarde Vallavalitsuse raamatupidamises;\n3. sularahas, 10.-16. kuupäevani, lasteaia raamatupidamises.\nLasteaiatasu tasumisel ülekandega tuleb arve selgitusse märkida arve number.\nJuhul, kui vanem ei ole lasteaia tasu tasunud kahe kuu jooksul, on lasteasutuse direktoril õigus laps lasteaia nimekirjast välja arvata.\n§ 6 Lapse riietus\nVanem varustab lapse, lasteaias oleku ajaks, vajalike, mugavate, puhaste, tervete, ilmastikule ja lapse kasvule vastavate toa- ja õueriietega ning –jalanõudega, mis on märgistatud.\nRiided ning jalanõud peavad olema kergesti selga/jalga pandavad, lihtsate kinnitustega.\nVanem kontrollib regulaarselt, et lapse toa-, õueriided ja -jalanõud oleksid terved, korralikult suletavad (korras lukud, trukid jms.), puhtad ning lapse kasvule vastavad.\nÕpetajad ei vastuta lapse toa-, ja õueriiete ning jalanõude esteetilise välimuse eest.\nParim riietus lasteaias mängimiseks on see, mille määrdumisel, katki minekul jms. ei karda laps vanema käest riielda saada.\nSõrmkindaid võib kanda laps, kes oskab iseseisvalt neid kätte panna (sõimeealistel ainult labakinnas)\nLasteaias peavad lapsel kindlasti olema:\n1. vahetusjalanõud (tagant kinni olevad)\n2. puhas vahetuspesu (pesu, sokid või sukkpüksid, pluus, seelik või püksid)\n3. õhku läbilaskvad magamisriided ja riidest kott\n4. kamm, vajadusel juukseklambrid ja patsikummid\n6. võimlemisriided (sportpüksid-pluus) riidest koti sees ja vajadusel pidursokid\n7. suveperioodil on õuesoleku ajaks vajalik peakate ja isiklik veepudel\n8. porise ilma korral vastavad jalanõud\n9. õueriietus vastavalt ilmale\n10. laste õueriietuses ei tohi olla pikki paelu ja salle.\n§ 7 Koostöö\nLapse arengut soodustab turvatunne, meeldiv keskkond, koostöö vanemate ning lasteaiatöötajate vahel. Ootame teid lasteaias toimuvatele üritustele, sest lapsele meeldib, kui ema-isa, õed-vennad tema tegemiste vastu huvi tunnevad ja teda innustavad.\nLasteaiaelu kajastav info asub lasteaia stendidel, koduleheküljel (www.lasteaedkroll.ee), infosüsteemis ELIIS ja facebookis.\nVanem vastutab, et lasteaial on vanema korrektsed kontaktandmed.\nSünnipäevade tähistamiseks on lubatud rühmakaaslasi maiustustega või puuviljadega kostitada.\nKoduseid mänguasju võivad lapsed lasteaeda kaasa võtta üksnes kokkuleppel rühma õpetajatega ning arvestades rühma sisekorda.\nLasteaed ei vastuta lapse koduste mänguasjade kadumise või katki minemise eest.\nJalgratta, kelgu jm vahendid võib lasteaeda jätta omal vastutusel, lasteaed ei vastuta võimalike ebameeldivuste puhul.\nLasteaia territooriumil jalg- ja tõukerattaga sõit ilma kaitsevahendita pole lubatud.\nRühmaprobleemi korral pöörduda esmalt rühmaõpetaja poole\nVanemal on õigus pöörduda lasteaiaõpetajate, juhtkonna või lasteaiast valitud hoolekogu liikmete poole abi ja nõu saamiseks.\nVanemal on õigus teha ettepanekuid hoolekogule laste arenguks vajalike tingimuste parendamiseks, aidates ise kaasa.\nVanemal on õigus tutvuda lasteaia õppe- ja päevakavaga, saada teavet lasteaia töökorralduse kohta.\nKilingi-Nõmme lasteaed Krõll, Aia tn 1, 86304 Kilingi-Nõmme, tel 449 2212, e-post: evi.lapp86@gmail.com


