Saarte Teedevalitsus läheb erastamisele - Saarte Hääl\nTeedevalitsuse juhataja Aleksander Kollo ütles Oma Saarele, et poliitiline otsus Saarte Teedevalitsuse erastamiseks puudub, kuid ettevalmistused juba käivad.\nErastamisele lähevad hooldetööd, teehooldusmasinad ja hooldusosakonna kinnisvara. Erastamise üheks tingimuseks saab kindlasti teemeistrite töökohtade säilitamine, ütles Kollo, kelle hinnangul kulub erastamise läbiviimiseks ilmselt 2-3 aastat.\nSaarte Teedevalitsusele kui riigiasutusele jääb pärast teehoolde erastamist hooldustööde tellija ja kontrolli funktsioon. Alles jäävad ainult insenertehnilised töötajad, mõned koristajad ja osa kontorihoonest, lausus Kollo.\nPärast erastamist hakkab riik tellima Saaremaa riigiteede hooldamiseks töid eraettevõtjatelt. Hooldelepingud sõlmitakse seitsmeks, edaspidi võib-olla ka kümneks aastaks, rääkis Kollo.„Riik ei pea ise hooldustöid tegema ja selle jaoks seltskonda üleval pidama. Riigi ülesanne on töid tellida ja organiseerida,” märkis Saarte Teedevalitsuse juhataja. Teehoolde võimaliku hinna ja huviliste üle ei soostunud Kollo spekuleerima.\nTänaseks on teehoolde erastamine toimunud juba kümnes maakonnas.\nLisatud: 04.04.2007 / 16:25\nNeed masinad, mida nad nenede tööde tegemiseks kasutavad on nii kallid, et väiksed firmad ei tule kõne alla. Saaremaal oleks selline Level, aga samas Hiiumaa pidi Aspi käes olema, siis vaevalt Level sealt midagii saab.\nEks talveti hakkame nägema, kuidas need erastatud asjad toimivad.\ntups to pups\nLisatud: 04.04.2007 / 16:41\nminu teada on Eesti koolides opetajatest puudus, milleks sa oma talenti siin raiskad.\nLisatud: 04.04.2007 / 09:26\naastate pärast hakkab riik jälle kalli raha eest uusi masinaid ja hooneid-maid ostma nagu linnas juhtus kommunaaliga?\nLisatud: 04.04.2007 / 11:52\nJa teenust hakatakse ostma selleks ajaks erastatud linna hooldusfirmalt?\nLisatud: 04.04.2007 / 13:37\narutu otsus. selle asemel voiks sellele firmale uue juhi panna kes seda ettevotet saneeriks .kas juba on kommunaali juhtum ununenud? eraettevotted on kasumi teenimise peal valjas. ja see tahendab teede ehituse hinna tousu. arutage seda asja ikka natuke kauem ja jatke poliitika sellest valja. teid vajame me koik, vahet pole mis erakonda sa kuulud.\nLisatud: 04.04.2007 / 14:16\nKuule, tups,enne kui sõna võtad,tee eestikeele grammatika selgeks!


Pereterapeudid üleeuroopalisel konverentsil Eestis: peresisene isolatsioon jätab inimese olulise toeta - Alkeemia\nPereterapeudid üleeuroopalisel konverentsil Eestis: peresisene isolatsioon jätab inimese olulise toeta\nKord aastas kogunevad pereterapeudid üle Euroopa konverentsile, et juhtida tähelepanu inimese ja perekonna vastastikusele mõjule, heade suhete olulisusele. Täna alanud konverents toimub esmakordselt Eestis, Eesti Pereteraapia Ühingu eestvedamisel. Konverentsi avasõnum on peresisese isolatsiooni vähendamise olulisus.\nPereterapeute tervitama tulnud rahvastikuminister Riina Solman rõhutas oma avakõnes, et perekond peab inimesele andma jõudu juurde mitte seda võtma. "Perekond ja kodu peaks olema koht, kus inimene on mõistetud ja hoitud, kus saab ennast laadida ja välja puhata. Kahjuks on see liiga paljude jaoks pingete, solvumise ja ärevuse allikaks. Kodud, kus kasutatakse perevägivalda, on selle äärmuslikuks näiteks ja sellised suhtemustrid vajavad katkestamist. Terveid ja sõbralikke suhteid ning avatust tuleb soodustada mitte ainult ühiskonnas laiemalt vaid ka perekonna sees. Lapse jaoks on perekond esmaseks suunanäitajaks ja seal toimub ka suhtemustrite taastootmine, põlvest põlve kandumine," rääkis Solman.\nEesti Pereteraapia Ühingu esinaine Jelena Põldsami (fotol) sõnul on peresisene isolatsioon väga laiapõhjaliste tagajärgedega ja vajab süsteemset lähenemist, seda nii Eestis kui Euroopas laiemalt. "Tänapäeva ühiskond soodustab elavate kontaktide vähenemist. Suhted ei ole toitvad, üksildust on palju. Palju aega kulub leiva lauale toomiseks, inimesed on väsinud, üksteise jaoks ei ole aega ning seda vähestki veedetakse pigem nutiseadmes. Läheduse puudust kompenseeritakse juba erinevate meelemürkidega, töösse või kõrvalsuhetesse põgenemisega kuni leitakse end depressiooni, sõltuvuse või mõne terviserikke ees seismas," kirjeldas Põldsam isolatsiooni tagamaid.\nKonverentsil toonitavad pereterapeudid lähedastega dialoogipidamise oskuste arendamise vajadust. "Oluline on osata oma vajadusi väljendada ja teist kuulata. Ka tülitseda tuleb osata, sest korduvate lahenduseta jäänud tülide järel antakse alla, loobutakse ja kaugenetakse üksteisest," rääkis Põldsam.\nEriti toonitavad pereterapeudid laste ja vanemate vahelise suhtluse olulisust. Kontakti loomine algab juba beebieas, näiteks on väga oluline vaadata beebile imetades silma, mitte telefoni sirvida. Laste ja vanemate läheduse puudumine tõstab laste riskikäitumise, enesevigastuste, depressiooni, psühhosomaatiliste haiguste riski. Ka laste ülekaalulisust, liikumatust saab isolatsiooniga seostada. Samuti on perevägivalla teemad isoleeritusega tugevalt seotud.\nSeega on soe lähedane kontakt perekonnas oluline iga üksikindiviidi vaimse ja füüsilise tervise hoidmiseks. Eesti Pereteraapiate Ühing soovib luua võimalikult hea pinnase perekondade efektiivseks toetamiseks, spetsialistide kaasamiseks, ka perepoliitika kujundamisel järjepideva ennetustöö tegemiseks. Sel eesmärgil korraldabki Eesti Pereteraapia Ühing rahvusvahelise konverentsi 9.-10. mail 2019 Tallinnas.


