Volkswagen investeerib Teslaga tempos püsimiseks 2 miljardit - Forte\nVolkswagen investeerib Teslaga tempos püsimiseks 2 miljardit\nTesla pakutavaga asub konkureerima Trinity täiselektriline lipulaevsedaan ning seda hakatakse tootma VW AG peakorteris Wolfsburgi tehases, millesse investeeritakse pisut üle 2 miljardi euro. Täienduste ehitus peaks algama 2023. aasta kevadel.\nTegu saab olema tehnoloogia viimasel sõnal põhineva tehasega, mis peaks arenguvahe Teslaga koomale tõmbama. Esimesed Trinityd peaksid koosteliinidelt veerema 2026. aastal.\nTrinity tuleb umbes Passati mõõtmetega ning sõiduulatuseks lubatakse üle 700 km. Põnevamgi aga on see, et auto saab riistvaraliselt olema valmis autonoomse sõidu neljandaks tasemeks – rohkem detaile allpool, kuid laias laastus tähendab see seda, et auto suudab kindlates piirkondades ja kuni teatud kiirusteni täiesti ise toimetada, kuid juhil on võimalus juhtimine üle võtta.\n“Riistvaraline võimekus” tähendab loomulikult seda, et tarkvaraline suutlikkus lansseerimise ajal veel suure tõenäosusega puudub.\nLisaks saab Trinity põhinema VW uuel SSP platvormil, mis asendab hetkel kasutusel olevad sisepõlemis- ja elektrisõidukite platvormid.\nÜhe Trinity tootmine peaks vältama 10 tundi, mis on samal tasemel Tesla tehase võimekusega. Tootmiskiiruse võtmeks on VW teatel vähem mudelivariatsioone, vähem komponente, rohkem automatiseerimist, efektiivsemad liinid ja uued logistilised põhimõtted.\nTäiesti uue tehase rajamine olevat VW sõnul odavam kui olemasolevate tootmisliinide kohandamine. Tehase tootmismahuks peaks saama 250 000 autot aastas, mis jääb küll Tesla gigatehasele kahekordselt alla.


Aruka sõidumeeriku tulek on suurim muudatus sõidumeerikute maailmas viimase 13 aasta jooksul\nDigimeerik.ee - Mobiilne sõidumeerikute kontroll > Blogi > Digimeerik > Sõidumeerikute seadusandluse suurim muutus 13 aasta jooksul – Arukas Sõidumeerik\n15. Juuni 2019, leiab aset sõidumeerikute maailmas suurim muutus peale 2006 aastat. 15. juunist alates peavad kõik uued sõidumeeriku kohustusega sõidukid olema varustatud aruka sõidumeerikuga.\n15. Juunist algav aruka sõidumeeriku kohustus on lähtepunkt valdkonda läbivatele muudatustele, mis aja jooksul sunnivad ettevõtjaid uute nõuetega kohanema.\nEsimese hooga kohaldub aruka sõidumeeriku nõue vaid 15.06.19 esmaregistreeritud sõidukitele.\nMobiilsuspaketist tulenevalt võib 2025 aastaks see nõue laieneda kõikidele rahvusvahelist ärilist vedu teostavatele sõidukitele.\nSelleks, et ennetada folkloori tekkimist ja vääralt mõistetud info kinnistumist, teen alljärgnevalt informatiivse kokkuvõtte lähitulevikus tekkivatest muudatustest. Tuginen siinkohal Euroopa Nõukogu vastavatele määrustele ja enda teadmistele, mis on sõidumeerikute tehnilises valdkonnas töötamisest tekkinud.\nMuutus puudutab eelkõige viit erinevat gruppi, kes sõidumeerikutega aktiivselt tööd teevad.\nJuhid – Igapäevaselt roolikontoris tööd tehes.\nTranspordi ettevõtjad – Vastutavad inimesed ettevõtetes, kellel on seadusest tulenevalt erinevaid järelevalve kohustusi.\nEttevõtted, kes pakuvad sõidumeeriku andmete kaugelt alla laadimise lahendusi.\nSõidumeerikute kontrollimise töökojad – Ettevõtted ja personal, kes tegeleb sõidumeerikute perioodilise kontrolliga.\nPPA – Ametnikud, kes aktiivselt viivad teedel läbi sõidumeerikute kontrolli.\nJuhtidele tulevad uued digimeeriku juhikaardid. Digitaalseid juhikaarte EI pea tormama ringi vahetama. Kaardid vahetatakse ringi jooksvalt.\nTäpselt siis kui lõppeb kaardi kehtivusaeg, väljastatakse kutselisele juhile aruka sõidumeeriku valmidusega digitaalne juhikaart. Mitte mingisugust sundi kaardi vahetamiseks ei ole tänase päeva seisuga juhtidele kehtestatud ja seega jätkub töö vanaviisi.\nAinukene erinevus töös on, et sõidumeerikud on väljast võib olla natukene teistsuguse näoga kui seni. Väikesed uuendused, mis ei ole ühelegi elukutselisele tüliks ega takistuseks. Pigem muutub töö tegemine ja info saamine sõidumeerikust veel lihtsamaks.\nJuhul kui sinu sõidukite parki lisandub sõidumeeriku kohustusega sõiduk, mille esmaregistreerimise kuupäev on 15.06.2019 (kaasa arvatud) või hiljem, siis see sõiduk peab olema varustatud aruka sõidumeeriku komplektiga. Vastasel juhul tekib konflikt jõustunud määrusega ja sõidumeeriku süsteem tuleb ringi vahetada.\nLihtsam on veenduda aruka sõidumeeriku olemasolus sõidukit müüjalt vastu võttes kui hakata probleemidega hilisemalt pead murdma.\nNäen, et suurim probleem võib tekkida neil, kes lasevad oma sõiduki enne arvele võtmist ringi ehitada ja kui need võetakse, siis arvele nn uuena. (näideteks on pealisehitustega veoautod ning reisijate veoks mõeldud ümber ehitatud väikebussid).\nTeine punkt, mis transpordi ettevõtjaid puudutab on tööandja kaardi uuendamine. Sul on vaja Maanteeametist taodelda omale uus tööandja kaart, sest arukas sõidumeerik ei allu vana tüübi tööandja kaardile. Tööandja kaarti on vaja digitaalsest sõidumeerikust andmete alla laadimiseks.\nEhk, et kui laete andmeid manuaalselt, käsitsi, on teil vaja tööandja kaart ise digimeerikusse sisestada ja kui te kasutate mõne ettevõtja teenust andmete alla laadimiseks, on teil vaja oma tööandja kaart edastada sellele teenuse pakkujale, vastasel juhul ei ole võimalik digimeerikust andmeid alla laadida.\nKolmandaks on vaja ettevõtjatel veenduda selles, et nende allalaadijad oleksid uuendatud või kui neid pole võimalik uuendada, siis aegunud seadmed välja vahetada. Aruka sõidumeeriku ja juhikaardi andmete krüpteerituse taset on tõstetud, et vähendada süsteemiga manipuleerimist ja sel põhjusel ei suuda vanemad seadmed andmeid maha lugeda.\nJuhul kui sõiduk sõidab ringi määrusele mitte vastava sõidumeeriku komplektiga, siis selle eest on riigiti päris karmid trahvid. Mõne näitena:\nÜhendkuningriigis võib saada trahvi kuni 5000£\nSaksamaal võib juht saada 150€ ja ettevõte 300€\nPoolas võib ettevõte saada 2300€ ja transpordi korraldaja 460€\nRõhutan veelkord vajadust kontrollimiseks. Kui saate esindusest uue auto või toote selle välisriigist Eestisse ja esmaregistreerimise kuupäev satub 15.06.19 või hilisemale kuupäevale, peab seal peal olema aruka sõidumeeriku komplekt.\nJuhul kui arukas sõidumeerik peaks katki minema väljaspool Euroopa Liitu, võib tekkida probleem selle ringi vahetamisega. Probleem tekib, sest EU välistel riikidel ei ole aruka sõidumeeriku kohustust ja nad omavad vanu töökojakaarte. Vanad töökojakaardid, ei sobi arukate sõidumeerikutega ja seetõttu ei pruugi süsteemi korda saada õigeaegselt.\nMäärusest tulenevalt tuleb sõidumeerik korda teha esimesel võimalusel ja mitte hiljem kui seitsme päeva jooksul. Sel ajal kui sõidumeeriku süsteem ei tööta, peavad juhid oma töö- ja puhkeaja käsitsi üles märkima.\nSee ei ole veel kõik..\nMobiilsuspaketi raames on juba arutlusel aruka sõidumeeriku teine versioon. Kinnitamata dokumendis on kohustuslikuks kuupäevaks aasta 2025.\n3. Digimeerikute andmete distantsilt allalaadimisi pakkuvad ettevõtted.\nIlus oleks kui te võtaksite ühendust oma klientidega ja paluksite neilt uue tüübi tööandja kaarti, et andmed saaksid korrektselt maha laetud. Vastasel juhul tekivad süsteemide vahel esimesest hetkest juba tõrked ja teenuse pakkumine ja tarbimine on häiritud.\nProbleeme on võimalik veidi ennetada kui nendega aegsasti tegeleda. Täiendavalt võib teil tekkida vajadus oma süsteeme uuendada, sest see tarkvara, mis oli eelneva põlvkonna digimeerikutega sobilik, pole tõenäoliselt sobiv enam aruka sõidumeerikuga.\n4. Sõidumeerikute tehnilist kontrolli tegevad töökojad\nKui juhtidel ja tööandjatel on mõnevõrra aega oma juhi- ja tööandja kaartide välja vahetamiseks, siis sõidumeeriku töökodadele on aruka sõidumeeriku töökojakaartide olemasolu äärmiselt vajalik oma töö tegemiseks. Sõidumeeriku töökoda, kellel puudub aruka sõidumeeriku töökojakaart ja vastav tunnistus, ei oma õigust aruka sõidumeeriku tehnilist kontrolli läbi viia.\nTöökojakaartide välja andmine viibis paljudes riikides üle terve Euroopa, sest üks kolmest laborist, mis kaartidele sertifikaate väljastab, asus Suurbritannias ja see sulges keerulises olukorras oma uksed.\nLisaks kaardile on sõidumeeriku töökojal vaja vastavat väljaõpet ja lisaseadmeid aruka sõidumeerikuga kaasnevate uute moodulite kontrollimiseks.\nMärksõnadeks on GNSS, DSRC, uued plommid.\n5. PPA – Ametnikud, kes aktiivselt viivad teedel läbi sõidumeerikute kontrolli.\nTeeäärsete kontrollide läbiviimine saab olema ajasäästlikum kui seni. Uute seadmete abil on võimalik välja sõeluda pahatahtlikud vedajad ja keskenduda oma töös neile. Korrektselt käituv juht saab segamatult edasi sõita, mistõttu väheneb halduskoormus nii ametnikele kui vedajatele endile.\nArukas sõidumeerikus on täiendavaid väljatrükke, mida seni polnud nagu näiteks detailne ajalugu sõidumeerikusse sisestatud kaartide kohta. (Mis kaardid on olnud sõidumeerikus). Samuti on võimalik asukoha koordinaatidega välja selgitada juhi senine liikumistrajektoor ja seeläbi veenduda, kas juht on manipuleerinud oma töö- ja puhkeaega või ei.\nMuudatusi on ees mitmeid.\nKõige suurem osa langeb sõidumeeriku töökodadele, sest neile rakendub enim nõudeid.\nJuhid pääsevad seekord võrdlemisi valutult. Tulevad uued digimeeriku kaardid, aga need väljastatakse siis kui vana kaart aegub.\nEttevõtjad peavad ennast muudatustega kurssi viima kui soetavad uusi sõidukeid. Vajalikud on nii uus tööandja kaart kui ka uuendatud tarkvaraga andmete laadijad.\nAmetnikud peavad läbima koolitused ja viima sisse uued töömetoodikad.\nBOONUSLUGEMINE: Aruka Sõidumeeriku artikkel ajakirjas Transport ja Teed


Armunud Hemingway : tema enda lugu : mälestused - Veebiraamatukogu\nAvaleht Armunud Hemingway : tema enda lugu : mälestused\nArmunud Hemingway : tema enda lugu : mälestused\nAutor: Hotchner, Aaron Edward\nKestus: 4 tundi 13 minutit 36 sekundit\nMaht: 116.6 MB\nMärksõnad: ameerika kirjandus / ilukirjandus / mälestused / kirjanikud / Hemingway, Ernest, 1899-1961 / heliraamatud\nAastate jooksul oli Hemingway talle omasel pragmaatilisel moel rääkinud Hotchnerile üksikasjalikult nii oma afäärist, mis hävitas tema esimese abielu, romantilistest Pariisi-aastatest kui ka sellest, kuidas ta jäi ilma Hadleyst – naisest, keda võis aimata pea kõikides Hemingway loodud kirjanduslikes naistegelaskujudes ja keda ta otsis taga kogu ülejäänud elu. Juttu tuli ka seiklustest, mis tegid kirjaniku legendaarseks - sellest, kuidas ta jumalakojas impotentsusest vabanes, Aafrika metsades lennuõnnetuse läbi elas ning mõne aja pärast välja ilmus, ühes käes punt banaane ja teises pudel džinni, kuidas Francis Scott Fitzgerald talle armuasjus nõu andis ning ta Josephine Bakeriga öösel šampanjat jõi.\nAmeerika kirjanik ja ajakirjanik Aaron Edward Hotchner oli Ernest Hemingway kauaaegne sõber. Mõni aasta pärast suure kirjaniku surma kirjutas ta raamatu "Papa Hemingway" (eesti keeles 2002). Kuna advokaatide arvates oli käsikirjas liiga palju plahvatusohtlikku materjali, siis ilmus raamat tugevasti kärbituna. Hotchner hoidis aga kõik välja praagitud tekstid alles ja lisas neile veel hulga uusi. Pärast seda, kui tema sõbra kohta käivad FBI salastatud materjalid avalikkusele kättesaadavaks tehti, otsustas ka Hotchner oma mälestused avaldada.