Lae Cooking Yard Restaurant Android: Juhuslik\nKodulehekülg » Tarkvara » Juhuslik\nVersioon: 2.0 Arendaja: TWIM STUDIOS Kategooria: Juhuslik Hind: 0.00  Distribution tüübist: Faili suurus: 68255 Kuupäev upload: 29 Nov 17 Populaarsus: 169\nToiduvalmistamis mängud, kus saate koostisaineid kombineerida, et luua rohkem kui 100 toitu, osta ja kaunistada oma uusi restorane ja teenindada oma kliente.\nMeie restorani mäng pakub toiduvalmistamis mängude taset, mida saate mängida iga kord, kui soovite, valmistad toitu ja müüte seda raha eest.\nKlientidelt saadud raha võib varieeruda toiduvalmistamise kiiruse, retsepti tegemise ja peakokkade oskuste põhjal.\nVarsti esitame teile mõned tasemed, et saaksite valmistamise mängud mõista.\nEsimeses kohvikus on kiirtoidurestoran.\nSiin kiirtoidurestoranis küpstate kuulsaid retsepte kogu maailmast küpsetatud koerast ja burgerist, et praadida retsepte, mis muudavad su suve niisutamaks iga kord, kui seda küpseta.\nKiirtoitlustus restoran on lihtne omada, hallata ja valmistada.\nTänav kiirtoit on viimasel ajal muutunud väga populaarseks ja meie toiduvalmistamis mängud on selle järgi.\nLapsed võivad imetleda kiirtoidu valmistamist ning neid restorani mänge soovitavad täiskasvanutele, teismelistele ja igas vanuses lastele, sest see võib olla hea viis oma aega veeta ja süüa.\nMeie teine restoranimäng toob teid sisse kohvi ekspertide maailmale. Kõik tüüpi kohv kapuutsiinist espresso juurde.Nagu te teate, hea kohv läheb hästi maitsva kohtlemisega, nii et selles toiduvalmistamis mängudes võite rikkuda oma klientidele palju cupcakes ja kuklid.\nIga kohvi eest, mida teenite oma klientidele, saate mündid, mida saab kasutada uute restoraniartiklite ostmiseks. Saate ka osta esemeid, mis aitavad teil toidu valmistada kiiremini ja uuendada juba kasutatavaid masinaid.\nKõigi laste lemmikloomade toiduvalmistamise kõige tuntum tase on pizza tegija tase. Siin sa tõesti proovid oma kujutlusvõimet ja oma parimat koka oskusi. Alustage oma pizza restorani mäng, asetades oma koostisosad pitsa-tainasse.\nTeie kliendid valivad koostisosade ja neil on palju valikuvõimalusi ja palju muud, mida pakute meie pitsa tasandil.\nLoodame, et võttisime teie tähelepanu ja lasime teil proovida oma koka oskusi meie uutest toiduvalmistamis mängudest!\nMuu tarkvara on "TWIM STUDIOS"\nChef Hamburger - Burger Restaurant\nLove Test Calculator XD Prank\nKommentaarid Cooking Yard Restaurant


Ujuja Allan-Kris Malleus alistas Emajõe otsast lõpuni - Uudised - Tartu Postimees\nUjuja Allan-Kris Malleus alistas Emajõe otsast lõpuni\n8. juuli 2013, 9:25\nMerilin Sarapuu suvereporter\nEsialgsete plaanide kohaselt Varnjasse ujumine ei tundunud Allan-Kris Malleusele pärast Emajõe lõppu jõudmist enam mõttekas. Praagalt Varnjasse sõitis ta juba paadis (pildil saab Malleus Varnjas õnnitlusi emalt).\nHoolimata skeptikute manitsustest astus 20-aastane Allan-Kris Malleus 4. juuli õhtupoolikul Emajõe lähtes vette, et omal jõul 100 kilomeetrit jõe teise otsa ujuda. Kahtlejatel tuli seekord alla vanduda.\nMalleuse sõnul oli kahtlejaid palju. Varem on sama katset üritanud mitu inimest, kuid teekond on jäänud ikka pooleli. Nüüdseks on noormees aga tõepoolest esimesena suutnud Emajõe algusest lõpuni ujuda.