Oktoobrikuu eelviimasel nädalal võõrustas Raatuse kool esimest korda peale pandeemia algust väliskülalisi, kes saabusid Tartusse meie kooli poolt koordineeritava Erasmus+ projekti STEAM the Music raames.\nKuigi projekti tegevused algasid õpilastega juba rohkem kui aasta tagasi, siis õnnestus liikumispiirangute tõttu esimene reaalne projektikohtumine korraldada alles nüüd. See andis Poola, Itaalia, Ungari ja Bulgaaria õpetajate külaskäigule mõistagi erilise tähenduse, et oleme taas tagasi rahvusvahelises maailmas ning elu jätkub kõigele vaatamata.\nProjekti üldkoordinaatori, Raatuse kooli arendusjuhi Rene Leineri sõnul jäid kõik külalised kohtumisega äärmiselt rahule, seda nii sisulise kui ka korraldusliku poole pealt.\n“Tagasisidena oleme kuulnud tõepoolest ainult kiidusõnu. Eks kooli infrastruktuuriga on lihtne väliskülalisi lummata, kuid kindlasti oli väga suur roll ka projekti pedagoogilise koordinaatori Lauri Kõlametsa ning teda abistanud õpetajate, Priit Laatsi ja Mai Ranna suurel tööpanusel töötubade ettevalmistamisel ja läbiviimisel,” sõnas Leiner ning lisas, et rahastajalt on juba saadud ka nõusolek projekti tegevuste elluviimise abikõlbulikkuse perioodi pikendamiseks. See annab lootust, et ellu õnnestub viia ka kõik õpilastele mõeldud mobiilsusnädalad, mis praeguse seisuga on kõik planeeritud toimuma küll alles järgmisel õppeaastal.\nLauri Kõlametsa sõnul keskendutakse projektis muusika ja teaduse ühisosale. “Uurime, millised teaduslikud saladused peituvad helide taga, miks üks pill kõlab ühte- ja teine teistmoodi ning kuidas heli üldse tekib.”\nTartus viidi nädala jooksul ellu kõik projektis planeeritud tegevused. Külalistele anti ülevaade Eesti haridussüsteemist ja Tartu Raatuse Koolist, õppekavadest, õppemetoodikatest jms. Viidi läbi rida töötubasid, kus tutvustati viisikannelt, Chrome Music Labi programmi, kus ühendati matemaatilised graafikud ja muusika, valmistati oma kätega ühekeelne keelpill, millega järgmisel päeval toimunud õpitoas ka erinevaid muusikalisi palu ette kanti. Külastati ka Delta keskust, kus kooli endine tehnoloogiaõpetaja Renno Raudmäe tutvustas Põhjamaade moodsaimat digitehnoloogilise, analüütilise ja majandusmõtte keskusi, viies läbi ka põneva “süntesaatori” ehitamise õpitoa.\nÜheks põnevamaks elamuseks oli külalistele kindlasti see kui anti Raatuse kooli õpilastele tundi. Kuna õpetajad olid päris erineva profiiliga, siis olid ka tunnid väga eriilmelised ja põnevad. Igatahes tekitas see suurt elevust nii õpilastes kui külla tulnud õpetajates. Külalised olid suures vaimustuses nii Eesti Rahva Muuseumist kui AHHAA keskusest, kus osaleti ka ühes õpitoas. Nädala jooksul arutati ka projekti eesmärkide ja tegevuste elluviimisega seotud küsimusi. Kõik partnerid andsid ülevaated töömeetoditest, millega on saavutatud seni püstitatud eesmärke ja tegid sissevaate tulevikku.\nLoe projektist ja partneritest pikemalt siit.\nVaata projektinädala fotogaleriid ja videot.


Talvised rõõmud |\n← Veebruar läbi\nJa nüüd siis viimased lumised pildid… →\nMa juba peaaegu arvasin, et talvest pole sünnis kirjutada, sest peale kahte kuud talve saabud meile suhteliselt äkki kevad. Lumigi oli peaaegu sulanud. Kuidas sa siis ikka kirjutad talvest, kui hingki ootab kevade saabumist, kuid….juhtus nagu ikka juhtub. Talv ei taha sugugi nii lihtsalt järele anda ja loomulikult kui läks juba täitsa heaks ja sai mööda kuiva teed koju/tööle kõndida…tuli lumi tagasi maha. Ja paistab et tali tuli tagasi just meil, sest mujal Eestis sellist lund tagasi ei tulnud. Aga küll ta jõuab. Kohe, kohe lubab jälle iga päev lund sadada ja siis jälle vihma ja sula otsa. Tüüpiline talve lõpp. Ei tea isegi talv, mida teha – olla või mitte olla. Selles on küsimus.\nMina aga hakkan vaikselt talve teemadega lõpetama ja viimasteks postitusteks tulevad pildid mõnest talvistest pildistamistest.\nNeid peresid on olnud tänavusel talvel mitmeid, keda olen pildistanud ja täna tuleb postitus kahe pere pildistamistest, kust asjaolude tõttu oli vaid üks inimene puudu :)\nSel päeval, kui olin nende peredega väljas, oli hullumoodi mõnus ilm. Ei soe ei olnud, ikka sinna -10 kanti oli, aga meil oli nii lõbus, et ei pannud seda külma tähelegi.\nLumi oli sügav ja sumpamist oli kõvasti, aga keegi ei virisenud. Möödaminnes sai isegi ühe puu langetamisele kaasa aidatud. Pere vanaisa oli oma maadel ametis ja sattusime lähedale.\nAlustasime suure valgega ja jõudsime ära pildistada ka päikese loojumise. Valgussambaid olin näinud varem ikka piltidel. Sel korral nägin oma silmaga. Loodus pakub ikka ja jälle vaimustavaid pilte. Selleks ajaks olid lapsedki üsna väsinud ja riburadapidi algas kelgusõit kodu poole. Mis tähtis, siis ikka see, et kõigil oli lõbus, põsed said punaseks ja täiskasvanutel tuli lapsepõlvgi meelde.\nKui enam joosta ei jaksanud….\nPäris viimasena olime pererahva kodu juures, kus sai ühest emmest ka mõned portreepildid hämaras pildistatud. Sellise rõõmsa tegeluse kõrval ongi portreed ühes minu teised lemmikud. Portreesid sai muidugi rohkem, kui kaks, aga kaks ainult olin millegipärast blogi formaati teinud.\nSelle päeva päästsid aga need ägedad käpikud. Ilm oli külm ja pildistama minnes olin üsna murelik, et käed saavad kõvasti vatti, sest sõrmkinnastega ma pildistada ei oska ja kuna pole olnud ka selliseid külmi talvesid…siis ma polnudki sellisele asjale mõelnud, et aga kui õues on väga külm…. Portreteeritav kaunis naine tõi mulle aga armsad Nepaalist 7 aastat tagasi toodud ülipraktilised ja soojad käpikud, mis kulusid väga marjaks ära ning jäeti minu kätte hoiule. Olin ja olen ütlemata tänulik :)


Statistikapomm: kas Kostariika murrab USA rekordi? - Spordiennustuse kool - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nStatistikapomm: kas Kostariika murrab USA rekordi?\nNeli aastat tagasi MMil oivaliselt esinenud Kostariika loodab tänavugi alagrupist edasi murda. Nende ees seisab esimesena uuel tõusul Serbia meeskond.\nKostariika alustab oma kuuendat MM-finaalturniiri. Senisest 15 mängust on võidetud viis, viigistatud neli ja kaotatud kuus. Nende parim tulemus pärineb viimaselt MMilt Brasiilias, kui jõuti võideti alagrupp, kuhu kuulisid eksmaailmameistrid Uruguaist, Itaaliast ja Inglismaalt, ning lõpuks jõuti välja veerandfinaalidesse, kus tuli pärast väravateta mängu 3:4 penaltitega alla vanduda Hollandile.\nKostariika ei kaotanud neli aastat tagasi MMil ühtegi mängu ehk alistamatud ollakse viis matši jutti. CONCACAFi vastav rekord kuulub USAle, kes püsis 1994-1998 turniiridel kaotuseta kuus kohtumist.\nKostariika krooniti 1963. aastal esimeseks Põhja- ja Kesk-Ameerika ning Kariibi mere piirkonna meistriks ning hiljem on karikas võidetud veel kahel korral. Möödunud aastal toimunud meistrivõistlustel jäädi pidama poolfinaalidesse.