19 jaanuar, 2021\nLugesin Lilli postitust sellest kui raske on väikelaste emana Eestis tööd leida ja mõtlesin, et räägin natuke, kuidas asjad Kanadas käivad. Siin ei panda CV-sse pilti, sünniaega, perekonnaseisu, laste olemasolu/arvu ega muud isiklikku.\nSüsteem on selles mõttes aga selgem, et eraelu tõesti ongi eraelu ka siis kui tööle saad. Laste eest ei anta lisapuhkepäevi, tööandja ei tee neile jõulukinki ega üllata vanemaid millegagi uue beebi sünni puhul. Kuna ma ise mitu aastat töövestlusi läbi viisin, märkasin, et inimesed räägivad oma lastest ilma küsimatagi väga avalikult ja selleks on ilmselt mitu põhjust:\nEsiteks kestab emapuhkus aasta aega ja selle jooksul laekub ainult 55% endisest palgast. Mis omakorda tähendab, et kui laps saab aastaseks, läheb enamik emasid tööle tagasi ning laps hakkab käima hoius. Eesti mõistes "sõimerühm" on 3 kuud kuni 3 aastat, aga alla aastaseid seal üldiselt ei näe. Järgmine vanusegrupp on 3-5 aastat. Väiksemate omas on ühe töötaja kohta 4 last ja suuremate rühmas ühe töötaja kohta 8 last.\nEestis on teemaks, et kes jääb lapsega koju kui ta haigestub. Kanadas on selles mõttes lihtsam, et haiguseks, millega lasteaeda viia ei tohi, loetakse ainult palavikku, kõhulahtisust, oksendamist ning nakkavat löövet. Nohu-köha ja muu suvaline "külmetus" ei ole takistuseks. Väikesed lapsed on nagunii kogu aeg tatised ja sedasi nende immuunsüsteem arenebki. Haige lapsega on nii harva vaja kodus olla, et tööandja selle üle suuremat ei muretse.\nLasteaia osas on ka see erinev, et siin ei seata mingeid eeldusi, mida laps peab oskama, et lasteaiaga alustada. Ei pea olema potitreenitud, võib kasutada lutti ja piimapudeli võib kah kaasa saata.\nKüll aga on koha saamine keeruline ja alati ei saa ette planeerida, et millal see juhtub ning lasteaed on Eestiga võrreldes väga kallis. Seda, kas laps käib täiskohaga või ainult mõned päevad nädalas, saab ise valida ja selle põhjal kujuneb ka hind.\nOscari lasteaias on väiksemate rühmas täiskoha kuutasu 861 eurot ja suuremate rühmas 604 eurot. Täiskohaga tulebki päevatasu kõige odavam - Ossu käib ainult kaks päeva nädalas ja tema koha eest maksame 344 eurot kuus (43 eur päev). Maksta tuleb iga kuu alguses täissumma, olenemata sellest, kas laps käib kohal või on hoopis haige/reisil/vms. Toitlustust lasteaiad ei paku, söök tuleb kodust kaasa pakkida.\nKanadas on muidugi ka sissetulekud kõrgemad, aga kui peres on mitu väikest last, on hoiule kuluv summa ikka märkimisväärselt kopsakas.\nTöö juures ei ole "välja tegemise" kommet. Kui on aeg puhkusele minna, siis lihtsalt lähed. Kui saad lapse, siis noh, tore! Kui sul on sünnipäev, siis kolleegid ilmselt isegi ei tea sellest kui sa just ise ekstra ei maini. Ei ole "lilleraha" ega "kingiraha" korjamist, ei pea teistele pidulauda katma. Tööl käiakse tööd tegemas ja kuigi isiklikest asjadest omavahel ikka räägitakse, siis tööellu need tegelikult suuremat ei puutu.\nTööle saamise juures mängivad suurt rolli soovitused. Tihtipeale pannakse eelmiste tööandjate poolt antud soovituskirjad juba CV-ga kaasa, aga kuna kanadalased nii meelsasti omavahel suhtlevad, on üsna tüüpiline, et tulevane ülemus endis(t)ele helistab ja sinu kohta uurib. Mõni koht teeb seda vabas vormis, teises on spetsiaalne küsimustik asjade kohta, mis neid huvitab.\nJa mu lemmik - sa ei pea oskama vene keelt! Tore, sest minu vene keele oskus on rohkem sellisel "v lesju rodilas jolotška" tasemel, et laias laastus aru saan, aga sellega asi ka piirdub. Kanadas on kaks ametlikku riigikeelt, inglise ja prantsuse, aga prantsuse keelt ei kuule siin peaaegu mitte kusagil. Riigiasutustes on muidugi õigus saada teenindatud ka prantsuse keeles ja need töötajad, kes sellistes kohtades otse kliendiga suhtlevad, peavad seda mingil tasemel valdama, aga muudes kohtades ei huvita su keeleoskus kedagi. Kanada koosneb kümnest provintsist ja kolmest territooriumist ning kogu selle ala peale on ainult üks provints prantsusekeelne. Nii et kui just sinna ei koli, võid terve elu siinses kakskeelses riigis nii elada, et teist riigikeelt ei kuulegi.\nPuhkus on Kanadas ametlikult 2 nädalat, mis esimese hooga tundub kohutavalt vähe, aga see on jällegi üsna paindlik. Mõlemas minu töökohas on inimesed alati vajadusel vaba aega saanud võtta ja ma ei ole ka teistelt kuulnud, et sellega eriline probleem oleks. Lisaks on igas kuus vähemalt üks riigipüha, enamik neist esmaspäeval, mis tekitab automaatselt pika nädalavahetuse. Liikuvate pühade puhul on nii, et kui see nädalavahetusele satub, näiteks jõulud, saab selle arvelt esmaspäeva (ja teisipäeva) vabaks. Lihavõtete ajal on nii reede kui ka esmaspäev vabad.\nPraegu muud ei tulegi pähe, aga kui kellelgi küsimusi on, andke teada. Kui oskan, siis vastan.\nPostitas: Anu at 06:14 36 kommentaari:\nVahel ma igatsen neid aegu, kus elu oli nagu karussell - pidev rabelemine pinnal püsimise nimel, need esimesed lõbusad ja ärevad Kanada-aastad. Kogu aeg juhtus midagi ja tänu sellele oli alati millestki blogida. Mida aeg edasi, seda stabiilsemaks elu muutub ja seda vähem ma siia satun, aga seda suurem on rõõm inimestest, kes võtavad vaevaks kaasa elada ja aeg-ajalt sõna sekka öelda.\nLugesin eelmise teema kommentaare, sain palju targemaks ja olen tänulik viidete eest raamatutele, filmidele ja muule materjalile. Mul on väga abivalmid lugejad!\nSellega seoses tahtsin aga mainida kommentaari, mis jäeti FB-i: "Wow, milline ignorants küüditamise kohta! Et jou, miskit nagu toimus teil seal, viitsite kirjutage... OMG". Hiljem otsustas ta oma sõnavõtud kustutada ja mingit asjalikku arutelu meil loomulikult ei tekkinud, aga ma arvan, et sellel teemal võiks natuke rääkida küll. Sest:\nTahtmises ennast täiendada ei ole kunagi midagi häbiväärset!\nTänapäeva (sotsiaal)meedia jätab mulje justkui oleks kõik peale sinu andekad, silmapaistvad, ilusad-targad-osavad. Aga enamik meist tegelikult ei ole. Enamik inimesi on lihtsalt keskpärased ja selles ei ole mitte midagi halba!\nÜkskõik kuhupoole vaadata, näeme fassaadi. Isegi üksteist pildistada ei ole enam viisakas, sest igaüks tahab selfisid teha, kuna sedasi saab täpselt õige nurga ja filtri valida ning huuled prunti lükata. Keegi kuskil kirjutas, et tänapäeval tekib juba see probleem, et kui inimene kadunuks jääb, ei ole temast tõepäraseid fotosid, mille abil teised teda otsida oskaks.\nJa nii me siis vaatame üksteise säravat fassaadi ja võrdleme seda iseenda tegeliku eluga. Sest me ei näe, et fassaadi taga on ka teistel tegelik elu. Keskpärane. Oma murede ja rõõmudega. Vinnilise näonaha ja natukese tselluliidiga. Lastega, kes vahel hulluks ajavad. Kassiga, kes järjepidevalt esikuvaibale situb.\nAnonüümses kommentaariumis tõmmatakse inimesed, kelle päris elu kuskilt välja paistab, tihtipeale täiesti ribadeks, justkui tõstaks teise kohta halvasti ütlemine meid endid kõrgemale. Sest "minul küll SELLIST probleemi ei ole", jättes tähelepanuta, et see-eest on kuhjaga muid probleeme. Meil kõigil on!\nTeiste inimeste puuduste naeruvääristamine annab ainult lühiajalise rahulolu. Täpselt samamoodi nagu rämpstoit maitseb esimese hooga hästi, aga pikas perspektiivis teeb paksuks ja haigeks.\nKujutate ette kui raske võis olla Tanel Padaril õhtukooli minna? Vabalt oleks võinud oma lõbusat rokkstaari elu edasi elada ja kellelgi poleks isegi küsimust tekkinud, kas tal üldse mingi haridus kah on? Aga ma arvan, et kõrgharitud pereisana on ta iseenda üle palju uhkem kui põhiharidusega elupõletajana. Mitte, et ta minevikku häbenema peaks, aga vaevalt ka kahetseb, et end käsile võttis ja vajakajäämised likvideeris.\nKui me endale oma vigu ei tunnista, ei saa neid ka parandada. Kui sa ei leia, et teadmistes puudujääke oleks, ei ole võimalik targemaks saada. Kui sa ei leia, et kaalu on palju, ei hakka see iseenesest vähenema, pigem tuleb juurde. Teise inimese allapoole surumine ei tõsta sind ennast kõrgemale. Igaühel meist on omad deemonid, millega võidelda; miski, mis kurvastab, muretsema paneb või ärevaks teeb. Ainus, mis meid pikas perspektiivis aitab, ongi see kui iseendaga tegeleda, selle asemel, et teistele näpuga näidata. See, et kellelgi teisel on veel sitemini, ei aita meist kedagi edasi.\nElu ei ole võistlus, me ei pea üksteisest paremad olema. Väga üksikud inimesed on päriselt teistest paremad, enamiku puhul on see ainult puhas fassaad. Kuigi vaevalt see nüüd kedagi üllatab.\nPostitas: Anu at 07:34 37 kommentaari:\nPostitas: Anu at 01:06 27 kommentaari:\nMõtlesin ükspäev sellele aastale tagasi ja sain aru, et mul pole erilist põhjust kiruda. Esiteks on isiklikke kordaminekuid päris mitmeid, näiteks kanada kodakondsuse saamine ja abiellumine. Teiseks on olnud pandeemiat huvitav jälgida - ühest küljest oleme inimkonnana justkui tugevad ja arenenud, oskame kosmosesse lennata ja puha, aga siis tuleb koroona ja terve maailm on käpuli maas. Nii suurtest asjadest loevad järeltulevad põlved ajalooõpikust, aga meie oleme oma silmaga näinud.\nMatt rääkis, et sel hooajal ei ole peaaegu üldse ülemiste hingamisteede haiguseid ja kuna koroonaproove testitakse siin ka gripi suhtes (sümptomid on väga sarnased), on selgunud, et BC-s, kus me (koos ülejäänud 5 miljoni inimesega) elame, pole sel hooajal registreeritud mitte ühtegi (!) gripijuhtumit. Maski kandmine, distantsi hoidmine ja pleksiklaas, mis igale poole ette on pandud, hoiab lisaks kergesti nakkuvale koroonale ka mitte nii kergesti nakkuvad haiguseid ära.\nNäiteks Oscar, kes oli terve eelmise sügis-talve-kevade nohus ilmselt rohkem kui ilma nohuta, vahele veel törts palavikku ka, pole sel aastal kordagi haige olnud. Väga positiivne!\nIsiklikust arengust veel nii palju, et õppisin lõpuks ometi ideaalseid võiroose tegema. Leidsin ühest toidublogist retsepti, aga midagi jäi maitses või tekstruuris nagu puudu. Tegin korraliku uurimistöö, sain teada, "kuhu koer on maetud", timmisin veidi ka suhkru/soola kogust ja nüüd on mul selline retsept, millega võib igati rahule jääda.\nÜkspäev mõtlesin, et tahaks kohvi kõrvale midagi head, aga pagariärisse ei viitsinud sõita ja ise tehes on jälle see häda, et keegi peab terve plaaditäie saia hiljem ka nahka pistma - ühekaupa ju ei küpseta. Siis aga otsustasin, et miks mitte? Tegin retsepti väiksemaks ja küpsetasin neli võiroosi. Kolm ja pool kui täpne olla, see neljas oli veidi alamõõduline.\nSelle aasta lõpuks jõudsin ühtlasi sellesse punkti, kus kodu lõplikult sisustatud sai. Kogu aeg oli kuskilt mõni detail puudu, mingi pilt või riiul või muud väikest. Kõige viimaseks-hapupiimaseks jäi magamistoa sein, kuhu ma mitte kuidagi miskit sobivat ei leidnud, aga tühjaks jätta kah ei tahtnud, sest sellisena nägi lagedavõitu välja.\nJa halleluuja - vahel leiab ka pime kana tera, sest need pildid leidsin küll täiesti kogemata, aga tundusid paljutõotavad ja koju ma nad tõin. Ise olen rahul ja Matt küsis minu arupärimise peale üllatunult, et kas need on uued või? Talle tundus, et kogu aeg on seal rippunud. Mehed!\nHm, mis veel? Lugema olen sel aastal hakanud lausa tööstuslikes kogustes. Igatsesin neid aegu, kus raamat oli A ja O, sest internetti polnud veel leiutatud. Ma olen nii kaugest minevikust pärit. Algus läks vaevaliselt, aga nüüdseks olen jõudnud punkti, kus raamat tundub ekraanidest huvitavam ja selle aasta tulemuseks on hetkeseisuga 69 teost (enne detsembri lõppu lisandub veel paar).\nLoen peamiselt reitingute alusel ja alla 4.2 punkti üldiselt midagi ette ei võta. Elu on liiga lühike, et keskpärasele kirjandusele võimalust anda. Ma tean, et madalamate hinnetega teoste hulgast võib pärleid leida, sest lugemiselamus on ju subjektiivne. Ja samas tuleb ka ette, et teiste poolt väga heaks kiidetud raamat ei lähe mulle üldse mitte nii väga peale.\nNäiteks hiljutine leid, mis algas nii üle mõistuse läilalt, et pidin end ikka kõvasti sundima, et pooleli ei jätaks. See oli nagu mingi ülepingutatud segu "Videvikust" ja "Hallidest varjunditest", kus naine kohtub juhuslikult mehega, kes:\n- on füüsiliselt üliatraktiivne, lihastes ja teab mis veel\n- üsna noor\n- noorusele vaatamata ajukirurg\n- (mis tähendab, et minu arvutuste kohaselt pidi ta arstiteaduskonnaga alustama umbes sel ajal kui eakaaslased alles algkooli lõpetasid, aga teate - mõni lihtsalt ongi väga andekas)\n- tal ei olnud kunagi ühtki suhet olnud ja ka ei plaaninud kellelegi rohkem kui üht ööd pühendada, aga loomulikult armus peategelasse kõrvuni (ohh, romantika).\nMa ei tea, kas see ongi klassikaline naiste unistus või lihtsalt kirjaniku vildakas fantaasia, aga lääge-magusad armastuslood ei ole minu tassike teed ei paberil ega reaalsuses.\nJa seda pean kah mainima, et sõna "ajukirurg" kasutati raamatu esimeses veerandis nii-ii palju kordi, et kui oleks iga kord näiteks lonksu veini võtnud, poleks 20ndast leheküljest kaugemale jõudnudki, enne oleks jõudnud end surnuks juua.\nAga lähme edasi:\n- peategelane sai kuti õega kohe parimaks sõbrannaks (iseenesestmõistetavalt)\n- ja kui teda esimest korda mehe perele tutvustati, haaras ämm ta tugevasse embusesse ning teatas, et tema olevatki see ingel, kelle saabumist on perekond juba viimased kümme aastat oodanud\n- siis mainis keegi, et "te peaks abielluma" (nad olid selleks hetkeks ainult mõned kuud tuttavad olnud), mispeale kuum ajukirurg (sest ärgem unustagem, et ta on ajukirurg, ajukirurg, ajukirurg) leidis, et see on geniaalne idee ning nõudis, et nad järgmisel päeval Las Vegasesse lendaks ja KOHE abielluks, mida nad siis muidugi tegidki\n- noh ja siis vahepeal ilmus välja VEEL üks superkuum mees, peategelase teismeea kallim, kes SAMUTI oli vahepealsed aastad viisakalt vallaline olnud, sest peategelane oli ka tema unistuste naine ja et liiga vähe-läilaks ei läheks, oli ta nii muuseas ka tippkokk ning linna kõige parema restorani omanik. Noh, rikas muidugi ka. Ja ainus, mida ta üldse elult tahtis, oli muidugi see naine.\nMul on sellise suhkruvati jaoks liiga kuiv aju, ratsionaalsusesagar peksis kogu aeg häirekella. Maitseasi, noh. Edasi läks tegelikult heaks ja selle teise poole põhjal oleks võinud isegi neli-viis punkti anda. Aga algus oli minu jaoks nii piinarikas, et hakkasin muretsema, et kui veel ühe korra silmi pööritan, võivad nad enne peast välja kukkuda kui raamatuga poole peale jõuan. Ei kukkunud siiski.\nMa ei tea, miks ma nii pikalt sellisest raamatust jahun, mida teistele ei soovitaks, aga inimesed on erinevad ja kui teile roosamanna peale läheb, mis aitaks esimese poole vastu pidada, siis palun: "Ei iial enam"/ "It ends with us" Colleen Hoover. Keskmine hinne on tal kõrge, nii et mina olen oma silmapööritusega kenasti vähemuses.\nAga perevägivallast (millest see lõpuks hoopis räägib), on tegelikult palju paremaid teoseid kirjutatud.\nMuid uudiseid vist polegi. Meil on siin korralikud koroonapiirangud - kõik kokkusaamised on jaanuari teise nädalani keelatud, nii et jõule tähistab iga pere ainult nendega, kellega koos elab. Mõnusa õhtusöögi teen ikka, glögi saab ka ja Oscari jaoks oleme kuusealuse kinke täis kuhjanud. Ja kuigi ma muidu suurem asi lumesõber ei ole, lootsin, et äkki tuleb seekord vähemalt jõuluks lumi maha, et natuke erilisem oleks. Ja eile tuligi! Meil on veidi liiga soe, et see püsima jääks, aga vähemalt on korra nähtud ja mina olen valmis aastale kriipsu alla tõmbama. Häid pühi!\nPostitas: Anu at 06:47 34 kommentaari:\nKäisin kiirelt toidupoes, haarasin viis-kuus asja. Koju jõudes viskasin pilgu tšekile (see on mul natuke nagu haigus, ALATI vaatan). Viimane kord kui sealt midagi mitte-klappivat leidsin, elasin veel Eestis, aga inimesel peab ometigi mingi hobi olema. Minu hobi on tšekkide kontrollimine. Las ma siis vaatan.\nKohe esimene asi oli "NN DOG FD". Hmm. Dog food? Koeratoitu ma ilmselgelt ei ostnud ja kuna seekord oli tõesti ainult paar asja, tuvastasin kiirelt, et kõik muu on tšekil olemas, aga viinamarju pole. Hind, mis DOG FD järel istus, oli umbes neli korda kõrgem kui need viinamarjad oleks pidanud maksma.\nSain aru küll, et mis sest tagantjärele ikka, aga jube loogikavastane oli see DOG FD ja mulle ei andnud rahu, et kuidas see sinna sattus? Siin kaalutakse kõikides poodides asjad kassas, ise ei pea midagi tegema, ju vajutas kassiir siis vale klahvi.\nAga kuna aega mul oli, otsustasin, et vähemalt uurin. Helistasin neile. Tädi, kes toru võttis, oli kohe nii tore ja vabandas ja bla bla (klassikaline kanadalane). Tulge järgmine kord poodi sattudes infoletist läbi, maksame teile selle summa tagasi. Mina vastu, et aga kuidas ma tean kui palju ma teile viinamarjade eest võlgnen? Oscar oli osad juba nahka pistnud. Tädi selgitas, et oi, ärge selle pärast küll muretsege, meie viga ju, saate lihtsalt kogu summa tagasi.\nAa, okei siis. Tasuta viinamarjad! Kena.\nMuuseas, helistamisest rääkides - Eestis elades haaras mind alati paanika kui kuskile helistama pidin (mingisse ametiasutusse või töö juures teistele spetsialistidele vms). Siis kolisin Kanadasse, kus kõik käib telefoni teel! Ja leidsin töö, kus pidin VEEL tihemini igale poole helistama hakkama kui Eestis. Võõras keeles! Riskides sellega, et teisele poole toru satub kah mõni immigrant ja nii mõnelgi on selline aktsent, et fifty/sixty tõenäosus, kas saad miskit aru või mitte.\nAga aastatepikkune praktika Kanadas ja ükspäev just mõtlesin, et isver - kui praegu peaks Eestis EESTI KEELES mingi kõne tegema... mul ei liiguks ÜKSKI närv. Andke ainult ette!\nPostitas: Anu at 07:21 6 kommentaari:


rally.ee ... > Tuohino Portugali ralli testikatsel kiireim, Märtin viies\n... > Tuohino Portugali ralli testikatsel kiireim, Märtin viies\n16. märts 2006 23:02 Loe kommentaare (1)\n16. märtsi ennelõunal sõidetud Portugali ralli testikatsel näitasid parimat aega soomlane Janne Tuohino. Parima eestlasena näitas viie kilomeetri pikkusel katselõigul viiendat aega Markko Märtin.\nPortugali ralli testikatsel olid kiireimad Janne Tuohino - Mikko Markkula (Subaru Impreza WRX). Soomlased läbisid Vale Judeu testilõigu 0,6 sekundit nobedamalt, kui rootslased Daniel Carlsson - Jonas Andersson (Subaru Impreza WRX) ja 0,9 sekundit tempokamalt kui Patrik Flodin - Maria Anderson (Subaru Impreza WRX). Neljandat aega näitasid Armindo Araújo - Miguel Ramalho (Mitsubishi Lancer Evo 8).\nEestlased mahtusid seitsme kiirema hulka. Markko Märtin - David Senior (Subaru Impreza WRX) jäid soomlastele alla 5,4 sekundiga. Kuuenda aja said kirja Martin Rauam - Kristo Kraag (Subaru Impreza WRX) ning seitsmenda Urmo Aava - Kuldar Sikk (Suzuki Swift Super 1600). Ajad olid vastavalt: 3:34,1; 3:35,8 ja 3:37,9.\nJanne Tuohino tunnistas pärast testikatset, et N-rühma auto vajab veel harjumist. Sama lausus Markko Märtin: "See auto on väga erinev sellest, millega mina harjunud olen. Siiski on see Subaru on parem, kui ootasin." Eestlane lisas, et koostöö uue kaardilugejaga vajab samuti harjumist.\n"Ma tundsin end testikatsel auto roolis hästi," sõnas Flodin. "Testikatse aeg oli hea, seega lähen maksimumi püüdma, alates esimestest meetritest."


16:08 18. November 2019\n08:10 08.02.2019 lühendatud link\nTALLINN, 8. veebruar — Sputnik. 78% reisidest tehti Euroopa Liidu riikidesse, mille külastuste arv siiski vähenes aastaga 3%. Märgatavalt on harvenenud Eesti elanike reisid Itaaliasse, Poola ja Taani, selgub Eesti Panga statistikast.\nVõrreldes 2017. aastaga tegid eestimaalased märksa rohkem reise populaarsetesse puhkusepaikadesse nagu Bulgaaria, Egiptus, Kreeka ja Türgi. Horvaatia reiside arv on kasvanud juba kaheksa aastat järjest ning 2018. aastal tehti sinna 24 000 reisi.\nVälisturistid jätsid Eestisse 1,4 miljardit eurot\nVäljastpoolt Euroopa Liitu tehti Eestisse 1,7 miljonit reisi ehk umbes sama palju kui eelmisel aastal. Venemaa turistid külastasid Eestit 900 000 korda, mis moodustas 15% kõikidest külastustest, ning ka need arvud aastaga ei muutunud. Aasia riikidest tehti Eestisse 300 000 reisi ehk 6% rohkem kui 2017. aastal.\nRahvusvaheline turismimess Tourest on pikima ajalooga ja suurim turismimess Balti riikides. Eesti Turismifirmade Liit korraldab seda juba 1991.aastast. Tourest 2019 toob kolme päeva jooksul kokku üle 500 eksponendi 30 erinevast riigist, sh on esmakordselt esindatud Guatemala ning Turksi ja Caicose saared. Eesti inimesed ootavad messi pikisilmi, et paika seada oma puhkuseplaanid, seisab ürituse kodulehel.\n1. juulil 2018 jõustusid turismi- ja võlaõigusseaduse muudatused, millega Eesti võtab üle Euroopa Liidu pakettreiside direktiivi ja mis suurendab tarbijate kaitset reisimisel, vahendas uudisteportaal Sputnik Eesti.\nreisija, majandus, välismaa, Eesti, turism