\n«Suck it up!» («Saite nüüd!») ütleb Malleus edasi skeptikutele, kes ennustasid talle ebaedu.\nKuigi noore mehe nägu reetis 36 järjest ärkvel oldud tundi, kinnitas ujuja vahetult pärast edukat lõpetamist, et emotsioonid on laes. Füüsiliselt oli ta rohkem kurnatud. «Nagu rekka alla oleks jäänud,» kirjeldas Malleus.\nTa ütles, et plaanis oli ärgata kaks tundi enne starti ehk alles kell kaks päeval, kuid ärevus ajas juba seitsme paiku hommikul une minema. See tegi ujumise veidi raskemaks. Peale väsimuse tuli tal vees võidelda ka vanade traumadega. «Õlg hakkas haiget tegema ja põlv ka,» täpsustas ta.\nToituda sai Malleus teekonna vältel vaid vedelikest ja geelidest, tahket toitu sellal endale lubada ei saanud. Glükoosirikaste geelide magus maitse jäi aga suhu veel pärast veest välja ronimist. «Lõpus läks päris vastikuks,» tunnistas Malleus ja lisas, et ujumise ajal nälga geelid siiski tunda ei lasknud.\nMalleusega sõitis terve tee kaasa paadiseltskond. Kapten Lauri Kummeli sõnul visati laeva külge kinnitatud joogipudel vette iga 15 minuti järel.\n«Ujuja keeldus isegi paadist kinni võtmast,» rääkis Kummel. Vees paigal ulpides saab küll puhata, kuid Malleuse soov oli võimalikult vähe seista ja pidevalt edasi liikuda, sest paigale a võib motivatsioon kahaneda.\nKapteni hooleks oli jälgida sõidu ajal eelkõige ujuja ohutust, näiteks et Malleusel poleks ees kalavõrke, ja anda mööduvatele paatidele märku, et ujuja on vees.\n«Öösel oli palju paksu udu, ka taskulambiga oli nähtavus kehv,» rääkis Kummel. Pimedas kinnitati Malleuse paremaks märkamiseks kalipso varruka ja sääre külge neoonpulgad. «Nagu väike jaaniussike oli vees,» naeris Kummel.\nEhkki saatjad püüdsid igati ujuja ohutust ja heaolu tagada, ei saanud nad suurt midagi teha, kui öö saabudes läks jahedamaks. Ujumise intensiivsus polnud piisav, et hoida keha pärast päikese loojumist jätkuvalt soojas.\n«Minu lootus oli, et hommikul, kui päike välja tuleb, saab kehatemperatuuri jälle korda, aga ei saanud,» lausus Malleus. Et ka päevane intensiivne päike ei aidanud ujujal end korralikult üles soojendada, pidi ta ööst peale vees külmetama. «Teekonna teises pooles kasvas natuke ujumise intensiivsus, see hoidis keha soojas, aga ikkagi oli külm olla,» tunnistas ta.\nEmajõgi sai tuttavaks\nMalleuse sõnul oli ujudes märgata vee kvaliteedi muutust – just jõe esimene pool oli tunduvalt räpasem. «Palju surnud kalu, vahepeal sain vastu nägu ka,» ütles ta naeruga. Kui ta oli jõudnud linnast läbi, muutus vesi kaugemal üha puhtamaks ja selgemaks.\nUjudes sai Malleusele selgeks, et vool teda lõpuni ei aita. «Mainiks ära, et vool Emajões on täiesti ülehinnatud,» muigas ta. Malleus ei nõustu väitega, et voolu kiirus on 3,7 kilomeetrit tunnis. Tema hinnangul võib see nii olla küll esimesed 20 kilomeetrit, kuid juba pärast seda hakkab kiirus tugevasti vähenema. «Teise poole pidin täiesti omal jõul ujuma,» nentis ta.\nKogu Emajõe läbimine võttis arvatust vähem aega, kuigi teist poolt ujus noormees kavatsetust tund aega kauem. Plaanitud aega lühendas seegi, et Varnjasse ujumise asemel lõpetas Malleus Praagal, mis tähendas umbes viis kilomeetrit lühemat teekonda, kuid siiski Emajõe lõpuni ujumist.