\nKesk-Ameerika (ja varasemalt ka Kariibi mere) riikide meistrivõistlused ollakse võitnud 17 korral 23st. Mullu lõpetati aga kuue võistkonna konkurentsis neljandana.\nKostariika staarmängija on seni 81 maavõistluses osalenud väravavaht Keylor Navas, kelle emotsioonid peaksid pärast Meistrite liiga võidukat finaali laes olema. Üldiselt on meeskonna tuumik sarnane nelja aasta taguse ülieduka turniiriga.\nKas Kostariika hoiab värava puhtana? Vaata tõenäosusi siit!\nVarasemalt Kostariika abitreener olnud Oscar Ramirez naasis positsioonile 2015. Aastal, kui peatreeneriks oli Mart Poomi kunagine klubikaaslasene Paulo Wanchope. Wanchope kerkis aga vaevalt nädalaga rusikakangelaseks, sai hundipassi ja Raimirezile kuulus ametikõrgendus.\nEelmisel MMil kõik mängud viigistanud Kostariika on kahe mängu kaugusel järjestikkuste viikide rekordist, mis on 1998 ja 2002 turniiridest Belgia käes.\nTurniir oli juba alanud, kui Kostariika veel oma koosseisuga vangerdas – treeningul viga saanud kaitsja Ronald Matarrita asendati Kenner Gutierrezega.\nMeeskonna hüüdnimeks on Los Ticos ehk Ticod – hispaania kõnekeelne väljend kostariikalaste kohta\nSerbia on ühel või teisel moel MMidel figureerinud selle algusest – 1930 toimunud esimesel turniiril lõpetas Jugoslaavia kuningriigi koondis neljandana. Kokku on Jugoslaavia, Serbia ja Montenegro ning nüüd lihtsalt Serbia nime all turniiril osaletud 12. korral ning saadud 17 matšivõitu, 18 kaotust ning tehtud ka kaheksa viiki. Parim tulemus eelmainitud neljas koht, mida korrati veel ka 1962.\nKuigi Jugoslaavia võttis kunagi enda alla peaaegu terve teravate ründetuusade poolest tundud Balkani poolsaare, pole Euroopa meistriks kunagi tuldud. Jugoslaavia aegades on koondisel kirjas kaks EM-hõbedat, kuid pärast Serbiaks (ja Montenegroks) saamist pole veel kordagi EMile jõutud.\nMM-kvalifikatsiooni järgi tuleb aga väita, et tegu on Serbia jalgpalli uue tõusuga, sest valikgrupis jäeti teiste hulgas seljataha Iirimaa, Wales ja Austria. Sellest tulemusest ei piisanud aga peatreener Slavoljub Muslini ameti päästmiseks ja MMil juhatab vägesid endine Schalke keskkaitsja Mladen Krstajic.\nSerbia poolelt tuleb karta Aleksandar Mitrovici, kes lõi viimases kontrollmängus (5:1 Boliiviaga) kaabutriki. 23-aastane ründaja on Mattias Käidi klubikaaslane Fulhamis.\nKostariika ja Serbia pole varem vutiväljakutel piike ristanud.\nKostariika viimased tulemused suurturniiridel:\n2014 MM: 3:1 Uruguai, 1:0 Itaalia, 0:0 Inglismaa – alagrupi 1. koht, KF: 1:1 (pen 5:3) Kreeka, VF: 0:0 (pen 3:4) Holland\n2017 Gold Cup: 1:0 Honduras, 1:1 Kanada, 3:0 Prantsuse Guajaana – alagrupi 1. koht, VF: 1:0 Panama, PF: 0:2 USA\n1:0 Šotimaa, 0:1 Tuneesia, 3:0 Põhja-Iirimaa, 0:2 Inglismaa, 1:4 Belgia\nSerbia viimased tulemused suurturniiridel:\n2016 EM: ei kvalifitseerutud\n1:2 Maroko, 2:0 Nigeeria, 0:1 Tšiili, 5:1 Boliivia\nKuidas hindad artiklit 'Statistikapomm: kas Kostariika murrab USA rekordi?'?


Suured lapsed ja ühistegevused - Perekooli Foorum\nEsileht › Pereelu ja suhted › Suured lapsed ja ühistegevused\nNäitan 22 postitust - vahemik 1 kuni 22 (kokku 22 )\nTeema: Suured lapsed ja ühistegevused\nMillised on teie suurte laste ootused teile?\nIgaüks on selline lapsevanem nagu oskab ja ka ajastu mõjutab meid. See, et mina olin teismelise ja noore täiskasvanuna teistsugune kui minu enda lapsed, ei tulene seega ainult kasvatusest, vaid ka sellest mida teevad nende sõbrad ja tuttavad nende ümber.\nTeema on sellest, et arutasime siin ühel õhtul söögilaua ümber, mida tahame teha kui koroona vaibub. Mina ütlesin, et tahaksin kevadel ja sügisel teha mõnepäevaseid reise suurlinnadesse, süüa põnevates restoranides ja käia parkides jalutamas, kontserdil jne. Et enne suvephkust ja jõulu oleks, mida oodata. 19-aastane abiturient küsis kohe, et kas ma plaanin seda teha koos või ilma oma lasteta ja et kui muuseumisse ei sunnita, siis tema tuleb kaasa küll. Lapsed on teismelised, 13 ja 16 ja üks siis täiskasvanu, ehk 19. Ma olin nii üllatunud selle küsimuse üle, et ei teadnudki kohe mida öelda. Üllatunud sellepärast, et minu jaoks oli iseenesest mõistetav see, et selline reis on paarireis ilma lasteta. Aga näen, et selle tunnistamine nagu solvaks mu lapsi, sest nemad ju tahavad ka reisida.\nMulle meeldib ka nendega reisida kord aastas suvepuhkuse ajal, aga kui ma tahan väikest tuulutusreisi tööajal, siis see ei täida koos noortega reisides oma eesmärki, ehk siis see pole puhkus kui mul on kaasas noored suured inimesed, kellel on omad soovid ja mõtted ja päevarütm aga kes selles suhtes on lapsed, et finantsiliselt ei panusta. Nii et see väike rutiinipaus läheb väga kalliks maksma samas kui kogu aeg tuleb tegevusi teismelistega koordineerida ja spontaansuseks ka eriti ruumi ei jää, nii et lõppeks on kodus olek rohkem puhkus. Ei ütle ju teismelistele reisil, et täna ei lähegi kuhugi kui tuleb tuju päev hoopis voodis veeta. Me oleme nendega reisinud küll. Kui tegemist oli veel lastega, siis tundus see kõik kuidagi teistmoodi, see oli nagu normaalne, et pere arvestab siis laste soove ja päevarütme. Teismelistega on ühel hetkel erinevusi liiga palju, aga tundub, et noored ise seda endale ei tunnista. Kas ma olen liiga pehme olnud, et mu noortel lastel sellised ootused on või käiaksegi täiskasvanud lastega reisidel? Ma nii hästi mäletan kui olin ise hilisteismeline ja Eestis oli siis aeg kui inimesed rohkem reisima hakkasid, nii ka mu ema ja isa.\nMa ei olnud ise kuskil käinud ja reisida tahtnuks küll, aga nendega kaasa minek oli minu jaoks täiesti tundmatu mõte, mingit huvi polnud ema ja isaga koos reisida kui olin üle 15 aasta vana, kuigi mul endal polnud ka veel oma sissetulekut, et iseseisvalt reisida. Käisin koolis kui nemad reisil olid ja olin sellega väga rahul ega tundnud ennast vaeslapsena, keda lõbust ilma jäetakse.\nVõibolla põhjus, miks meie 19-aastane tahab veel vanematega reisida on see, et ta on pere vanim laps ja nooremaid on loogilisem kaasa võtta ja siis tema ei taha üksi maha jääda. Ma seda tunnet ise ei tea ku on õde või vend kes reisile tahab ja mis ma siis oleksin tundnud. Kuidas teie teismelised on, tahavad teiega reisida?\nMina teen teismelistega nii, et vahel viskan nad reisil kusagile seiklusparki vm ära. Või lasen pisukese taskurahaga linna peale või randa lahti, töötav mobiil kaasas, ise vaatavad, mida teevad. Muidugi õpetused vargustest, libedatest lõunamaa meestest, rannast eemale viivatest hoovustest on enne epistlikorras kätte saadud. Ja siis teen ise, mida soovin. Üldjuhul aga lapsed teavad, et kuna mina teen plaanid, mina broneerin öömajad, rendin auto, ostan rahvuspargipiletid, siis üldjoontes on kava selline, nagu mina olen selle välja mõelnud ja vinguvad tegelased ei pea kohustuslikus korras üldse reisile kaasa tulema. Kes muuseumi vm minu plaanituds kohta kaasa ei taha peab ise tegevust leidma, mitte ootama, et tema päeva tema eest kuidagi teisiti sisustatakse. jah, minu teismelised tahavad minuga reisida miskipärast. Reisisime korra aastas koos ka siis kui nad ei olnud veel teismelised.