Kas ikka hinnata teadust numeroloogia ja maagia toel? — Sirp\nKas ikka hinnata teadust numeroloogia ja maagia toel?\nMeie parim humanitaarteaduslik ajakiri on endiselt Akadeemia ja õnneks ei ole selle toimetus üritanud ennast nõiakunstiga tähtsaks teha. Jüri Alliku teadlaste tasemest rääkiv ja illustreerivat kontekstist välja rebitud graafikut sisaldav arvamusartikkel 17. septembri Postimehes kandis pealkirja „Humanitaaride hälin ja raev”. Mõistan nüüd meie presidendi kontrollimatut viha Twitteris tendentslike kontekstiväliste graafikute ja väidete vastu. Kuid viha pimestab ja lisaks viitab ka sellele, et vihatu on kadestamistväärt või isegi armastatud. Lugedes kangastus silme ette hoopiski muinasjutukujutis kelmikalt naeratavast maagist, kellel on peas võlurimüts, käes võlukepike rakendamas salapärast numeroloogilist nõiakunsti oma tsiteeringute mitmekordistamiseks. Rahvale serveeritakse seda nõidust aga kui numbriliselt kontrollitavat religiooni, milles kahtlejaid ähvardatakse põrgu ja igavese hukatusega. Vihastamine on asjata, nõiakunsti olemuse saab alati paljastada lihtsa kaine loogika ja arutelu abil. Maag saab tavaliselt selle peale küll ise vihaseks, kui tema nipid on läbi nähtud, ja üritab kindlasti oma oponenti ka needuse alla panna. Tõenäoliselt ei osutu see lihtsaks – eriti siis, kui on võrdluseks tuua päris argumente. Tahaks loota, et teadlaskonna noorem põlvkond ei lase ennast heidutada mõnitustest, alavääristamisest, endise ideoloogia rünnakutest ja ähvardustest projekte mitte rahastada ning hakkab üha julgemalt avalikkuses sõna võtma. Olgu teadlane ateist, kristlane, füüsik, anarhist, geoloog, konservatiiv, loodusesõber või insener, kõiki neid peaks ühendama ka Toivo Maimetsa poolt uues emakeelses raamatus „Teaduse teed” öeldu (Ilmamaa, 2012, lk 254): „Suurim sõber on tõde!”. Kui kellegi tõde ei ole võib-olla ka õige ja mõni teine suudab selle omakorda parema tõega ümber lükata – siis nii peabki olema. Ka vale argument aitab kaasa tõesema esiletoomisel, sest oli põhjust selle ümberlükkamiseks. Miks mitte ei võiks ka dialoog olla humoorikas, selline, mis teeb lugejatele heameelt ega too maailma juurde uut kurjust.\nKa Alliku kirjutatus on üht-teist, millega peab nõustuma. Eriti tema väide: „Kui veidi suuremalt mõelda, siis on Eesti kirjanduses, kunstis või ajaloos piisavalt palju sellist, mis õiges pakendis on ka teistele rahvastele ja kultuuridele huvitav, õpetlik ja kordumatu”. Tõepoolest on teadlane ainult see, kes oma teadustulemused ka avaldab ja neile teiste teadlaste kinnituse (või ka ümberlükkamise) ja tunnustuse leiab. Ka viidatavus on üks osa sellisest kinnitusest, kuigi viidete hulk teatavas andmebaasis ei näita mitte kunagi teadlase tõelist panust oma erialasse ega ka ühiskonda. Kuid „pakendamisel” tuleb siiski vältida faktide ja andmetega manipuleerimist, muidu ei ole enam tegu teadusega, vaid hea õnne peale ette võetud ja keelatud vahenditega kalapüügiga, mille eest inspektor peaks trahvi tegema.\nHumanitaarteaduse hindamisel kasutu andmebaas\nAlliku väide, et Web of Science (WoS) peegeldab humanitaarteaduste kvaliteeti, on küüniline ja ekslik. Seal kajastuvad tihtipeale USA (tihti ka madala kvaliteediga) sotsiaalteaduslikud ajakirjad ning maailma humanitaarteaduste väljaannete paremik puudub väga suures osas. Seda, mida kujutavad endast paljud sotsiaalteaduslikud väljaanded, näitas ka väga kujundlikult matemaatikaprofessor Alan Sokal oma pseudoartikli probleemideta avaldamisega väidetavas kvaliteetajakirjas Social Text. Luges ainult see, et tekst tundus keeruline ja selle oli koostanud suur autoriteet – järelduste paikapidavust ei kontrollinud aga keegi. Siiani ei ole suurt midagi muutunud: pseudoteaduskoolkondi on kogu maailm täis. Loomulikult saavad nad oma autoriteedile rõhumiseks eelkõige kasutada üksteise tsiteerimist ja retsenseerimist sama mõttevoolu kolleegide poolt.\nAinult vähesed Euroopa humanitaarväljaanded on registreeritud ameerikalikes andmebaasides, sest viimaseid ei ole teaduse hindamisel maailma tippülikoolides lihtsalt vaja. Seega on rahvusvaheliselt tuntud humanitaarteadlaste töö küll teatud määral WoSis kajastatud, kuid seal on viidatud tihti eestikeelsetele väljaannetele või siis ajakirjadele, mida antakse välja USAs. Humanitaaria indeks (Arts and Humanities Citation Index) sisaldab kõigest 1395 nimetust. Arvestades näiteks, et assürioloogiateaduslikke perioodilisi väljaandeid on ehk juba sadakond ja raamatuid ilmub peaaegu iga päev, siis võib ette kujutada, kui tõsiseltvõetav on see indeks indikaatorina. Ka paljud USA tippväljaanded ei pea vajalikuks WoSis olemist, osa kas või seetõttu, et aastas ilmub heal juhul üks number. Google Scholari andmebaas muutub tõepoolest üha paremaks ja sealt on hea leida uut infot, kuigi seal on ikka puudu valdav osa humanitaaralade tähtsast kirjandusest.\nEesti humanitaarteadust peaks hindama eelkõige rahvusvaheliste standardite järgi – mitte aga pealesurutud maagia ja numeroloogiaga, kus tulemusi hakkab näitama see, kui palju jõuab üks eesti teadlane oma kolleegi eestikeelsetes või ka andmebaasi kuuluvates ingliskeelsetes ajakirjades vastastikku tsiteerida. Euroopa tippülikoolides hinnatakse kvaliteeti erialapõhiselt ja tunnustatud on see teadlane, kes on oma erialal edukas, mitte aga see, kes kuskil teiste teaduste andmebaasides laineid lööb ja maagiaga tegeleb. WoSi indikaatorina kasutamine väljaspool reaal- ja sotsiaalteadusi on tõenäoliselt teatud kildkonna meisterlik katse iseennast upitada. Selle portaali näol on tegu Thomson Reuters’i korporatsiooni ühe äriettevõtmisega, mis muu hulgas koostab ka ülikoolide edetabelit. Siit võib ka mõista, miks mõni ringkond on sihiks seadnud just kajastuse selles andmebaasis, nimelt saab siis uhkelt ajalehes Krugmani kombel vehkida tähenduseta tabelitega ja väita, et jälle oleme paari koha võrra tõusnud.\nHindame teadust äriettevõtte andmebaasi alusel\nNii arvab ka üldsus, et ära on tehtud suur töö, kuigi reaalset tulemust ja kasu Eestile või ka teadusele ei ole. Kuna tegu on ärilise ettevõtte andmebaasiga ja mitte rahvusvahelise teadusorganisatsiooni registriga, siis on tõenäoliselt ka selle eelistamine hindamisel võrdne ühe eraettevõtte monopoolse seisundi korruptiivse omaksvõtmisega. Euroopa andmebaas ERIH on aga lihtsalt ajakirjade loetelu. Kas ei peaks juhtima säärastele hindamiskriteeriumidele ja ka Eestis teadusraha jaotavate asutuste võimetusele garanteerida paljude humanitaarvaldkondade teadusprojektidele õigusaktidega nõutud sõltumatud, faktiliselt täpsed ja arvestatavad retsensioonid õiguskantsleri tähelepanu?\nPalju parem viis teadlase hindamisel oleks aga see, kui nii iga teadusprojekti kui ka ametissevalimise juures esitaks teadlane ise lühikokkuvõtte oma paarist tähtsamat viimase aja teadussaavutusest, kus muu hulgas ka viidete kaudu näidatakse ära, kuidas tema töö on mõjutanud teadust päriselt või, miks mitte, toonud reaalset kasu ettevõtluses. Kui teadlane toob oma saavutustena välja uuringud, mis on rakendatavad heal juhul kuskil meelelahutusajakirjas väikese nupukesena või seisnebki teadus lihtsalt sisutute graafikute vorpimises, saab ka hindaja sellest aru. Sada viidet mõnele mitte midagi avastanud artiklile samasuguste mitte midagi avastavate teadlaste poolt kaotab seega ära igasuguse mõtte. Samamoodi ei saaks sellisel juhul 30 autoriga koos avaldanud ja ainult pisirolli mänginud teadlane omistada teiste inimeste tööd iseendale lihtsalt seeläbi, et keegi on viidanud suure autorite kollektiivi tööle. Oluline peaks olema reaalne panus, päriselt saavutatud tulemused, mitte kunstlikult tekitatud illusioon.\nAlliku esitatud graafik WoSis kajastatud artiklite kohta ei näita mitte meie humanitaarteaduse taset, vaid eelkõige eestikeelsete ajakirjade hulga kunstlikult tekitatud kasvu allikana kasutatavas andebaasis. Tõenäoliselt naeravad sellise arutluskäigu varsti välja ka soomlased, kellele Eesti olevat kohe-kohe artiklite arvult järele jõudmas, sest tegu on lihtsalt statistilise manipulatsiooniga. See ei tee teisi eestikeelseid ja pikkade traditsioonidega ajakirju mingilgi määral kehvemaks, kui on seda WoSis kajastatavad. Meie parim humanitaarteaduslik ajakiri on endiselt Akadeemia ja õnneks ei ole selle toimetus läinud seda teed, et üritaks ennast nõiakunstiga tähtsaks teha. Soome teadlased aga avaldavad omi tippuurimusi oma eriala tippväljaannetes – ja mitte seal, kus soovib Allik. Loodetavasti teevad seda edaspidi ka lätlased, kes oleks Alliku graafiku kohaselt justkui metslasrahvas ilma oma keele ja kultuurita.\nTõenäoliselt on ehk mõned praeguseks jõudnud arusaamisele, et minul ja minu erialal tõenäoliselt avastusi pole – hälisevad ja raevutsevad niisama. On häbiväärne iseennast upitada, sest töö peaks kiitma tegijat. Asja olemus vist siiski nõuab seda, et kas või ennetada mahategevaid kommentaare. Olgu siis toodud juhuslikult paar uuemat näidet. Amar Annus tõestas sel suvel (üksinda!) veenvalt, et üks Louvre’i muuseumis Sargon II (721–705 eKr) trooniruumis asuv kuulus skulptuur kujutab kuningas Gilgameši – seda muistsete tekstide rekonstrueerimisel saadud uue matemaatilise teabe abil. Artikkel ilmus sel aastal Prantsusmaal ajakirjas Nouvelles Assyriologiques Brèves et Utilitaires, mis on oma ala üks olulisemaid väljaandeid, kuigi ei kajastu WoSis. Kaks hispaania teadlast räägivad näiteks ühes Saksamaal ilmunud artiklis osalt minu tagasihoidlikule tööle tuginedes, et on suutnud tuvastada Egiptuse Giza suure sfinksi nime tähenduse. Kas neil on õigus, ei oska veel öelda – igal juhul ei tee artiklit olematuks asjaolu, et see on kirjutatud saksa keeles.\nSellises töös seisnebki meie humanitaarteadlaste reaalne panus. Suuri ja väikesi avastusi tehakse kogu aeg. Sisu ei ole aga numeroloogias või tulemuste religioosse maagia abil õhku täis puhumises, vaid nende reaalses olemasolus. Humanitaarteadus põhineb nagu loodusteadusedki eelkõige faktidel ja nende põhjal loodud teooriatel, mitte sotsiaalteaduslikel konstruktsioonidel, mille reaalsust ei ole tihtipeale võimalik kontrollida ja mille tõesust kinnitavad vahel ainult õhust võetud arvud ja mitte midagi tähendavad graafikud ja küsitlused. Maagia ja numeroloogia olemust uurib teaduslike meetoditega aga religiooniteadus, mis ei ole kunagi ise maagia ega ka numeroloogia.\nSeksikas pealkiri, 60 autorit ja teadus tuleb!\nSamas muidugi peab tunnistama, et naise kehamõõtude hindamine kvantitatiivsete näitajate kaudu kokku rohkem kui 60 autoriga Jüri Alliku osalusel valminud artiklis „The Attractive Female Body Weight and Female Body Dissatisfaction in 26 Countries Across 10 World Regions: Results of the International Body Project I.” (Atraktiivne naise keha kaal ja naise kehaga rahulolematus 26 riigis üle 10 maailmaregiooni: rahvusvahelise keha projekti tulemused I) (Personality and Social Psychology Bulletin 36/2010) on olnud mitmeski mõttes tulemuslik ja piireületav. Juba väga innovaatilised on sissejuhatavad laused: „Isiku füüsiline atraktiivsus võib omada kaalukat mõju tema sotsiaalsetele kogemustele” (lk 309) ja „välimus on samuti inimestele paljudes kultuurides oluline (elu)kaaslase valikul” (lk 310). Neile tõdemustele viisid mitmed teadlased ja nende uurimused, millele nimetatud artiklis ka viidatakse. Lõpuks jõutakse järeldusele, et lääne meedia mõjupiirkonnas on naisterahvad üha enam hakanud omale soovima modellilikku kõhna keha ja see on problemaatiline (lk 321). Kui ka bibliomeetriateadus ehk ennustab ette Nobeli preemia laureaate, siis peab tunnistama, et vähemalt osas sotsiaalteadustes paistavad neist mõned viimasel ajal silma just mittemidagitähendavate ja kontekstiväliste graafikute produtseerimisega.\nHumanitaarteadlaste töödele viidates väidab aga Allik: „Tuleb endale aru anda, et sellised pikantsed faktid, pedantlik statistika või mõne väärtteose tõlke kommentaar keeles, mida vähesed mõistavad, jätab enamiku haritud inimesi siin planeedil üsna külmaks.” Küsiks aga hoopis seda: kumb on Eesti riigile ja teadusele olulisem, kas Märt Läänemetsa kommenteeritud tõlge Sun Zi „Sõja seadustest”, milles sisalduvaid tarkusi saavad emakeeles („mis jätab enamikku haritud inimesi siin planeedil üsna külmaks”?) omandada nii meie riigikaitsjad kui ärijuhid või on meie rahva kestmajäämisele olulisemad tõdemused naise keha mõõtmete retseptsioonist meie koduplaneedil? Pealegi võib 60 asemel selle peale tulla ka üks humanitaar ilma igasuguste uuringuteta kainet mõistust kasutades.\nSuhtekorraldajate ja psühholoogiliste nõustajate ülikool\nKahtlemata õigel suunal olevat kõrgharidusreformi kritiseeris Allik aga väitega, et Eestis kaduvat selle tulemusena „võimalus emakeeles õppida kõige populaarseimaid erialasid – juurat, majandust, suhtekorraldust ja psühholoogiat. Või need ongi plaanitud sõjalise operatsiooni paratamatud tsiviilohvrid?” (Pm 14.11.2011). Samas küsib ta oma vastses arvamuses (kas uurimusele Marie Underist viidates?) „tasuks veelkord mõelda, kas ikkagi on nii erutav teada saada, mida mujal maailmas tundmatu poetess kirjutas oma noorpõlves päevaraamatusse”. Ei taha üldse olla irooniline, kuid kas maksumaksja ikka peaks iseenda alavääristamise eest maksma? Kui oma rahvas ning emakeel pole oluline, sest nagunii seda mitte keegi välismaal ei oska, ja koduriik on ka mõistmatu, siis mis annab õigustuse nõuda selleltsamalt alaväärselt rahvalt vahendeid enda ülalpidamiseks? Kas toob numeroloogia meile majanduskasvu ja aitab säilitada meie kultuuri, kasvatab meile häid ajakirjanikke ning ühiskonda mõistvaid sotsiolooge ning õpetajaid?\nLennart Mere viimasest telepöördumisest presidendina 2001. aasta 7. oktoobril ei ole paremaid sõnu iseloomustamaks just seda, kuhu on Eesti teaduslik ja ka ühiskondlik mõte praegu kaldu. Kuid Meri andis ka lootust, et eesti rahvas ei lepi sellega mitte kunagi: „Ma tahaksin veel kord rääkida sellest, et me seisame ristteel. Eesti on loonud endale head võimalused. Neid häid võimalusi tuleb teostada ja neid tuleb teostada targasti. See, mis mulle muret teeb, on Eesti liigne enesekindlus ja meie kummaline suhe haritlaskonda. Haritlaskond on see osa rahvast, kes kannab südames muret tuleviku pärast. Haritlaskond näeb kaugemale, haritlaskond teab, missugused probleemid varitsevad meid kümne ja kahekümne aasta pärast. Sellepärast on nii rõõmutu rääkida täna, et Eestis on maad võtmas tõusiklikkus. Seesama tõusiklikkus, mis ei olnud võõras ka meie vabariigile enne Teist maailmasõda. Kuid küsige oma vanemate käest, kes oli Teise maailmasõja eelses ajakirjanduses kõige tuntum nimi. See oli Gori, kes lakkamatult naeruvääristas kõiki neid tõusikuid, tänu kellele on meie Lollideküla tõusnud. Kord oli president Päts nii kergemeelne, et laskis endale lennukiga Taanist värskeid kartuleid tuua. Nagu näete, 60 või 70 aastat hiljem ei ole see ikka veel meelest läinud. Eesti ei ole mitte kunagi olnud maa, kes lepiks tõusikutega.”\nVõtkem suurmeest kuulda nii ühiskonnas üldiselt kui ka teadlaskonnas! Ei loe mitte see, et Lollidemaa majal on tosin uhket torni, ülekullatud, kuid vihma läbilaskev katus ja aias lõrisevad vihased verekoerad. Ehitagem ikka omale kodu loodussäästlikult emakeelsele kodumaale, selline, kus on hea elada, mille üle naabrid ei irvitata ja mille vundament on kindlal alusel.