\nVarnjasse tahtis ta esialgu ujuda seetõttu, et sinna saab autodega otse ligi. «Eks see distants kujunes päris raskeks ja Varnjasse lisaks ujuda oleks päris ränk olnud,» tunnistas Malleus. Tema sõnul piisas täiesti sellest, et Emajõgi sai otsast lõpuni läbi ujutud. Selleks kulus tal ligi 25 tundi.\nMalleuse sõnul oli ettevõtmise peamine põhjus eneseteostus: panna end proovile nii füüsiliselt kui ka vaimselt. Selle kõrval nägi ta võimalust abistada Eesti Vähiliitu.\n«Kuna mul on lähedane inimene vähihaige, otsustasin pöörduda vähiliidu poole,» selgitas ta. Malleus kutsub inimesi üles annetama vähiliidule, et toetada nende ennetustegevust ja patsientide heaolu.


UURING: Eesti elanikud toetavad naiste vabatahtlikku ajateenistust - Lõunaeestlane\nUURING: Eesti elanikud toetavad naiste vabatahtlikku ajateenistust\nEnamus Eesti elanikke toetab naiste osalemist vabatahtlikus ajateenistuses, selgub reedel avalikustatud riigikaitse-alasest avaliku arvamuse uuringust.\nKüsitluse järgi toetas naiste vabatahtlikku ajateenistust 79 protsenti küsitletutest, kusjuures eestlaste hulgas toetas seda võimalust koguni 85 protsenti vastanutest.\nNaiste ajateenistuse vastu oli 16 protsenti küsitletutest, veel pool aastat tagasi oli selliseid vastajaid 22 protsenti. Naiste ajateenistuse poolt olid pigem eestikeelsed, nooremad ja kõrgema haridusega vastajad, selle vastu pigem venekeelsed ja vanemaealised küsitletud.\nNaistele kohustusliku ajateenistuse poolt oli kolm protsenti vastanutest, kusjuures 15-19-aastastest küsitletutest toetas võrdset kohustuslikku ajateenistust kümnendik küsitletutest.\nTegevteenistuses kaitseväelaste seas läbiviidud tagasisideküsitluses, mille raames esitati naiste ajateenistuse kohta samad küsimused kui avaliku arvamuse uuringus, oli toetus naiste vabatahtlikule ajateenistusele 77 protsenti ning naiste kohustuslikule ajateenistusele 18 protsenti.\nToetus kaitseväele ja NATOle püsib\nArvamusuuringu tulemuste järgi on kaitsevägi ja Kaitseliit jätkuvalt Eesti inimeste usaldatuimate institutsioonide seas, kaitseväge usaldab 79 ja Kaitseliitu 71 protsenti vastanutest. Eesti julgeoleku peamisteks tagajateks peavad vastanud jätkuvalt kuulumist NATOsse ja iseseisva kaitsevõime arendamist.\nKüsitletutest 58 protsendi hinnangul muutub olukord maailmas jätkuvalt ebaturvalisemaks. Sedamoodi arvavate vastajate osakaal on viimaste küsitluste jooksul siiski pidevalt vähenenud.\nEesti julgeolekuolukorda tajutakse paremana kui maailma olukorda – 60 protsendi vastajate arvates muutub Eesti olukord turvalisemaks või ei muutu halvemaks. Võrreldes poole aasta taguse küsitlusega on tõusnud eelkõige turvalisuse tõusu tajuvate vastuste osakaal.\nRelvastatud vastupanu Eestile kallaletungi puhul pidas vajalikuks 83 protsenti vastanutest. Ise oli kaitsetegevuses valmis osalema 61 protsenti küsitletutest, sh 73 protsenti meestest ja 66 protsenti eestikeelsetest vastanutest.\nAjateenistust pidas vajalikuks 93 protsenti küsitletutest, ajateenistusest kõrvalehoidmist pidas vääraks 69 protsenti vastanutest.