\n19-aastane abiturient küsis kohe, et kas ma plaanin seda teha koos või ilma oma lasteta\nMa olin nii üllatunud selle küsimuse üle, et ei teadnudki kohe mida öelda. Üllatunud sellepärast, et minu jaoks oli iseenesest mõistetav see, et selline reis on paarireis ilma lasteta. Aga näen, et selle tunnistamine nagu solvaks mu lapsi\nKas ma olen liiga pehme olnud, et mu noortel lastel sellised ootused on või käiaksegi täiskasvanud lastega reisidel?\nMis sul ometi viga on? Inimene küsis täpsustava küsimuse, kui hakkasid oma reisist jahuma. Et kas pead silmas mehega minekut või koos lastega. Miks sa selle jura sinna ümber mõtlesid, nagu 19a oleks jube solvunud jnejne?\nÖelnud siis lihtsalt, et pidasid silmas mehega. Aga tüüpiline naine, ei või lihtsalt küsimusele vastata, vaid vaja mingi üüratu probleem välja imeda.\nJa miks sa siis oma täiskasvanud lapsele ei söandanud ütelda, et läheksite kahekesi, ta küsis ju? Võib-olla nemad just omaette mõtlevad, et nii äge oleks ilma vanemateta mitu päeva kodus olla, aga ei julge ütelda, siis äkki muidu emme solvuks, nii nagu sina praegu neist mõtled. Sa arvad, et nende eluunistus on emmega mööda muuseume kolada? Minge rahus kahekesi!\nMeil on küll iseenesestmõistetav, et koos lastega, 10a ja 16a hetkel. Mul on pigem hea meel, et selles vanuses perereisid veel sobivad ja isegi muuseumide peale ei kirtsutata nina. Eks see võib muidugi varsti muutuda, aga mu lastele meeldib perega koos aega veeta. Ja läheksime ka 19-aastasega koos, niikaua kuni seda soovitakse. Kui tahame kahekesi minna, siis ütlemegi nii ja planeerime seda perereisist eraldi.\nMeie peres on lapsed 15, 17 ja 26. Vanim laps meiega reisil enam ei käi, tal on suured koerad, keda tema reiside ajal kantseldan mina. Suvistel reisidel on nooremad kaasas olnud seni, talvistel reisidel käime kahekesi. 17a juba on öelnud, et ta enam soojamaa basseinipuhkustele kaasa ei taha eriti, aga võiks hoopis poole rannareisist ära jätta ja Euroopa pealinnu avastada. Ma ei kujuta ette kuidas seda korraldada. Esiteks on minu jaoks neid basseinipuhkusi väga vaja tervise pärast. Rahu, vaikus, päike, soe bassu ja pere – parim lõõgastus üldse, saan hõlpu oma kroonilistest peavaludest. Teiseks tahaks laps kohtuda üle Euroopa siginenud netituttavatega, aga omapead ei ole ma nõus teda võõras keskkonnas netituttavatega kohtuma saatma. Mina peaksin tema turvasatelliit olema, mees ja noorim laps saaksid kusagil omapead liikuda. Kolmandaks veel see, et senini oleme lühireisidel käinud mehega kahekesi ja lapsed on aktsepteerinud, et meil on vaja vahel aega teineteisele. Neljandaks veel väljminekud, lennupiletid on poole kallimad ja majutust oleks vaja mitte ühe vaid kolme magamistoaga. Praegu kuhugi reise ei plaani, aga peale koroonat tuleb ilmselt teema käsile võtta. Hetkel näen üht võimalust selles, et saadaks kaks vanemat last linnareisile ja noorem käib meiega kaasas edasi.\nMeil ka vanem laps enam kaasas ei käi, tema reisib sõpradega. Kuigi nüüd pikalt koroona piirangutes olnutena unistasime reisist Türki või Egiptusesse ja oldi ka nõus kaasa lööma, samas tahab suvel minna ikka sõpradega mööda Euroopat reisima.\nTA murest ei saanudki aru, sest laps ju paluski täpsustada kas minnakse koos või eraldi.\nEi tasu üle mõelda. Mei ei teinud enam perereise, kui vanim käis ülikoolis (teised 2 on üle 7 aasta nooremad). Lapsed käisid ise oma klassiga, sõpradega reisimas. Mõnikord oleme koos suusatamas käinud. Ammu juba käime põhiliselt mehega kahekesi, või siis mina vanema lapsega, mees noorematega suuskamas või siis suurema seltskonnaga, kus ka on täiskasvanud lapsi kaasas. Reeglit pole.\nEhee, võib-olla su mehel oleks ka hea meel, kui teda kuskile muuseumitesse ja kontserditele ei sunnita…\nEi, aga tegelikult mind hämmastab selle teemaalgatuse juures see, et on veel inimesi, kes mõtlevad mingitele nädalavahetusereisidele (Euroopa) suurlinnadesse. Ei saanud ma ju valesti aru, et te elate hoopis Kapa-Kohilas ja unistate Tallinnasse sõidust? Ma mõtlen just kogu kliima-debati valguses, et on veel inimesi, kes unistavad mingitest ressursseraiskavaist minitrippidest…\nSelles osas olen muidugi rahulik, et ei usu, et sel aastal, kui corona veel kõike meie liikumist piirab ja tekib aga uusi tüvesid ja kuulutatakse välja uusi lockdown-e, et lennuliiklus ennast üldse mingil tasemel suudab “taasavada”. Ja ehk järgmisel aastal on ka juba need nädalavahetuse reiside ihkajad avastanud, et täitsa tore on hoopis jalgrattaga ringi sõita ja pigem valida töö ja elustiil, et ei tikugi sinna lõunamaale patareisid laadima. Ja seda vähem see lennuliiklus taastub… ning kui taastubki, siis juba taastuvenergia najal…\nEnam ei taha ühiselt reisida. Ütlevad, et tehtud koos juba küll, nüüd saab eraldi ka käidud. Minule sobib. Suured inimesed juba – kohe saavad 18-aastasteks ning võime ka eraldi puhata.\nÜhistegevused on seotud kodu, maja ja aiaga ning sellest piisab nii mulle kui lastele.\nOn aeg lapsed põllepaeltest lahti lasta.\nMeie oleme ilma lasteta ainult ühel pikemal matkasugemetega reisil käinud, sest pole olnud häid lapsehoiuvõimalusi, muidu oleks arvatavasti selliseid reise rohkem teinud. Suurlinnad ei ole kunagi ahvatlenud. Lastega oleme käinud peamiselt nädalastel leboreisidel Vahemere ääres, nüüd on suuremad 16 ja 19 ning juba paar-kolm aastat enam ei viitsi neid kaasa teha, käime siis koos algklassilapsega. Suurematega oleme ühekaupa paar korda kaasas käinud Euroopas toimuvatel kontsertidel, kui nad veel mõlemad alaealised olid ja üksi minna ei saanud.\nAga sellegipoolest pakume iga kord, kui kuhugi läheme, neile ka võimalust kaasa tulla. Usun, et saaksime sihtpunktis igaüks endale meeldivaid tegevusi leida küll, aga omaette koju jäämine on neile hetkel veel ilmselt ahvatlevam.\nMina arvan, et küsimus on selles kui hästi see reisimise asi perekonnas tasakaalus on. Kui sa isiklike paaripäevaste reiside kõrval teed reise, mis on laste jaoks, nt mõnepäevane lõbustuspargi külastus või basseinipuhkus kuskil soojas kohas vms mida noored teha tahaksid, on okei aegajalt ka paaripuhkusel käia, sest “lastepuhkus” on juba tehtud.\nKui paarireis tähendab seda, et lapsed ei saa reisida ja võimaldad seda ainult endale, tekitab see umbes sama tunde nagu ostaksid koju torti, mis on ainult sulle ja mehele söömiseks, aga lastel ei ole lubatud seda võtta.\nMina isiklikult oleksin rõõmus kui teismelised tahaksid reisile kaasa tulla, varsti lähevad ju nagunii oma elu peale ja enam sinuga koos ei reisi. Küll siis on aega paarireisidel käia.