Kes hüvitab kuluks kantava 10% sisendkäibemaksust?\nLiikluskindlustus juhtum - kes hüvitab kuluks kantava 10% sisendkäibemaksust? Esile tõstetud\nPaar nädalat tagasi sõitis lumesahk minu pargitud autole sisse. Auto kuulub OÜ-le. Kindlustusfirma (If Kindlustus) saatis mulle kirja, et nemad hüvitavad remondi maksumuse (1378 eur) ilma KM-ta. Mina, kannatanu, pean aga ära maksma käibemaksuga arve. Samas kui uue seaduse järgi on firmal õigus tagasi saada ainult 10% KM-st. Minu küsimus - kes hüvitab ülejäänu 10%? Olen küsinud siit ja sealt, aga ühest vastust pole saanud.\nVastab Kalju Hanni, advokaat, Heringson GLO\nKalju Hanni, advokaat, Advokaadibüroo Heringson GLO Foto: Heringson GLO\nSõltub täpsemalt sõlmitud kindlustuslepingust. Teatud kindlustusandjad hüvitavad ka selle käibemaksu 50% osa, mida ettevõte tagasi ei saa. Kindlustusandjad on palunud neid sellest kindlasti teavitada. Seega soovitan küsimusega pöörduda kindlustusandja juurde. Juhul, kui kindlustusandjaga sõlmitud lepingu kohaselt käibemaksu antud osa hüvitamisele ei kuulu, siis on õigus esitada nõue kahju tekitaja vastu. Antud teemat on põhjalikult käsitletud siin https://www.kindlustusest.ee/blog/\nTööõnnetus ja vastutus


september | 2006 | Elust kirju: Epp Petrone ajaveeb\nArhiiv kuude lõikes: september 2006\nVäike Marta oleks nagu aimanud, et täna valitakse tema sünnimaal presidenti. Kell viis hommikul ajas end voodis üles ja hakkas igasuguseid asju läbi pimeda ruumi pajatama. Kui lõpuks ta magama tagasi sain, oli mul endal uni läinud. Vähkresin ja mõtlesin. Jätka lugemist →\nJustin helistas just ja ütles, et mulle pakutakse tööd. Jätka lugemist →\nNukkumisfaas on see, kui sa tead, et sul on palju asju vaja tulevikus teha, aga sa ei tee neid. Sa hoopis loed vana raamatut või lähed õue kõndima. Esialgu oled kuidagi rõõmus väikeste asjade üle. Jätka lugemist →\nSee postitus avaldati lihtsalt ise kategoorias 19 september 2006 , autoriks Eppppp.\nVõitlus seitsmepäise lohega ehk fotomajandus\nMõtlesin, et võtaks kaks päeva ja teeks korda meie fotomajanduse. Jätka lugemist →\nSee postitus avaldati lihtsalt ise kategoorias 14 september 2006 , autoriks Eppppp.\nMinu viimane selleteemaline lugu on see tuletõrjuja lesk meie naabertänaval. Jätka lugemist →\nNB – Kes soostub meenutama, palun lisage juurde, kas teie juttu võib kasutada Postimehes ilmuva 9-11 loo jaoks või pigem mitte… Rahvusest ja elukohast hoolimata, igaühel meist on oma 9-11. Jätka lugemist →\nSee postitus avaldati ajalugu, muule meediale kategoorias 6 september 2006 , autoriks Eppppp.\nSeptember David Sylvianilt\nSee postitus avaldati muusika kategoorias 5 september 2006 , autoriks Eppppp.


Koostis:magneesiumkloriid MgCl(31%), vesi.\nZechstein magneesiumkloriid pärineb antiikse Zechstein soolajärve asemest. Järve ennast pole enam ammu olemas. Kunagise järve kohapeal, 1,500–2,000 m. sügavusel maapõues, kaitstud tänapäevase reostuse eest, asetsevad magneesiumkloriidi lademed. Magneesiumiõli valmistamiseks pumbatakse ülitugeva survega vesi maa-alla magneesiumikihini. Magneesiumkloriid lahustub vees ja see pumbatakse maapeale. Peale filtreerimist ja puhastamist saadud vedelik ongi magneesiumiõli, milles magneesiumkloriidi sisaldus on umbes 31% .\nKAS MAGNEESIUMIÕLI KIPITAB ?\nKontsentreeritud magneesiumiõli võib teatud kehapiirkondades või tundlikel inimestel naha kipitama panna. Paljud inimesed aga ei taju midagi- see on individuaalne. Kui ka õli kipitab, ei teki tavaliselt õhetust ega punetust.\nKipitust seostatakse ka magneesiumipuudusega – mida rohkem kiheleb, seda suurem on organismis magneesiumipuudus. Seda näib kinnitavat fakt, et peale esimesi kasutuskordi kipitus väheneb kuni kaob sootuks.\nMIKS EELISTADA MAGNEESIUMIÕLI TOIDULISANDITELE ?\nKUIDAS ÕLI KASUTADA ?\nKUI RUTTU ÕLI MÕJUB ?\nKUI TIHTI ÕLI KASUTADA ?\nMagneesiumiõli võite kasutada kasvõi iga päev ja ka mitu korda päevas.\nKAS ON VASTUNÄIDUSTUSI ?\nMagneesiumiõlile ei ole soovitatav lisada essentsiõlisid – nende koostoime võib tekitada nahaärritusi. Magneesiumi ei ole naha kaudu manustades üldiselt võimalik üledoseerida. Siiski soovitame konsulteerida arstiga kui Teil on diagnoositud neerupuudulikkus või edasiarenenud neeruhaigus (üleliigne magneesium eemaldatakse neerude kaudu), soolte ummistus, Myasthenia gravis (närvi-lihasnõrkuse haigus) või bradükardia (väga madal pulss).\nKUIDAS KÕIGE ROHKEM MAGNEESIUMIÕLIST KASU SAADA ?\nMagneesiumiõli 200mg Koostis:magneesiumkloriid MgCl(31%), vesi. Zechstein magneesiumkloriid pärineb antiikse Zechstein soolajärve asemest. Järve ennast pole enam ammu olemas. Kunagise järve kohapeal, 1,500–2,000 m. sügavusel maapõues, kaitstud tänapäevase reostuse eest, asetsevad magneesiumkloriidi lademed. Magneesiumiõli valmistamiseks pumbatakse ülitugeva survega vesi maa-alla magneesiumikihini. Magneesiumkloriid lahustub vees ja see pumbatakse maapeale. Peale filtreerimist ja puhastamist saadud vedelik ongi magneesiumiõli, milles magneesiumkloriidi sisaldus on umbes 31% . […]


EESMÄRK TÄIDETUD | Enamus Eesti alpiniste vallutasid Ismoil Somoni mäetipu! - Reisijuht\n7.augusti päeval jõudsid Ismoili Somoni ehk endine Kommunismi mäetippu 3 eestlast - Tannar Esna, Sven Illing ja Oliver Liiv.\nKatrin jäi 6.augustil puhkama 6900 meetri peal, kuna naine kannatas saturatsiooni ehk hingamispuudulikkuse käes.\nKatrini teekond osutus tippu pikemaks, sest sinna jõudmiseks oli vaja naisel kilpkonna kannatlikust, taluda külma ja kõigevägeva soosingut. Katrin tõdes, et tema ees oli keeruline valik: " Kas jääda 6900 meetri peale jõudu koguma, kuigi see kõrgus on juba selline, kus väga ei kosu ükski organism või minna hommikul poistega alla."\nEnt Katrin ei löönud käega, sest teda toetas perekond kodumaalt: "GPS seade saatis päeva jooksul koordinaate koos kõrgustega ja oli näha kui visalt ülesseminek toimus."\n9 Augusti hommikul oli Katrin õnnelik: "Armsad s'brad, istun hetkel Làane-Pamiiri kòrrgemas tipus ja naudin hingematvat vaadet. Nūud ruttu alla, kūlm on!"\nKatrin jõudis tagasi telki eile kell 17.20 :"Nūud telgis ja soojendan varbaid ja sòrmi ūles. Homme hakkan alla liikuma. Alla tulemisel on muidugi veel üks oht – Sirp – peab ületama rajalõigu mida pidevalt lihvivad laviinid," on naine veidi mures.


Kommentaarid - Lugeja tutvustab alternatiive: Pankurite võimu alt vabaks - DELFI\nLugeja tutvustab alternatiive: Pankurite võimu alt vabaks - kommentaare 1-3\nSee kommentaar on sisestatud anonüümse kasutaja "tendents" poolt ja on seetõttu nähtav ainult anonüümsete kommentaaride kaustas\nSeetõttu ongi vaja alternatiivset süsteemi, et Eesti sisemajandus toimiks edasi ka peale majanduskollapsit.\nSee kommentaar on sisestatud anonüümse kasutaja "Vandenõuteoreetikud leiutasid jalgratta" poolt ja on seetõttu nähtav ainult anonüümsete kommentaaride kaustas\nMuide olen kuulnud midagi sellist, et kui Hitler võimule tuli, keelati riiklikult pankadel anda eraisikutele laenu intressi vastu (keelati siiani seadustatud liigkasuvõtt). Selle tulemuseks oli nii tugev majandus, et Saksamaa oleks pea-aegu vallutanud kogu Euroopa.\nSee asi toimib maal teatud määral, küll väikestes puntides juba ammu, või kogu aeg(pole elan'd "kogu aeg"). Kanamunad, kartul, aiasaadused jne vahetavad omanikku raha lehvitamata. Ja talgud: käid talgul, varsti tullakse sulle talgule. Tööd saavad tehtud, raha ei lehvitata ja (köhatuskoht) riik ei saa pennigi. Õnneks või paraku - ei oska öelda.