Keter tegevuslaud lastele SAND and WATER, heleroheline/violet - Mängumajad ja liumäed - Photopoint\nPealeht » Mänguasjad»Aktiivne tegevus»Mängumajad ja liumäed»Keter tegevuslaud lastele SAND and WATER, heleroheline/violet\nKeter tegevuslaud lastele SAND and WATER, heleroheline/violet\nMultifunktsionaalne Sand and Water tegevuslaud on mõeldud lapse loomingulisuse arendamiseks läbi mängu. Avatud lauas saablaps mängida vee ja liivaga, suletuna saab kasutada tavalise lauana, joonistamiseks või muudeks tegevusteks. Tegevuslaud onvalmis\nMultifunktsionaalne Sand and Water tegevuslaud on mõeldud lapse loomingulisuse arendamiseks läbi mängu. Avatud lauas saablaps mängida vee ja liivaga, suletuna saab kasutada tavalise lauana, joonistamiseks või muudeks tegevusteks. Tegevuslaud onvalmistatud kõrgkvaliteetsest plastikust, mis garanteerib toote värvikirevuse ja funksionaalsuse aastateks. Toote mõõdud on79x56x50cm.


2016. aastaks oli esindusmeeskonnaga liitunud juba mitmed noored mängijad (Tammeorg, Karro, Kolesnitšenko, Timm, Härm ja paljud teised). 2016ndal aastal toimus võistkonna mängudel ja tiimis mitmeid muudatusi. Suurimaks muudatuseks oli 21.11.2016 Kaido Koppeli lahkumine esindusmeeskonna juures poolte kokkuleppel. Samal aastal alustas kodumängudel eraldi korraldustiim, fännikoordinaatorite töö võtsid üle Marek Madisoo, Rain Suits ja Deniss Stets. Alustasid FC Elva tantsutüdrukud, kes FC Elva esindusmeeskonna kodumängudel poolajal pealtvaatajatele tantsulisi numbreid esitasid. Hooaja kokkuvõttes saavutas võistkond Esiliiga B-s 2. koha!