\nOlen käinud nii täiskasvanud lastega kui eraldi. Väga toredad kõik reisid.\nSelles osas olen muidugi rahulik, et ei usu, et sel aastal, kui corona veel kõike meie liikumist piirab ja tekib aga uusi tüvesid ja kuulutatakse välja uusi lockdown-e, et lennuliiklus ennast üldse mingil tasemel suudab “taasavada”\nJuba on liinid avatud, märtsi lõpus-aprillis vaktsineerime end ära elame enam-vähem vanamoodi edasi.\nMina käisin pojaga kahekesi paar korda aastas reisil tema 24-nda eluaastani. Mul oli hea meel ta reis kinni maksta, sest ta oli just ülikooli lõpetamas ja tööga ei teeninud veel eriti palju. Puhkasime Vahemere ääres, Dubais, tegime Ibiza-peotripi jne. Vahest andsin talle tonni ja saatsin sõpradega puhkama. Nüüd elab ja reisib ta tüdrukuga ja meie reisime mehega kahekesi 4 korda aastas kuhugi omaette.\nMulle just meeldib oma hilisteismelistega koos reisida. Kodus kõigil oma tegemised ja vahel ei näe õieti mitu päeva, aga reisil oleme kõik koos ja avastan seda lahedat seltskonda. Siia kuuluvad ka nt õhtused lauamängud vms. Ja meil on kokkulepe, et mina teen kaasa nende soovid ja nemad minu omad. Kallis on muidugi ja seetõttu palju ei käi, aga need on minu kõige ägedamad reisid.\nminu meelest, kuni lapsed ei teeni (ma mõtlen märkimisväärselt, mitte mingeid suviseid otsi ei pea silmas), siis on loomulik, et meie kanname kõik kulud. nii et see osa oli väga võõras minu jaoks lugeda, et teismelistega peab reisil olles arvestama, kuid nad ei panusta rahaliselt.\nmeie lapsed on praktiliselt sama vanad kui teemaalgatajal, nooremad on 15 ja 17 ja tahavad endiselt meiega koos reisida. samal ajal teeme mehega kahekesi ka lühemaid reise ja nad innustavad meid kahekesi minema. kui asi on tasakaalus, mitte nii, et lapsed tunnevad end kõrvalejäetuna, kuna vanemad reisivad mitu korda aastas ja lapsed korra mitme aasta jooksul, siis on ju koik hästi. ja ma küll ei lugenud teemaalgatusest välja, et 19-aastane kindlalt kaasa tahab minna – ta tahtis lihtsalt teada ja oleks ilmselt aktsepteerinud vastust, et vanemad lähevad seekord kahekesi.\nmeil on pigem mure sellega, et viieliikmleise pere kalendreid on keeruline sünkida, mistõttu on paar korda tulnud kõne alla, et kui vanim laps kooli või praktika tõttu meiega koos tulla ei saa, siis anname talle mingi mõistliku summa raha ja ta saab minna mõne sõbrannaga eraldi reisile.\nMeie lapsed arvaks kohe, et reis on perega.\nMinu arust oleks see nii suurte lastega päriselt ka tore. Muuseumid huvitaks juba neidki.\nTagasi vaadates, on mul natuke kahju neist reisidest mis me teinud. Ei saa muuseumisese. Seda häda ei jõudnud ära kuulata.\nNüüd oleks suurtega hea reisida. Ei pea päevi olema veepargis või lõbustuspargis.\nMeie lapsed on nüüd juba suured ja kodus on vaid noorim ja seegi juba 19.\nKui lapsed olid väiksemad, siis oli meil nii, et aastas tegime ühe pikema ja ühe nädalavahetusereisi perega. Siis üks kord pika nädalavahetuse mehega ja ilma lasteta. Ja neli-viis korda aastas mina üksi, tavaliselt 2x välismaal 3-4 päeva ja 2x mõnes Eesti linnas spaas.\nPraegu see 19-aastane meie autoreisidele ei viitsi tulla, aga kord aastas mingil veini- või gurmeereisil ikka tahab osaleda. Poisi hobi on kokandus ja ta tahab peakokaks saada. Veinireisidel osaleb ta nüüd ka degusteerimistel.\nMuuseumisundust meil pole. Mina ei armasta losse seestpoolt. Lossikülastuste ajal istun õues. Lapsed ei armasta kaasaegset kunsti – kõnnivad siis ümber muuseumi.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 10.01 14:45; 11.01 14:44;\nSamad sõnad. Reisimine on ühiselt veedetud kvaliteetaeg.\nVõtaksin kaasa. 13, 16 ja 19 vaevalt emme-issi sabas reisil sörkida kavatsevad. Pigem tahavad ise ka vaheldust ja eriti kuna 5 aasta pärast on kõik neist juba täiskasvanud, seda enam võtaksin kaasa. Sest kui nad ükskord oma elu peale lähevad, suhted loovad, siis ei tule nad sinuga enam nii meelsasti reisima.\nMiks? Imelik. Esimese armumise perioodil jah ilmselt emaga reisimine midagi ei paku, aga kui juba on lastel pere, siis mina tean küll perekond (sh ka meie enda oma), kus meelsasti reisitakse mitme põlvkonnaga, eriti täiskasvanud lapsed oma vanematega.\nKui suhted vanematega pole head või ema ei oska oma emarollist eemalduda ja kukub ka reisil tänitama, siis muidugi pole lootustki. Või lihtsalt kui vanemad on ebahuvitavad inimesed.\nMeil on lapsed sünnist saadik puhkustel kaasas käinud. Alates 15-16 on neil juba võimalik olnud erinevates Erasmuse projektides osaleda ja omal käel euroopa liidu toetusel reisida. Tööreisid on meil omaette. Vanem laps on 19 ja minu jaoks ikka laps, kes kaasa tuleb kui tal selleks soovi on.


Läbi religioosse tunnetuse - Eesti Kirik - Eesti Kirik\nHome » Läbi religioosse tunnetuse\nLäbi religioosse tunnetuse\nEva Jänese maale on sedakorda võimalus näha Viljandi Kunstisaalis. Näitus on mahukas, paiknedes kahes suures ruumis ning hõlmates viimaste aastate loomingut pealkirja all Aspectus.\nEsiplaanil kunstnik Eva Jänes ning näituse avamisele tulnud Tarmo Loodus ja Marko Tiitus Viljandi Jaani kogudusest.\nKunstniku loomesuutlikkusele peab tõesti au andma. Suureformaadilised vineerile maalitud tööd vahelduvad kitsamate tahvlitega, mis omavahel haakudes seeriaks ühendatud, nagu «Kaksteist apostlit», «Mõeldes Uku Masingule», «Palved» Toomas Pauli tekstidele, «Rännakud» jt. Kõik kokku moodustab kompaktse terviku, mis edastab selgesti autori maailmavaatelist hoiakut.\nKes Eva Jänese loominguga juba varemalt tuttav on, sellele pole üllatuseks, et kogu tema loomingu algimpulss põhineb sügaval religioossel tunnetusel, olgu see siis väljendatud geomeetrilises vormikeeles või vabama pintslikäsitusega hoogsates kompositsioonides. Sageli on kunstnik kasutanud oma maalidel teksti: tsitaate Piiblist, Uku Masingult ja mujaltki.\nToimima hakkab sõna ja maalikeeles väljendatu koosmõju, kui kunstniku enda siseilma peegeldus, mille algtõukeks on olnud tekstis öeldav. Kordan meeleldi maalil seeriast «Mõeldes Uku Masingule» olevaid autori poolt välja valitud Uku Masingu sõnu: «Mõtlen, et iga jäädav ja kaunis asi maailmas, ka luuletus või maal, mille teinud üksainus, on kollektiivi töö.»\nMuidugi on pilte võimalik vaadata erinevalt. Võib osa saada üksnes rikkalikust värvi- ja vormimängust, toetudes vaid visuaalsele muljele. Kuid see oleks vaid asja üks tahk.\nEt taibata pildi sõnumist enamat, oleks hea omada mõningaid eelteadmisi. Sama mõtet avaldas oma sõnavõtus Viljandi Jaani kiriku pastor Marko Tiitus, tuues näiteks maali «Üksainus nimi», mis esmapilgul pindade, joonte ning värvimängust varjatuna avaneb vaataja ees täielikuna alles sel juhul, kui on ära tabatud kreekakeelne tähekombinatsioon sõnast «Kala», mis on Kristuse nime võrdkuju, ning nõnda hakkab kaasa kõlama kogu kristlik taust.