Bakteritsiidsed sektsioonid ja moodulid ventilatsiooni- ja kliimaseadmete jaoks - Ventilatsioon 2022\nBakteritsiidsed sektsioonid ja moodulid ventilatsioonisüsteemidele BFS.\nVent-Alliance Firma tarnib bakteritsiidsed kanali sektsioonid BFS.\nRistkülikukujulise joonlaudi bakteritsiidsed lõigud on mõeldud õhu desinfitseerimiseks ultraviolettkiirgusega ventilatsiooni- ja kliimaseadmetes.\nKasutatakse meditsiinilistes, laste-, spordi- ja muudes ruumides, bakteritsiidsed moodulid koosnevad konstruktiivselt:\nKeevitatud keha (keha võib olla valmistatud lehtterasest 1 mm, värvitud valge pulbervärviga või roostevaba teras);\nBakteritsiidsed lambid paigutatakse korpusesse. Bakteritsiidne sektsioon on vastavalt teie tellimusele valmistatud mis tahes suuruses.\nLampide arv saab määrata vastavalt teie vajadustele ja bakteritsiidse voolu võimsuse tehnilisele kirjeldusele;\nSektsioonile saab lisaks varustada eelfiltri filtrid ja HEPA\nÜhendus- ja paigaldusäärik (äärikud võivad olla nii ümmargused kui ristkülikukujulised)\nMeie sektsioonid on tehtud teie mõõtmete järgi. Me oleme otseselt tootja ja teeme oma parameetrite jaoks universaalsed seadmed, mis suurendab joonlaua funktsionaalsust ja paigaldamise mugavust;\nA-moodulisse paigaldatud filtri laius\nB - moodulisse paigaldatud filtri kõrgus\nC-pikkune sektsioon, standard 1440 mm\nPaigaldusäärik 20 mm\nLampide arvu arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:\nkus N on nõutud lampide arv;\nPrv - õhuvoolu kiirus, m3 / h;\nHv - vajalik kogus bakteritsiidne annus, J / m3;\nКз - ohutute tegurite (tarne- ja väljatõmbeventilatsioon 1,5);\nFb.k. - 1. laterna bakteritsiidne vool, (25,5 W, tavaliselt TUV 75W G13 bakterlamp. Filips);\nKf - bakteritsiidse vooluhulga koefitsient (tuumale silindrilistele laternatele 0,9).\nNõutav kogus bakteritsiidne annus sõltuvalt ruumide tüübist\n1. CSC kirurgilised, preoperatiivsed, rasedus- ja steriilsed tsoonid, rasedus- ja sünnitusmajade lastetalitused - 385 J / m3\n2. Ruumid, elustamiskambrid, mittesteroolsete ZSO-de ruumid, bakterioloogilised ja viroloogilised laborid, farmaatsiakauplused - 256 J / m3\n3. Kabinetid, klassiruumid ja muud tervishoiuasutuste ruumid (mis ei kuulu esimese ja teise kategooriasse) - 167 J / m3\n4. Laste mängutoad, kooliklassid, tööstus- ja ühiskondlike hoonete eluruumid, kus on suur pikaajaline elanike arv - 130 J / m3\n5. Suitsetamisruumid, üldkasutatavad tualettruumid ja tervisekeskuste trepid - 105 J / m3\nVent-Alliance Company pakub standardset ja individuaalset suurust tootvate sektsioonide ja sätestab 12-kuulise garantii ehitusele, mis ei hävita, järgides säilitamiseeskirju.\nFiltrid bakteritsiidse õhu töötlemiseks\nTarneaeg materjali ja hind, saate kontrollida töötajate firma "TERMANIKA" +7 (495) 215-12-10, või saata küsimus e-mail [email protected] või kasutage tellimisvormi tagasihelistamise.\nFPT bakteritsiidsed õhu töötlemise filtrid\nFiltrid õhu FBO bakteritsiidne töötlemine on ette nähtud ultraviolettkiirguse abil tarnimise või retsirkulatsiooni õhu bakteritsiidseks töötlemiseks. Filtrid TSFil germicidal õhu ravi kasutatakse sanitaar-ja epidemioloogilise (ennetava) meetmeid, mis lihtsustavad vastavus sanitaar- määrusi aparaadid ja hoolduskulud ning vähendada mikroorganismide arvukuse nakkushaiguste ennetamise.\nmille laternate terviseseisundi plokk, mis võimaldab lõigu avamist võimaldades jälgida laternate jõudlust (koos TSF... A nimetusega).\nBakteritsiidse filtri valimise meetod viiakse läbi vastavalt punktile 6.3. Käsiraamatu P 3.5.1904-04 "Ultravioletne bakteritsiidne kiirgus kasutamine siseõhu desinfitseerimiseks"\nBakteritsiidfilter valitakse eeldatava õhuvoolu ja vajaliku bakteritsiidse voolu põhjal.\nNõutav bakteritsiidne vool arvutatakse järgmise valemi abil:\nkus Φbk - bakteritsiidse kiirguse võimsus (bakteritsiidne vool), W.\nL - õhu tarbimine, m 3 / h. Filtri läbiv õhuvool ei tohi ületada maksimaalset lubatud.\nHv - mahuline bakteritsiidne annus (kokkupuude), J / m 3. See valitakse vastavalt tabelile sõltuvalt ruumi kategooriast.\n- varude tegur võimaldab võtta arvesse bakteritsiidsete taimede efektiivsuse vähenemist reaalses kasutustingimustes, kuna paljud tegurid mõjutavad bakteritsiidsete lampide parameetreid.\nBakteritsiidsete lampide töö mõjusid mõjutavad järgmised tegurid:\nPinge kõikumine võrgul. Turvalisuse koefitsiendi K suurendamisel võetakse arvesse toitepinge kõikumisi mitte üle ± 10%1= 0,15.\nVälisõhu temperatuuri kiirus. Temperatuuril alla 10 ° C lüheneb lambi eluiga. Seda võetakse arvesse K-ohutuse teguri suurenemisega2= 0,15.\nLatertide bakteritsiidse voolu vähendamine nende kasutusaja jooksul. Seda arvestatakse arvutamisel, suurendades K-ohutusfaktorit3= 0,3\nSuhteline niiskus ja õhu tolmusus. Kui suhteline õhuniiskus on üle 80%, vähendatakse ultraviolettkiirguse bakteritsiidset toimet. Seda võetakse arvesse K-ohutuse teguri suurenemisega4= 0,3\nLampide pirnide ja kiirgusti tagasipeegeldri tolmust võetakse arvesse K5= 0,1\nUltraviolettkiirguse osa valimise näide\nTäpsustatud: L = 2000 m 3 / h, ruumi 2. kategooria (Hv = 256 J / m 3), Kz= 1,5\nFbx= (256х2000) х1,45 / 3600 = 206,2 W\nFilter valitakse bakteritsiidse kiirgusvõimsuse väärtusest Фbx suurem kui arvutatud väärtus. Samal ajal ei tohi selle kaudu läbitav õhuvool ületada lubatud maksimumväärtust.\nVali: TSF 500 x 300 - 10.\nVentilatsiooni filtrid: väsinud söe ja õhufiltrite, materjalide ja puhastus klasside tegevuse põhimõte\nMeie ümbritsev õhk sisaldab teatud saasteainete, gaaside ja lisandite kontsentratsiooni. Suurtes megaaktides hapnikku koormavad autode väljatõmmed, süsinikdioksiid ja kontsentreeritud lenduvad jäätmed. Eespool nimetatud tegurite tõttu on õhk küllastunud tolmu, aerosoolide ja gaasiliste saasteainetega. Tõhusalt vastupidi nendele ainetele õhufiltrid ventilatsiooniks - populaarsed lahendused efektiivseks õhuvahetuseks.\nMäärdunud õhu majas hingamisteed, põhjustades valulikke migreenid, allergilised reaktsioonid, sügelus, ning mõnedel juhtudel, astma ja mitmete teiste potentsiaalselt ohtlikke tingimusi.\nÕhk peetakse puhtaks, kui see puudub:\ntänavamude väikesed osakesed;\nseene ja hallitussein;\nhoone ja ruumi tolm.\nKorteri iga omaniku jaoks on oluline hoida puhtus ja korras majas. Efektiivseks hapniku puhastamiseks kavandatakse isegi rajatise projekteerimisetapis õhu vahetussüsteemi, ventilatsiooniks ettevalmistatud õhufiltrit, mis suudab taluda disainilahendusi.\nVentilatsioonisüsteemide peamine ülesanne on maja mugav mikrokliima kujundamine, tõhus õhu vahetamine ja soovimatu niiskuse eemaldamine. Tootjad toodavad ventilatsioonist erinevaid filtreid. Selle või selle puhastusmehhanismi kasuks valimine sõltub soovitud puhastusastmest ja saasteainete kontsentratsioonist õhus.\nVentilatsioonifiltrite tüübid klasside puhastamiseks\nPikemate ja raskusteta teenuste pakkumiseks vajavad kliimaseadmed usaldusväärset puhastuslahendust, sest ilma nendeta torgatakse see kiiresti tolmu ja laguneb sagedamini. Selleks, et vabaneda kiusustest, võite kasutada ventilatsioonifiltreid ja õhukanalite perioodilist vältimist. See on parim viis pakkuda eluasemele värske hapniku sissevoolu ja kompenseerida tarbekaupade ostmise finantskulusid.\nSpetsialistid eristavad kolme klassi lahendusi, mis erinevad õhu puhastamise määrast.\nAbsoluutne puhastus (esimene klass) - tihe materjal lööb kõige väiksemate osakeste suurusega kuni 0,1 mikronit.\nKangas peidab 96-99% saasteainetest. Neid kasutatakse peamiselt meditsiiniasutustes, laborites, teaduskompleksides, kus ruumide steriilsus on väga kõrge. Peamine materjal on liimitud ja submikroni kiud.\nTrahvi ventilatsiooni filtrid (teine klass) - tõhusalt takistavad osakeste tungimist 1 μm-ni.\nNende lahenduste efektiivsus varieerub sõltuvalt tootjast ja kasutatud riidest 60-95% ulatuses. Reguleerimisala - haigla pargid, haridusasutused, muuseumid - kõik need seadmed, mis vajavad puhast hapnikku. Tõhususe suurendamiseks täiendatakse neid jämeda puhastamise mehhanismidega.\nJäme puhastamise õhufiltrid (kolmas klass) - mikroosakeste eemaldamine 10 mikronit.\nKasutatakse peamiselt tolmu kõrge kontsentratsiooniga ruumides, kus puudub hapniku puhastamise erinõue.\nKonstruktsioonide ja filtrite tüübid\nVaru- ja väljalaskeavade ventilatsiooniseadmete jaoks kasutatakse mitut liiki töötlemislahuseid.\nRullifiltrid. Polyester tooted. Pakendatud rullides, mille paksus on proportsionaalne õhu puhastamise klassiga.\nKanali filter. Nende lahenduste peamine omadus on võimalus paigaldada juba töötavale õhu vahetussüsteemile. Ventilatsioonis kasutatavad kivisöefiltrid võivad lisaks ebameeldiva lõhna ja tolmu kaotamisele valju heli välja tuua.\nKõige sagedamini paigaldatakse need ventilaatori peale, mis võimaldab neid kasutada helisignaali ja müra summutitena.\nCellular tooted. Esitatakse kahe tootekategooria müümisel:\nVentilatsioonisüsteemide kassettfiltrid. Paigaldamise lihtsuse tõttu on laialt levinud (seda saab paigaldada mistahes nelinurkse ristlõikega torustikku). Nii elamutes kui ka avalikes rajatistes ja tootmiskuludes on nii.\nFiltrimisained - metallist alusvõrk, millele on lisatud sobiva klassi riie.\nKõrgtemperatuuri lahendused. See on spetsiaalne tootekategooria, mis on paigaldatud tööstuslikesse kuivatidesse, vannidesse ja saunadesse - ruumid, kus valitsevad kõrge temperatuurid. Materjalide efektiivsus säilib isegi temperatuuril +300 ° C.\nMäärige filterkassett. Sageli on see tsingitud raami külge kinnitatud tahma- ja rasvavõru väikesed osakesed. Laialdaselt levitatakse toitlustusettevõtetes, sööklates ja restoranikompleksides, kus pliidiplaatidest paigaldatakse kapuutsid. Filtrite jaoks kasutatakse 5-8-kihilist võrku, mille suurus on 0,35 x 0,6 cm.\nEespool loetletud lahenduste omadused sõltuvad kasutatavatest materjalidest ja kangastest.\nKangad ja materjalid õhufiltrisüsteemides\nÕhu puhastamise klass ja määr sõltuvad konkreetses tootes kasutatud filtri materjalidest. Parima efekti saavutamiseks on soovitatav kombineerida mitu erinevatesse klassidesse kuuluvaid puhastusmooduleid.\nOptimaalne ventilatsioonimaterjal, suurte fraktsioonide saamine:\nvilla, lina või puuvillane riie;\nvilt, sintepon ja muud mittekootud materjalid;\nTeatud tüüpi koe kasuks valimine sõltub selle süsteemi ulatusest ja omadustest, milles seda kavatsetakse kasutada.\nVentilatsioonis olevat sütt sisaldavat filtrit kasutatakse peamiselt osaliselt lenduvate ja lenduvate orgaaniliste ühendite püüdmiseks. Lihtsamalt öeldes on see mõeldud hoidma "raskeid" molekule, hügroskoopseid struktuure.\nMaterjalide pooride hulk määrab hapniku puhastamise taseme. Mida rohkem neist kangas, seda pärast puhastamist puhastab õhk.\nSöe eripära on see, et see on kiiresti saastunud, mille tulemusena seda praktiliselt ei kasutata esialgse puhastamise mehhanismina.\nSünteetilistest kiududest lähtuvad filtraatlahused. Tooted iseloomustavad erinevat õhu puhastamist (EU2-EU6) ja erinevat paksust. Moodsad tehnoloogiad täidavad masinaid ilma probleemideta kuni temperatuurini + 80 ° C.\nVentilatsioonikanalid intensiivse tolmuosaga ruumide jaoks on varustatud. Müügil on raamile kinnitatud spetsiaalsed varrukad või valmis segmendid.\nFiltreeritud komponendina kasutatakse ka tavalist vett. Sellised puhastuslahendused leiavad kõige sagedamini üle peeglite ja muude leekide allikate. Lisaks puhastamisele jahutatakse õhk mugavuseni 35-40 ° C.\nNad aitavad vabaneda osakestest ja lisanditest kuni 5 mikronit. Neid kasutatakse peamiselt töötlemata õhu eeltöötluseks. Selleks, et metallvõrk saaks tolmust tõhusamalt juhtida, töödeldakse seda mootoriõli kihiga ja seda saate ise ilma abita teha. Kuna suurte fraktsioonide saastatus lihtsalt pestakse kuiva veega pesuvahendiga.\nÕline kattekiht annab puhastuse 90% ulatuses. Optimaalne kasutamine tolmu sisaldusega õhus ei ületa 23-26 mg / m3.\nKuidas valida filtrid ventilatsiooniks\nÕhuvahetussüsteemi filtri valik põhineb hapnikuga saastumise määral. Mõnel juhul on ventilatsiooniga tasku filtrid minimaalse koormusega toime tulema, komplekssetes olukordades tuleb paigaldada mitmesuguseid puhastusvahendeid sisaldavaid komplekslahendusi.\nSoovitame konsulteerida spetsialistiga eelnevalt, kuna ta suudab korrektselt majaomanikku turule tuua, soovitada tõhusat mehhanismi õhu puhastamiseks igal konkreetsel juhul.\nVentilatsioonisüsteemide õhufiltrid: kodumaistest tööstusettevõtetest\nVentilatsioonisüsteemide jaoks on õhufiltrid lihtsalt vajalikud - nad blokeerivad tänavapulbri sisenemise, väikeste prahi ja palju rohkem ruumi ja ventilatsioonisüsteemi sisse. Mis täpselt Sõltub seadme tüübist ja selle otstarbest. Selleks, et mõista, millised seadmed on teie ventilatsioonisüsteemi jaoks vajalikud ja kuidas need töötavad, räägime üksikasjalikult nende liigitamisest.\nElektrostaatika - üks kõige tõhusamaid viise tolmu, suitsu, tahma, tahma ja muude saasteainete puhastamiseks. Seda meetodit kasutatakse mitte ainult igapäevaelus, vaid ka laborites või kauplustes, kus võib moodustada tervisele kahjulikke aineid. Muide, elektrostaatika kasutatakse õhu puhastamisel Tion Clever, ja meie elektristaatilise seadme professionaalsed seadmed asuvad meditsiiniasutustes, restoranides ja paljudes ettevõtetes.\nFiltratsiooni elemendid on metallplaadid, nende vahel on venitatud metallniidid. Ahelate ja plaatide vahel on elektrivälja, tühjenemise ja seejärel ioonivoolu. Kui õhk läbib plaate, omandavad tolmu ja teiste saasteainete osakesed oma laengu ja elektrivälja mõjul tõmbuvad nad vastupidise laenguga plaatidele.\nSeade tarbib vähe elektrit, mis tähendab, et operatsioon on odav - peamine on plaatide pumbad aeg-ajalt.\nHEPA filtrid ventilatsiooniks\nHEPA õhufiltri efektiivsus jõuab 99% -ni - see suudab hoida väikseid tolmuosakesi, hallitusseente, õietolmu ja muid saasteaineid. Õhu puhastamine toimub tänu spetsiaalsele kiudmaterjalile, mis koosneb akordionist.\nRohkem üksikasju selle filtri tööpõhimõtete kohta räägime teises artiklis, nii et me peame silma ainult mõningate nüanssidega. HEPA filter on spetsiaalselt väikeste ja väikeste osakestega. Loomulikult hoiab see ka suuri saasteaineid, näiteks suurt tolmu ja pulgastust, kuid kui sellised osakesed kukuvad, filtri HEPA kiud kiiresti ummistuvad. HEPA-filtri "kaitsmiseks" ja selle elu pikendamiseks paigutatakse tavaliselt suured osakesed suuremahulise filtri ees. Soovitame täpselt valida sellised seadmed, millel on kaks filtrit.\nHEPA filter eluiga on piiratud: seda tuleb vastavalt juhistele muuta.\nOn ka pestavaid mudeleid, kuid neid pole võimalik lõpuks pesemiseks kasutada, nii et varem või hiljem on vaja uut filtrit.\nOn olemas ka muud tüüpi õhufiltrid, näiteks:\nÕhufiltri õhk koosneb mineraalõlis niisutatud rõngastest või võrgudest. Tolmuosad jäävad õli pinnale; seega õhk puhastatakse. Selliseid seadmeid kasutatakse suhteliselt madalates tolmu kontsentratsioonides.\nVentilatsiooni jaoks mõeldud tasku filter on raami ja filtri materjali ülesehitus taskute kujul. Eesmärk on peamiselt\n(1) UV-lambi all => (2) Photocatalyst => (3) kihistu oksüdeerijate => (4) antioksüdandid reageerima saasteainete => (5) Saasteainete laguneb => (6) kaudu vee ja süsihappegaasi\nFotokatalüütilised filtrid puhastavad õhku järgmiselt: fotokatalüsaatori pinnal lagunevad ja oksüdeerivad kahjulikud lisandid - aine, mis kiirgab kerget kiirgust keemilise reaktsiooni toimel. See protsess ultraviolettkiirguse mõjul. Toksilised saasteained ei kogune fotokatalüsaatoril, vaid lagunevad kahjutute ainete - vee ja süsinikdioksiidini.\nFotokatalüütiline oksüdatsioon hävitab mitte ainult toksiine, vaid ka erinevaid viiruseid ja baktereid. Selle protsessi abil kaotavad enamus välismaiste lõhnade, kuna paljud neist on orgaanilist laadi.\nKatalüsaatorit pole raisatud, nii et filter kestab kaua, peamine asi on ultraviolettlambi asendamine ajas. Pange tähele, et UV lamp on täiendav energiaallikas. Filtri puudused tulenevad lambi ringlussevõtu raskusest: seda saab teha ainult spetsialist.\nKahjuks on enamikul leibkonna fotokatalüütilistel filtritel vähese toimivusega fotokatalüsaatori väike pind ja ultraviolettkiirguse ebapiisav võimsus. Lisaks oksüdatsiooni võtab aega: kui saasteainete liiga kiiresti läbi filtri, keemilise reaktsiooni ei ole aega täidetakse ja mürgised ained ei lagune lõpuni. Filter on võimetus tahkete osakeste vastu - tolm, vill, maha, õietolm.\nÄripindade õhuvahetuse normid\nKas on võimalik vähendada vannitoa / tualeti ventilatsioonist tulenevat müra?