Hispaania ajaleht avalikustas, miks Ronaldo tahab Realist lahkuda - SPORT\nHispaania ajaleht avalikustas, miks Ronaldo tahab Realist lahkuda\n28.mai 2018 11:43\nPortugali jalgpallitäht Cristiano Ronaldo soovib Madridi Realist lahkuda, sest pole rahul oma lepinguga ja tunneb, et klubijuhid ei oska tema teeneid hinnata, kirjutab Hispaania ajaleht AS.\nRonaldo lõhkas laupäeval Reali võiduga lõppenud Meistrite liiga finaali järel üllatuspommi, teatades ajakirjanikele, et lahkub Realist.\n"Oli tõeliselt ilus Reali eest mängida. Räägin rohkem mõne päeva pärast," sõnas 33-aastane portugallane, keeldudes edasistest kommentaaridest.\nTänane ajaleht AS kirjutab, et Ronaldo lahkumissoov on tingitud lepingutingimustest, mis teda ei rahulda, ja kehvast läbisaamisest klubijuhtidega.\nRonaldo ja Reali presidendi Florentino Perezi suhted halvenesid järsult eelmise aasta detsembris, kui Madridi meeskond võitis Abu Dhabis klubide MM-tiitli. ASi andmetel nõudis jalgpalluri agent toona klubijuhtidega läbirääkimistel Ronaldole 9 miljoni euro suurust palgatõusu.\nPerez oli palgatõusuga nõus, kuid vaid juhul, kui Ronaldo võidab Realiga veel ühe Meistrite liiga tiitli ja pälvib veel ühe Kuldse palli (Ballon d’Ori). Sellised nõudmised tundusid Ronaldo jaoks solvavad ning jalgpallitäht leidis, et tema teeneid ei osata Realis hinnata.\nLisaks ajas Ronaldo endast välja eelmise aasta FIFA auhinnagalal juhtunu, kui Reali president valis väga vale hetke, mil PSG jalgpallurit Neymarit kiita. See juhtus samal päeval, kui Ronaldo võitis Ballon d’Ori ehk nimetati viiendat korda maailma parimaks jalgpalluriks.\nKui Perezilt küsiti Meistrite liiga finaali järel Ronaldo võimaliku lahkumise kohta kommentaari, teatas president diplomaatiliselt: "Kõigil on õigus sõna võtta ja mina ei hakka siin isiklikel teemadel arutlema. Olen üliõnnelik, et Cristiano võitis viienda Meistrite liiga karika. Ka mina võitsin viienda. Täna on päev, kus tuleb seda tähistada. Cristiano on õnnelik ja on ka edaspidi õnnelik."\nRagnar Klavan: kirss jäi tordile panemata (4) 28.05.2018\nSalah: olen kindel, et saan MMil mängida (3) 28.05.2018\nMattias Käit loodab end võidelda Inglismaa kõrgliigasse tõusnud Fulhami põhikoosseisu: kõik on võimalik (2) 28.05.2018


35 Vendégház Pécs Pecs Ungari - Hotellide suurimad allahindlused\nKuva kõik 208 majutuskohta asukohas Pecs.\nBöckh János utca 35., Tettye, Pecs, Ungari, 7625 - Vaata kaardil\nRohkem majutuskohast 35 Vendégház Pécs\nRenoveeritud aastal 2012, garanteerib 35 Guesthouse külalistele mõnusa viibimise Pecs's äri või puhkuse eesmärgil. Paiknedes vaid 0,5 km kaugusel linna keskusest, on külalised heas positsioonis, et nautida linna vaatamisväärsusi ja tegevusi. Hästisäilinud miljöö ja lähedus kohtadele Varemed, Havi-hegy kirik, Kõigi pühakute kirik annavad sellele hotellile erilise šarmi.\n35 Guesthouse teeb kõik endast oleneva, et teha külaliste olek mugavaks. Selleks pakub hotell parimat teenindust ja teenuseid. Kui nimetada vaid mõni hotelli võimalustest, oleksid need pakihoid, peretuba, suitsetamisala.\nHotellis on 2 imeilusat numbrituba, paljud neist sisaldavad internet access – wireless, Mittesuitsetajate toad, küte, laud, ventilaator. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. 35 Guesthouse on Sinu sihtkoht Pecs kvaliteetse majutuse otsinguil.\nPalume majutusasutusele 35 Vendégház Pécs oma eeldatav saabumisaeg ette teatada. Saad oma saabumise aja kirjutada broneeringu tegemisel erisoovide väljale või võtta majutusasutusega otse ühendust, kasutades selleks oma broneeringu kinnituses olevaid kontaktandmeid.\nKõik reisijate tüübid (34)Paarid (3)Üksikreisijad (1)Pered väikeste lastega (27)Pered suuremate lastega (2)Grupid (4)