\nÜsna tihti ongi tekstiline osa maalides varjatud kujul ja saab nähtavaks täpsemal silmitsemisel ja süvenemisel.\nSiiski mitte kõik maalid pole otseselt ja avatud vihjega religioossusele. Näide, kuidas kompositsioon võib olla üles ehitatud ka mõnele armsale pärimusele, on maal «Ehitusmeister J. J-le».\nSooja saia lõhn\nÜks autori esivanematest, ehitusmeister ja puuhoovi omanik Paides, tol ajal Weissensteini nime kandvas linnas, olevat laupäeva varahommikuti avanud puuhoovi uksed, lubades perenaistel tasuta nädalajagu pilpaid ette korjata, et tuli saaks kiirelt pliidi alla ja hommikukohv valmis.\nEt linnas olevat tegutsenud hulganisti pagariärisid, siis ei olnud kohvikõrvasegi pärast muret. Terve hommikune Paide linn olevat magusasti lõhnanud saiakeste ja kohvi järele. Mälestuste mälestuses talletunud ehitusmeistri inimlikult ilus tegu ja väikelinna miljöö sai nõnda jäädvustuse kunstniku loomingu tinglikus vormikõnes.\nKogumulje näitusest on jõuline, kandes tugevalt positiivset eluhoiakut.\nKommentaaris mainis Eva Jänes, et kui tänapäeva kunstis, eriti nooremas kunstis, on tendents aktiviseerida ning elada välja ja sellega paratamatult võimendada just negatiivset alget, siis tema on püüdnud vastupidist – rõhutada positiivsust ning igavikulisi väärtusi.\nEva Jänese näitus Viljandi Kunstisaalis Vabaduse plats 6 avati 13. mail ja jääb vaadata 21. juunini.\nEelmine: Aednikupoisist jutlustajaks\nJärgmine: Meistri kursus pakkus tõelise elamuse


Meist - Yixing Boya uus materjalitehnoloogia Co., Ltd.\nYixing Boya uus materjalitehnoloogia Co., Ltd.\nYixing Boya New Material Technology Co., LTD asutati oktoobris 2018, mis on spetsialiseerunud paindlike mitmekihiliste koekstrudeeritud funktsionaalsete pakkematerjalide uurimisele, tootmisele ja müümisele. Boya omas üht juhtivat tootmist Hiinas 15 koekstrusiooniseadet, et pakkuda tootevalik meie klientidele. See, mida me teistega eristame, on see, et usume, et innovatsioon on ettevõtte tulevik. Seetõttu tegime koostööd XiBei tööstuse ülikooliga ja kutsusime rühma makromolekulide erialal filosoofiakraadiga inimesi uurima koos oma 20 aastat kogenud inseneriga uutel pakenditel materjal.\nToiduga otseseks kokkupuuteks pole miski olulisem kui toidu ohutus.\nKolmanda osapoole monitori abil oleme saavutanud FDA, BPA FREE, BRC …….\nKvaliteetsete toodete saamiseks ei pea te palju maksma, Boya professionaalse tootmise protsess vähendab kulusid. Madalad ja kvaliteetsed tooted on siin!\nUsume, et ainult innovatsioon võib teenida kasumit. Meie uurimis- ja arendusosakond, kellel on rohkem kui 20-aastane kogemus, koos makromolekulide põhifilosoofia kraadiga inimestega, et töötada uue pakkematerjali uurimisel.\nKuna üks juhtivaid toidupakendite tootjaid on ohutus kõigi jaoks kõige olulisem. Boya on sellele rohkem tähelepanu pööranud.\nIgal Boya töötajal on tervisekontroll igal kuul. Uute töötajate jaoks võtavad nad vastu kuu ametialase koolituse enne, kui nad tegelikult tööle hakkavad.\nTooraine valik: oleme töötanud tooraine jaoks koos BASF-i, ExxonMobiliga. Iga partiid testib enne allkirjastamist ka meie kogenud teadus- ja arendusjuht.\nTolmuvaba töökoda, kõik töötajad kannavad sama tööriiet, spetsiaalse mütsiga. Iga kord, kui külastajad sisenevad meie töökotta, peavad nad võtma kingade katte ja mütsi ning seejärel minema läbi õhudušši.\nVälja arvatud kogu sisemine rangelt kontrollitav süsteem, oleme kutsunud ka kolmanda osapoole oma tööd jälgima. Allpool on toodud kolmandalt osapoolelt saadud sertifikaat, et tõestada, et kõik tooted on toidus ohutud ja võivad toiduga otse kokku puutuda.\nMe ei valmista ainult tugevaid ja kvaliteetseid toidupakkematerjale, vaid pakume ka uudseid pakendilahendusi. Kui otsite konkurentsivõimelise hinnaga tooteid, saatke meile e-kiri. Boyas toodavad kõik seadmed lihtsalt ühte toodet, ilma et muudetaks piide ega lisajäätmeid, saate rohkem kui soovite! Viimase paari aasta jooksul oleme eksportinud 55 riiki, koos täieliku ELi, FDA ja BRC, ISO sertifikaadiga.\nBoya teeb jõupingutusi oma toodete paremaks muutmiseks ja klientide ees võetud kohustuste täitmiseks. Meil on rohkem, mida te otsite, mitte ainult toode ja teenus, vaid ka usaldusväärne ja ohutu teenus.


Kodu: Näpunäiteid Uue Kodu Ostmiseks Ja Puhastamiseks - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Näpunäiteid Uue Kodu Ostmiseks Ja Puhastamiseks\nSäilitada oma kodus puhtana on oluline, et tunnete ennast mugavalt ja võime tervitada külalisi, muretsemata halva mulje tekitamisest. Kui uus kodu läheb, võib üldine koristamine olla üks parimaid viise, kuidas siseneda, isegi kui müüjad lahkuvad majast heas seisukorras.\nTeie aja eelarve\nKeskenduge köögile ja vannile\nUue kodu puhastamine ise muudab selle mugavamaks elamiseks.\nParim aeg puhastada on enne, kui hakkate mööbli ja muude esemete liigutamist uude kodusse. Määrake üks kahest päevast, sõltuvalt maja suurusest ja sellest, kuidas põhjalikult te plaanite puhastada. Veenduge, et teil on piisavalt aega iga ruumi puhastamiseks ja kogu päeva jälgimiseks, et protsessi kiirendada, kui jõuate oma liikumisaja lõpuni. Samuti veenduge, et teie uues kodus on enne puhastamist sisse lülitatud elektri- ja veevarustus.\nEnne puhastamist hakkate varustama. Isegi kergesti puhastamiseks vajate luud ja prügikotid, plastist prügikotid, tolmuimeja, paberrätikud, klaasipuhastusvahendid, pleegitajad, dušipuhastusvahendid, desinfitseerivad seebid, mop ja ämber, kummikindad, küürimisplaadid, kaltsud ja käsnad. Ühendage need esemed enne puhastamispäeva ja ostke kõik uued asjad, et oma uus kodu saada nii puhas kui võimalik.\nPuhastamisel töötage loogilises järjekorras, et vältida ruumi või osa puhastamist kaks korda. Igas ruumis tuleb liikuda keemilisest puhastamisest (pühkimine, tolmuimejad ja tolmu eemaldamine) märjaks puhastamiseks (seinte pealekandmine ja pühkimine).\nAlustage ruumi kõige kõrgemas kohas ja tehke allapoole. Näiteks põranda tolmutamiseks lamamist, et vältida oma viimaste puhastusprotsesside hävitamist.\nLõpuks töötage seest väljapoole. Alusta ruumidega kesklinna lähedal või maja taga ja liiguta järk-järgult esiukse poole. Puhastage sissekäik ja veranda lõpuks, kuna teete need alad määrdunud iga kord, kui sisenete ja väljuge majast.\nKuluta enamus oma aega puhastades kööki ja vannituba. Need on ruumid, mis on kõige rohkem puhastamisel kasu nii välimuse kui ka sanitaarsuse osas. Kasutage valgendit vannitoas, et tagada, et varasematest sõitjadest pärinevad mikroobe oleksid surnud ja lõhnad eemaldada. Köögis kasuta antibakteriaalset seepi, et eemaldada toidu kaudu levivad patogeenid või allergeenid, mis võivad mõjutada teie pere tervist.