KKK | Drop\nSellele leheküljele on kogutud korduma kippuvad küsimused ja vastused nendele.\nMis materjalist Drop-bassein on?\nDrop-bassein on tehtud käsitsirullitud klaasfiibrist ja selle välipind on kaetud “barrier coat” ja ka “gel goat” – kattega.\nKuidas Drop-bassein talvitub?\nTühjalt Drop-bassein talvitub suurepäraselt, sest erinevalt plastikust klaasfiiber tugevneb külmaga. Kui basseini sisse, ahju või torudesse ei jääta vett pärast kasutamist, võib Drop-basseini kasutadada ka kõvemate pakastega.\nKui basseinil on lisavarustuses filtreerimissüsteem tuleb see tõsta talveks sooja ruumi, seda juhul kui basseinil ei ole pidevat veesoojendust (elekter või maasoojuspump). Sellisel juhul peab filtreerimise- ja veesoojendamise süsteem olema soojustatud ruumis, mille jaoks soovitame kogu karkassi soojustus paketti. Sellise soojustusega saab basseinile suurepärase soojapidavuse ja laia ning sooja masinaruumi kuhu kõik seadmed hästi mahuvad.\nMillist aluspinda Drop-bassein vajab?\nAluspõhjaks sobib kõvendatud killustikupadi või muu kiht külmakindlat pinnast. Kõige levinumateks aluspõhjadeks on killustikupadi, betoonplaadid, betoonivalu ja puust tugiraam. All juhend puukütteahjuga Drop-basseini paigaldamiseks killustikupadja peale:\nKui kiiresti soojeneb basseini vesi puukütteahjuga\nKui esialgne veetemperatuur on 5-10-kraadi, siis puukütteahjuga kestab basseini soojendamine umbes 1-1,5 tundi.\nKas soojustuspakett sisaldab ka tsirkulatsioonipumpa ja kas see takistab talvel puukütteahju ja liivafiltrit jäätumast?\nSoojustuspakett ei sisalda tsirkulatsioonipumpa, kuid filtreerimisesüsteem sisaldab. Need, koos basseini soojustatud karkassiga, takistavad vee ja seadmete jäätumist talvel.\nKui basseinil on lisavarustuses filtreerimissüsteem tuleb see tõsta talveks sooja ruumi, seda juhul kui basseinil ei ole pidevat veesoojendust (elekter või maasoojuspump). Sellisel juhul peab filtreerimise- ja veesoojendamise süsteem olema soojustatud ruumis, mille jaoks soovitame kogu karkassisoojustus paketti. Sellise soojustusega saab basseinile suurepärase soojapidavuse ja laia ning sooja masinaruumi kuhu kõik seadmed hästi mahuvad.\nAhi tuleb alati tühjendada, kuna see jahutab tõhusalt ka vett kui seda ei kasutata.\nKuhu basseini tuledelüliti paigaltatakse?\nTulede juhtimine toimub juhtmevaba juhtimispuldi abil. Kui juhtimispult peaks kaduma, on uue puldi “paaritamine” väga lihtne – see toimub paari nupu vajutusega basseinivalgustuse juhtimiskeskusest basseini alt.\nKuidas Drop-basseini talvel kasutatakse?\nDrop talub tühjana olles suurepäraselt pakast, kuid basseiniveel ei tohi lasta jäätuda. Kui teil ei ole elektriga või maasoojuspumbaga pidevalt soojendatavat basseini, tühjenda bassein veest ja kata see selleks ettenähtud kaanega. Äravooluklapp on soovitatav tõsta sooja ruumi. Veel peaks olema tagatud, et lumi ei pääseks basseini karkassi sisse ja veendutud, et sulaveed kevadel ei jääks seisma basseini karkassi sisse. See on eriti tähtis, kui basseinil on lisavarustusena LED-basseinituled, mille trafo ja juhtimiskeskus asuvad karkassi alaosas. Ahi tuleb ka veest tühjendada selle paremal all eesosas asuvast põhjaventiilist. Kontrolli, et ka basseini voolikutesse vett ei jääks.\nDrop-basseini saab vabalt kasutada ka talvel, isegi kui sellel ei ole lisavarustust. Sellisel juhul bassein täidetakse ja järgnevalt süüdatakse kohe tuli ahjus kui basseini ülemine läbiviik ja ahi on täitunud veega. Kui basseini vesi on soojenenud soovitud temperatuurini ja ahju enam kütta ei soovita, võib selle eemaldada basseini küljest sulgedes selleks ventiili. See tuleb teha alles siis kui tuli ahju sees on täielikult kustunud. Selle järel peab ka ahju tühjendama veest väljalaske klapi kaudu. Kui basseini kasutamine on lõpetatud, tuleb see tühjendada, et vesi ei jäätuks. Tuleb meeles pidada, et kui te kasutate ventiile, siis tuleks need avada enne vanni kütmist, et vesi pääseks voolama ahju. Et toimuks vee vaba läbivool on tähtis ventiile kasutades, et need ei “pigistaks” toru läbimõõtu väiksemaks. Ventiile võib soovikorral tellida meie klienditeenindusest info@drop.ee\nMis on basseini karkassi mõõtmed? Aga basseini läbimõõt?\nÜksikasjalikumad mõõtejoonised leiad alalehelt ‘mõõtejoonised’:\nBasseini raam on 220cm x 220cm ja basseini istumisosa läbimõõt on 200cm.\nBasseini puustraamistiku mõõdud sõltuvad sellest, kas basseini karkassi soojustatud versioon:\n– Basseini raamistik ilma kogu karkassi soojustuseta: 212cm x 212 cm (“uputamissügavus” terassi sisse on 95 cm)\n– Basseini raamistik kogu karkassi soojustusega: 214 cm x 214 cm (“uputamissügavus” terassi sisse on 96 cm)\nAll oleval pildil ülevalt allapoole:\nDrop-basseini mõõtmed ülevalt poolt alates. Basseini mõõdud on samad sõltumata soojustus-, lisavarustus- või värvivalikust.\nDrop-basseini raamistiku mõõtmed ilma karkassi soojustuseta. See on raamistiku standardmõõt.\nDrop-basseini raamistiku mõõtmed, kui lisavarustusena on valitud kogu karkassi soojustus. See erinevus on sellepärast, et karkassi ümber paigaldatakse veekindel vineer, mis on 1cm paks ja see kasvatab raamistiku suurust. Basseini oma mõõtmed püsivad samana.\nMillest basseini raamistik/karkass on valmistatud?\nBasseini karkass on valmistatud immutatud puust.\nKui kaugele võib ahju paigaldada?\nSoovitame ahju paigaldada maksimaalselt 1 meetri kaugusele basseinist. Koos ‘Ahjupaketiga’ kuulub standarvarustusse 2 meetrit voolikut. Ahju on võimalik paigaldada ka kaugemale, kuid mida kaugemale ahi paigaldadakse seda rohkem soojendamisvõimsus halveneb.\nKui bassein on vaja 'uputada' terassi sisse, siis mis on uputamisesügavus?\nKui bassein “uputatakse” terassi sisse, tuleb võtta arvesse kas basseinil on kogu raamistiku soojustus või mitte. Paigaldamisel on ka hea jätta umbes 1cm varu, et bassein ei painduks terassi vastu ja et see ei kahjustaks basseini.\nKas basseini saab osaliselt maa sisse 'uputada'? Millega peaks arvestama?\nBasseini võib ‘uputada’ osalistelt maa sisse. Basseini aluspõhjaks tuleks teha killustikupõhi ja tagada sademete/vee äravool. Augu ääred tuleb tugevdada, et maapind ei vajuks auku tagasi.\nKui bassein uputatakse maa sisse või fikseeritud (nt. betoon) auku, tuleb tagada, et basseini väliskorpusele oleks ligipääs tuleviukus võimalikele vajaminevatele hooldustöödele.\nKuhu paigaldatakse vee elektriline soojendi ja kas soojendi on reguleeritav?\nSoojendi paigaltatakse filtreerimissüsteemi läbivoolu, filtri tagastusringlusvooliku külge. Soojendil on fikseeritud reguleeritav termostaat 0-40 C.\nKui palju vajavad lisaseadmed elektrit?\n• Soojendi 9kW: 9000W (seinapistik EI, fikseeritud 0-40c termostaat)\n• Soojendi 3kW: 3000W (seinapistik EI, fikseeritud 0-40c termostaat)\n• Mullivanni funktsioon: 700W (seinapistik, sisse/välja-lüliti, mis paigaltatakse basseinile fikseeritult)\n• Filtreerimissüsteem: 250W (seinapistik) Filtreerimissüsteemi on vaja, kui vannile soovitakse paigaldada elektrilist soojendit või ühendada maasoojuspumba süsteemi taha. Filtreerimissüsteemi veepump tagab veeringluse süsteemis.\n• Led-tuli (8w, seinapistik, juhitav juhtimispuldi abil)\n• UV-veepuhastussüsteem 18W (seinapistik)\nÜhe 16A kaitse maksimaalne koormustaluvus on 3700W. Näiteks Drop-bassein 3 kW elektrilise soojendiga, filtreerimissüsteemiga ja basseini valgustussüsteemiga on võimalik lülitada ühe 16A kaitsme taha.\nFiltreerimissüsteem töötab 230V pealt, kas veeringlus ahju ja basseini vahel toimub spetsiaalsete läbiviikudega?\nFiltreerimissüsteem saadetakse kliendile koos seinapistikuga ja see ühendatakse basseiniga selleks ettenähtud/omade läbiviikudega.\nNB! Pildil olevad seadmed ei ole mõõtkavas. Filtreerimissüsteemi on võimalik paigaldada basseini karkassi sisse.\nKui suur on filter, kas see mahub basseini raamistiku sisse ja kas sellel on vastuvooluloputuse funktsioon?\nKasutame filtrites liiva asemel filtripalle, mis on palju efektiivsemad kui liiv.\nFiltreerimissüsteem ja kõik lisaseadmed mahuvad basseini karkassi sisse ja lisavarustusena saada olev ‘kogu raamistiku soojustus’ tagab seadmetele sooja masinaruumi ning ka suurepärase soojustuse kogu basseinile.\nFiltreerimissüsteemil on vastuvooluloputuse funktsioon, kui ka 7 eri asetust erinevatele veeringlustele.\nMeie majal on maasoojuspump, kuidas saab seda basseiniga ühendada?\nBasseini võib tõesti ühendada maa- või kaugkütte ning muu veeringlusvõrkku väga lihtsalt. Soojusvahetile on vaja oma soojusahelat või siis soojusvaheti võib liita küttesüsteemi radikate võrkku, seda sõltuvalt projektist. Idee on sama nagu lisaks ühe lisa radika soojusahelasse. Maasoojuspumba puhul makstakse alguses rohkem, kuid see tasub ennast ära pikema aja jooksul. Ka see mõjutab kuidas basseini kasutatakse. Küttesüsteemi küttevõimsus on ühtlane, kui vesi on basseinis pidevalt sees ja seda hoitakse soojana. Kuid kui bassein lastakse tühjaks või vee temperatuuril lastakse langeda, siis selle ülessoojendamine vajab hetkelist suuremat võimsust, pärast mida võimsuse vajadus ühtlustub taas.\nSoojusvaheti garantii ja paigaldus – maaletooja/tootja annavad garantii basseinile ja selle seadmetele. Paigalduse eest vastutab paigaldaja(d). Kui küttesüsteemi tahetakse ühendada maasoojuspumba võrkku, siis peab selle töö alati tellima oma ala asjatundjatelt kuna süsteem liidetakse maja oma statsionaarsesse küttesüsteemi. Soojusvaheti toruosad ja termostaadi tarnivad torutööde tegijad, et oleks kindlus, et need sobivad kõnealuse maja süsteemiga.\nVõta palun ühendust meie klienditeenindusega info@drop.ee, kui vajad lisateavet Drop-basseinist ja maasoojuspumba süsteemist.\nVee kvaliteedi hoidmine\nKui tihti tuleb vett vahetada?\nFiltreerimissüsteemi abiga peab basseini vett vahetama umbes 3-5 korda aastas. Kui liita filtreerimissüsteemiga UV-veepuhastusseade saab basseinikemikaalide kogust vähendada märgatavalt ja vähendada veevahetuse intervalli veelgi.\nKas vett on võimalik hoida puhtana ka ilma kloori lisamata?\nJah, näiteks kloorivaba ainega nagu aktiivhapnik.\nKas basseini võib täita mereveega?\nJah. Ahi on toodetud merealumiiniumist ja see talub ka hästi merevett.\nKui palju vett basseini mahub?\nBasseini vee mahutatavus on 1830 l. Kuid põhimõtteliselt basseini lastakse ainult umbes 1000-1500 liitrit vett, seda tänu basseini disainile, mis võimaldab majanduslikuma vee kulutamise.\nKas 'mullivanni funktsiooni' võib kasutada kui basseinis kasutatakse merevett?\nSellisel juhul võivad basseini düüsid minna umbe ebapuhta merevee tõttu. Sellepärast me ei soovita kasutada ‘mullivanni funktsiooni’ koos mereveega, kui basseinil ei ole filtreerimisesüsteemi.