Mida sa tead surmahirmust\nMis on kui aftoobia?\nKuiatofoobia põhjused ja tüübid\nReamees S - Kui Sa Tead Mida Tahad (feat. Sebo5) (Juuni 2019).\nThanatofoobia on ärevusvorm, mida iseloomustab hirm oma surma või surmamise protsessi pärast. Seda nimetatakse tavaliselt surma ärevuseks.\nÄrevushäire pole defineeritud kui konkreetne häire, kuid see võib olla seotud teiste depressiooni või ärevushäiretega. Need sisaldavad:\npaanikahood ja paanikahood\närevushäired, mida varem nimetati hüpokondriaaks\nThanatofoobia erineb nekrofoobist, mis on üldine hirm surnute või surevate asjade pärast või surmaga seotud asjad.\nKäesolevas artiklis uurime lähemalt toatofoobiat või surma ärevust, et uurida selle hirmu sümptomeid, põhjuseid ja ravimeetodeid.\nKellel võib olla fobia surma või suremise kohta, kui nad vältida olukordi, kus neid aineid juhtub.\nKreeka keeles tähendab sõna " Thanatos " surma ja " fobos " tähendab hirmu. Seega, kui aftoobia tõlgib surmahirmu.\nOlles mõningane ärevus surma suhtes, on täiesti normaalne osa inimese seisundist. Kuid mõned inimesed mõtlevad oma surmast või suremise protsessist võivad põhjustada tugevat ärevust ja hirmu.\nInimene võib tunda äärmist ärevust ja hirmu, kui nad leiavad, et surm on vältimatu. Samuti võivad nad kogeda järgmist:\nhirm kahju tekkimise vastu\nmuretsema jäädes lähedaste lähedale\nKui sellised hirmud püsivad ja häirivad igapäevaelu ja tegevusi, siis tuntakse seda kui afrofoobiat.\nKõige äärmuslikumalt võivad need tunded takistada inimestel igapäevast tegevust tegutseda või kodust lahkuda. Nende hirmud keskenduvad asjadele, mis võivad põhjustada surma, näiteks saastumist või ohtlikke esemeid või inimesi.\nArstid ei klassifitseeri erinevat haigusseisundit kui anatofoobia, kuid seda võib liigitada konkreetseks fobiaks.\nVastavalt vaimsete häirete diagnoosimise ja statistilise käsiraamatu (DSM-5)andmetele on fobia teatud objekti või olukorraga seotud ärevushäire.\nHirm surma peetakse fobia kui hirm:\ntekib peaaegu iga kord, kui inimene sureb\npüsib kauem kui 6 kuud\nsaab igapäevaelu või suhteid\nPeamised sümptomid, milleks inimesel võib olla suremine, on:\notsene hirm või ärevus, kui mõelda suremisele või suremise protsessile\npaanikahood, mis võivad põhjustada pearinglust, kuumahood, higistamist ja südame löögisageduse suurenemist või ebaregulaarset tõusu\nolukordade vältimine, kus võib osutuda vajalikuks mõtlemine surma või suremise üle\nhalb enesetunne või kõhuvalud, kui mõelda surma või surma\nüldised depressiooni tunded või ärevus\nFobiad võivad viia inimese isoleerimiseni ja vältida kontakti sõprade ja perega pikka aega.\nSümptomid võivad tulla ja minna inimese eluea juurde. Keegi, kellel on kerge surmaga seotud ärevus, võib esineda kõrgendatud ärevust, kui nad mõelda oma surma või armastatud isiku surma, näiteks siis, kui nad või tema pereliige on tõsiselt haige.\nKui surma ärevus on seotud muu ärevuse või depressiivse seisundiga, võib inimesel esineda ka teatud haigusseisunditega seotud spetsiifilisi sümptomeid.\nPaanikahood ja paanikahäire: mida peate teadma\nPaanikahood tulevad äkki ja põhjustavad äärmist ärevust ja sageli tugevat hirmu surra. Siit leiate teavet paanikahood ja paanikahäire kohta.\nKuigi tatofoobia on määratletud kui üldine surmahirm, on selle ärevuse mitmesugused tüübid ja põhjused ning üksikisiku keskendumise üksikasjad võivad varieeruda.\nFobisid käivitab sageli konkreetne sündmus inimese minevikus, kuigi inimene ei mäleta alati seda, mis see oli. Tetafoobia puhul võivad konkreetsed käivitajad hõlmata varajast traumaatilist sündmust, mis on seotud peaaegu surmaga või armastatud inimese surmaga.\nInimesel, kellel on raske haigus, võib tekkida tetaofoobia, kuna nad tunnevad muret suremise pärast, ehkki halb tervis ei ole vajalik selle ärevuse tekkimiseks. Selle asemel on see sageli seotud psühholoogilise stressiga.\nSurma ärevuse kogemus võib sõltuvalt individuaalsetest teguritest erineda. Need sisaldavad:\nVanus 2017. aasta uuring näitab, et vanemad täiskasvanud kardavad surevat protsessi, samas kui nooremad inimesed kardavad ennast sagedamini.\nSeks.2012. aasta uuringu kohaselt olid naised tõenäolisemalt hirmutanud lähedaste surma ja nende surma tagajärgi kui mehed.\nMeditsiinitöötajad seovad ärevuse ümber surma mitmesuguste vaimse tervise seisundite, sealhulgas depressiivsete häirete, PTST ja ärevushäirete raviks.\nTanofoobia võib olla seotud:\nSurma ärevus on seotud erinevate konkreetsete foobiadega. Kõige levinumad fobiaobjektid on asjad, mis võivad põhjustada kahju või surma, sealhulgas maod, ämblikud, lennukid ja kõrgused.\nHirm surmaks mängib rolli paljudes ärevushäiretes, nagu paanikahäired. Paanikahoogude ajal võivad inimesed tunda kontrolli kaotust ja intensiivset hirmu suremise või eelseisva kadumise pärast.\nSurm ärevus võib olla seotud haiguse ärevushäiretega, mida varem tuntud kui hüpokondriaasi. Siin on inimesel tugev haigus, mis on seotud haigestumise ja ülemäära murega nende tervise pärast.\nRäägitavate ravimeetodite kasutamine võib aidata kui farmaatsiafotogaas.\nSotsiaaltoetuskeskused võivad aidata kaitsta inimest surmajuhtumi eest. Mõned inimesed võivad surma läbi usuliste veendumuste all, kuigi need võivad jääda teiste surmahirmu.\nInimesed, kellel on kõrge enesehinnang, hea tervis ja usk, et nad on täitnud elu, on vähem tõenäoliselt hirmu surma kui mõnedel teistel.\nArst võib soovitada, et enam kui 10-aastane afrofoobiaga inimene raviks ärevushäireid, fobiaid või nende hirmu konkreetseid põhjuseid.\nRavi hõlmab käitumis- või rääkimisravi vormi. See teraapia üritab õpetada üksikisikule oma hirmud ümber suunata ja nende kaudu töötama, rääkides nende muredest.\nSurma ärevuse ravivõimalused on järgmised:\nKognitiivne käitumuslik teraapia või CBT toimib inimese käitumisharjumuste õrnalt muutmisega, et nad saaksid kujundada uusi käitumisviise ja mõtlemisviise.\nArst aitab inimesel välja pakkuda praktilisi lahendusi ärevushäirete ületamiseks. Nad võivad töötada, et töötada välja strateegiaid, mis võimaldavad neil olla rumalad või surma mõeldes rahulikud ja kardetud.\nPsühhoteraapia või räägitavad teraapiad hõlmavad psühholoogi või psühhoterapeudiga seotud muret ja hirmutamist. Need spetsialistid aitavad kedagi teada saada oma hirmu põhjusel ja välja töötada strateegia, mis aitab toime tulla päeva jooksul esinevate hirmudega.\nMõnikord võib isegi ärevusest rääkimine aidata inimesel oma hirmu rohkem kontrolli all hoida.\nKokkupuute teraapia töötab, aidates inimesel oma hirmu ees seista. Selle asemel, et matta, kuidas nad tunnevad surma või ei tunnista oma muret, julgustatakse neid oma hirmude suhtes kokku puutuma.\nTerapeut teeb kokkupuuteviisi väga järk-järgult, paludes inimesel oma hirmu, turvalises keskkonnas, kuni ärevusreaktsioon väheneb ja inimene suudab vastu vaielda oma mõtteid, esemeid või tundeid.\nKui arst diagnoosib isikut, kellel on spetsiifiline vaimse tervise seisund, nagu üldine ärevushäire (GAD) või PTSD, võivad nad välja töötada ärevusevastase ravimi. See võib hõlmata beetablokaatoreid või antidepressante.\nKui inimesed kasutavad koos psühhoteraapiaga ravimeid, on need sageli kõige tõhusamad.\nKuigi ravim võib olla kasulik, leevendades paanika ja stressi tundeid lühikese aja jooksul, ei pruugi selliste ravimite pikaajaline kasutamine olla ideaalne lahendus. Selle asemel on teraapiatest tingitud hirmude kaudu tõenäoliselt pikaajaline kergendus.\nEnesearenduse harjutamine võib olla üldise vaimse tervise edendamiseks võimas, sealhulgas aidata inimestel oma hirmudega paremini toime tulla. Alkoholi ja kofeiini vältimine, öösel magamine ja toiteväärtusliku toitumise toitumine on mõned võimalused enesehoolitsuse praktiseerimiseks.\nKui inimesel esineb ärevus, võivad spetsiifilised lõõgastusmeetodid aidata oma meelt selgeks muuta ja nende hirmud hajutada. Need võivad hõlmata järgmist:\ntehes sügavaid hinge harjutusi\nkeskendudes konkreetsetele objektidele ruumis, näiteks plaatide arvutamiseks seinale\nmeditatsioon või keskendumine positiivsele kujundusele\nKuigi loomulik on muret armukade tuleviku ja tuleviku pärast, kui ärevus surma korral kestab kauem kui kuus kuud või takistab igapäevaelu, võib keegi rääkida arstiga.\nOn mitmeid viise, kuidas inimene saab oma surmapõhjusest üle saada ja vaimse tervise spetsialist saab selle protsessi ajal juhendamist ja kindlustunde pakkuda.