Horvaatia alustab ELiga läbirääkimismaratoni\nHorvaatia läbirääkimistele laskmisest oli ELi välisministrite nõukogu pidulikult teatanud 3. oktoobri hilisööl, kui Austria avalikul ja mitme teise naaberriigi varjatud survel pääses Horvaatia koos Türgiga järgmisse laienemisringi. Horvaatia välisminister Kolinda Grabar-Kitarovic on optimist ja loodab lepinguni jõuda üsna ruttu. Tema sõnul oli Horvaatia kõnelusteks valmis juba märtsis, kui EL otsustas ekskindral Ante Gotovina pärast Horvaatia ooteruumi jätta. Samal seisukohal on olnud Ungari, Sloveenia, Slovakkia ja Austria.\n"Meil on olnud päris hea majanduskasv, stabiilne valuuta, mõõdukas inflatsioon. Majandus on suhteliselt avatud, kuid üsna palju on veel korruptsiooni ja bürokraatiat, mis tekitab välisfirmadele raskusi meie turule tulekul. Aga pole kahtlust, et ELis suudame oma majanduskeskkonna ja imago kiiremini korda saada, kui see väljaspool õnnestuks," ütles välisminister.\nErinevalt naaberriigist Sloveeniast, kelle sõda Jugoslaaviast lahkulöömisel kestis 10 päeva ja kes nüüd naudib ELi liikmena turvalist heaolu, vältas Horvaatia sõda neli aastat ja lõppes 1995. aastal. Sloveenia pealinnast Ljubljanast Horvaatia pealinna Zagrebi jõudes on elatustaseme erinevus silmaga märgatav. Üsna räämas linna õhkkond on sõbralik, kerjajaid ega prügikolle ei paista kuskil. Eurobaromeeter kinnitab, et eluga on rahul 67% inimestest, mis jääb ainult ühe protsendipügala võrra alla edasipüüdliku Eesti inimeste rahulolule.\nPärast vaikelu on Zagreb äkitselt tõusnud rambivalgusse, linn võõrustab ja julgustab teisi Ida-Euroopa riikide liidreid, kelle unistuseks on samuti ELi pääseda. Selle tõttu on linna südamiku liiklus lootusetult umbes, vihane taksojuht siunab häälekalt kaasjuhte ja krutib samal ajal vargsi mõnuga taksomeetrit. Tagajärjeks on see, et raudteejaamast umbes nelja-viie kilomeetri kaugusel asuvasse hotelli jõudmine läheb kallimaks kui tulnuksime lennujaamast, aga keda on meil võõras ja pimedas linnas kiruda: tippkohtumist, saamatut liikluskorraldust, taksojuhti või iseennast?\nPäevavalgel läheb aga kõik jälle paika, vahemaad muutuvad jalgsi läbitavaks, inimesed annavad sõbralikult nõu, õlu tänavakohvikus maksab 18 krooni.\nHorvaatia majandus on suhteliselt avatud, näiteks pangandusest on Horvaatias 91% välispankade mõjusfääris.\nKui erastamise esimene laine Horvaatias oli suhteliselt läbipaistmatu ja viis suured riigifirmad nende poliitiliste sidemetega juhtide kätte, siis nüüd on paljud neist sattunud raskustesse. Samal ajal on jõuliselt kasvanud väikeärimeeste uusettevõtlus, mis moodustab juba 50-60% majandusest. Valitsuse viimasel ajal vastuvõetud seadused on aidanud parandada ärikeskkonda ning paljud väikeettevõtted on tänu sellele tulnud varimajandusest päevavalgele.\nHorvaatia suurimaks loodusvaraks on 1400 kilomeetri pikkune maaliline Aadria mere rannik, mis juba praegu on suurendanud turismi osa sisemajanduse koguproduktis viiendikuni. Londonis asuv Maailma Turisminõukogu on paigutanud Horvaatia viie kõige kiiremini areneva turismituru hulka. Selle hinnangul tõuseb 10 aastaga turismi osakaal kolmandikuni SKPst. See tähendab kiiresti kerkivaid hindu, sest turistid on peamiselt pärit Saksamaalt, Austriast, Itaaliast, Šveitsist.\nPeale mere on turistide oluliseks tõmbenumbriks rohketel termaalallikatel töötavad spaad. Kui Sloveenias on need aastakümnetega juba välja kujunenud, siis Horvaatias alles loomisjärgus. Seal on oma võimalust näinud ka Eesti ettevõtjad. SPA Viimsi Tervis juhatuse esimees Peeter Kukk ütleb, et konkreetsed plaanid on juba töös, kuid bürokraatia tõttu tuleb natuke kannatust varuda.\n"Võrdleksin seda ärikeskkonda 90. aastate keskpaiga Eesti omaga. Võimalused paistavad head," ütles ta.\nHorvaatia peamised hädad on pärit kaugemast ja lähemast minevikust. Ajast, kui Horvaatia kuulus Austria-Ungari keisririiki ja Jugoslaaviasse ning pidas 90. aastail oma kurnavat sõda.\nNäiteks on terve hulk vaidlusi seotud naaberriigi Sloveeniaga, vaieldakse nii mere- kui ka maapiiri üle. Kahe riigi vahel on lahendamata probleemid seotud ka Jugoslaavia ajal ühiselt ehitatud Krsko tuumajõujaamaga, Ljubljanska Bankasse jäänud horvaatide hoiustega ja sellega, et Horvaatia ei tunnusta enam sloveenlasi oma vähemusrahvusena ega taga neile sellest tulenevaid õigusi, sealhulgas õigust osta maad.\n"Tuumajaam ehitati võrdsetel alustel ja Horvaatial on kohustus võtta endale pooled jäätmed, millest ta keeldub. Mis puutub horvaatide Ljubljanska Banka Zagrebi tütarpanka jäänud hoiustesse, siis investeeriti see raha Horvaatia majandusse, kust see jäi kätte saamata," selgitab Sloveenia välisministeeriumi esindaja. "Horvaatia käitumine tekitab meis kummastust, aga on tore, et täitus üks meie peaeesmärke - saada Horvaatia ELi laienemisläbirääkimistele, kus on võimalik paljud kahepoolsed probleemid lahendada," lisas ta.\nHorvaatia välisminister Grabar-Kitarovic tunnistab tüliküsimusi, kuid ta ei dramatiseeri neid üle. "Oleme kaks sõbralikku naaberriiki, ja me hindame väga Sloveenia tugevat toetust meie aitamisel läbirääkimislauda," ütleb ta.


Eesti Rahvusbibliograafia andmebaas (ERB) sisaldab jooksva ja retrospektiivse rahvusbibliograafia andmestikku ning on jaotatud väljavõteteks: raamat, perioodika, kaart, noot, videosalvestis, helisalvestis, piltteavik, e-väljaanne, Estonica ja retrospektiivne rahvusbibliograafia (kuni 1940).\nRegistreerida Eestis kõigis keeltes ja väljaspool Eestit ilmunud eestikeelseid teavikuid, ka Estonica teavikuid - eesti autorite ning Eestit ja eestlasi käsitlevaid väljaspool Eestit ilmunud teavikuid. Eesti Rahvusbibliograafia koostamise, registreerimise ja valiku põhimõtted on kirjas dokumendis Eesti rahvusbibliograafia koostamise alused.\nRahvusbibliograafias ei registreerita piiratud kasutajaskonnaga ja ajutise iseloomuga väljaandeid (pisitrükiseid), ametkondlikke juhiseid ja aruandeid, patente, standardeid jne.\nMis tahes infokandjal ilmunud raamatud, perioodilised väljaanded, kaardid, noodid, heli- ja videosalvestised, plakatid, multimeediaväljaanded ja standardnumbriga andmebaasid. Uued väljaanded registreeritakse rahvusbibliograafias tingimusel, et väljaanne on avaldatud ja üldsusele kättesaadavaks tehtud, vanematega täiendatakse andmebaasi järk-järgult tagantjärele.\n(1525-1917 incl. ilmunud eestikeelne raamat; kuni 1940 incl. Eestis ja mujal ilmunud Eestiga seotud võõrkeelne raamat ning eesti- ning võõrkeelne perioodika)\n(täiendab andmebaasi Eesti Kirjandusmuuseumis ainueksemlaridena leiduvate Eesti teavikute kirjetega)\n375314 bibliokirjet (vaata täpsemalt)\nAndmevahetusvorming MARC 21\nRahvusvahelised kirjereeglid (ISBDd)\nAngloameerika kataloogimisreeglid (AACR2)\nUniversaalne kümnendliigitus (UDK)