ÕPILASMALEV I Täna algab registreerimine Õpilasmalevasse – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Eesti elu ÕPILASMALEV I Täna algab registreerimine Õpilasmalevasse\nTäna kell 15.00 algab Sihtasutuse Õpilasmalev kodulehel registreerumine selle aasta malevarühmadesse. 13–19 aastastele aktiivsetele ja töökatele Tallinna koolinoortele on valikus suveks üle 40 rühma nii Tallinnas kui ka mujal Eestis, mis teeb kokku umbes 800 malevakohta Tallinna koolinoortele.\nTallinna Linnavolikogu esimees ja SA Õpilasmalev nõukogu esimees Tiit Terik märkis, et esialgu oli kavas malevasse registreerimisega alustada juba mai alguses, kuid eriolukorra tõttu tuli see edasi lükata, sest puudus valitsuse otsus õpilasmalevate ja laagrite osas. „Oleme alati lähtunud sellest, et malevasuvi peab olema noortele huvitav, kuid kindlasti ka turvaline. Praegu koostatakse täiendavaid juhendeid rühmade igapäevaste toimingute osas. Sellel aastal on rühmade suurusele seatud piirang. Kindlasti jääb ära traditsiooniline malevasuve avamine Raekoja platsil ning ilmselt on suure küsimärgi all ka ligi 700 osalejaga üle-eestilise EÕM kokkutuleku toimumine augustis,“ rääkis Terik.\neelmine LASE LAPSEL LAPS OLLA I Lastekaitsepäeva tähistatakse Tartus kampaaniaga „Lase lapsel laps olla”\njärgmine RAHVATANTS I Lõuna-Eesti kuus maakonda said juurde 25 baaskoolituse läbinud rahvatantsujuhendajat


Kuus asja millele mõelda enne kui ilusüste teha - Sisuturundus - sõbranna.ee\nKuus asja millele mõelda enne kui ilusüste teha\nSamas tasub alati olla ka valvas kampaaniatele, mida aegajalt teevad tunnustatud kliinikud. Näiteks Tallinnas tegutsev The Health Clinic tähistab oma kümneaastast sünnipäeva sellega, et pakub ilusüstidele kuni 50% soodustust.\nÜhest vastest ei ole kuna see sõltub väga paljudest erinevatest faktoritest – kui palju süstiti, kuhu süstiti jne. Üldjoontes kestab botuliintoksiini mõju neljast kuue kuuni ning hüaluroonhappe fillerite mõju kuuest kaheksateistkümne kuuni. Seega, kui sulle meeldib mida sa protseduurijärgselt näed, ole valmis selleks, et ilu- ja täitesüstid on sinu elu uus osa, mis vajab iga mõne aja tagant uuesti tegemist.\nThe Health Clinic on tervishoiuteenuste vahendaja. KT Kliinik OÜ, tegevusluba L02008. Adams Kirurgia Grupp OÜ, tegevusluba L02688.


Raamatutest Epp ja Justin Petronega\n“Peaaegu terve tunni kuulsin järjest vaid üht – meremees, meremees, meremees. Lauljad ei jäänud hetkekski vait. Kui mul oleks olnud relv, oleksin kohvikukrapi pilbasteks tulistanud. Meremeeste muusika, see ebakõlaline ja monotoonne akordionikääksutamine, tegi mind merehaigeks, eriti pärast seda, kui ma olin ära vitsutanud taldrikutäie rasvaseid küüslauguleibu, mille liiga krõbedaks praetud ning küüslauguga lämmatatud tükke mu näljased käed veel hapukoore sisse kastsid,” kõlas mõnusa aktsendiga eestikeelne jutukatke paari nädala eest Orissaare raamatukogus.\nLõik pärines veebruaris ilmuvast “Minu Eesti” teisest osast ja lugejaks oli ameeriklasest autor Justin Petrone ise. Koduköögis kasvanud kirjastusest ja diivanialusest raamatulaost alguse saanud pisikese, paindliku ja eduka ettevõtte Petrone Print kirjastatav reisiraamatuseeria algusega “Minu… “ on lugejate seas jätkuvalt populaarne ning kirjanike- ja kirjastajatepaari Epp ja Justin Petronega, kes oma suvelõputuuriga Orissaarde jõudsid, oli kohtuma tulnud hulk huvilisi.\nEhkki esirida täitus ehteestlaslikult tagasihoidlikult, kadus kohmetus kiiresti ja monoloog asendus pingevaba vestlusringiga. Epp ja Justin tutvustasid ennast ja sarja sünnilugu, lahkasid menu põhjuseid, rääkisid kirjutajate leidmisest, tõlke-, müügi- ja trükitööst ning edasistest plaanidest. Ja Justinile jätkuvalt veidrana tunduvaist eestimaalaste söömisharjumustest.\nPetroned, kes peaaegu oleksid sattunud elama Kaarma valda krundile, kust mõne aasta eest leiti Eesti ajaloo väärtuslikem mündiaare, tahaksid kedagi kirjutama näiteks Saare- või Setumaast, kuid eeldatavalt sisserännanud ausat ja lapsesuist külakogukonna kirjeldajat pole lihtne leida. Nii et vihjed on oodatud. Vanemale tütrele Martale temaga tõestisündinud asjust kirjutatud raamat “Marta varbad” saab peagi endale kaaslaseks pesamunale tehtud “Anna hambad”.\nDetsembris on tulemas kolmas osa Epu raamatule “Minu Ameerika” ning Tartu ülikoolis Eesti ajaloo teemalist magistritööd lõpetav ja iganädalast biotehnoloogia uudiskirja New Yorki saatev Justin lubas oma eelpool mainitud teost tuleva aasta veebruariks. Ökotrükikojas loodussõbralikule paberile trükitud raamat “Roheliseks kasvamine”, mille esmatrükipartii tiitellehtedel Epu enese korjatud ja siledaks triigitud sügisene vahtraleht, tekitas elava arutelu. Epu sõnul jõudis ta rohelise mõtteviisini keskkonnateemalisi kolumne kirjutades, ehkki elukohavalikust tingituna kasutab nendegi pere vajalikeks sõitudeks maasturit ning terviseprobleemid sundisid teda taimetoitlusest loobuma.\nLigi kahetunnine kohtumine oleks pikemakski läinud, kui lapsevanematest kirjanikke poleks oodanud kaasas olevatele tütretirtsudele lubatud ujumisaeg. Neeme Mets kiirustas külalistele kodust kukeseeni tooma, soovijad said vastostetud või kodust kaasa võetud raamatuisse autogrammi või pista taskusse Epu osalusel koostatud punase e-ainete määramisvoldiku. Paduvihmane aknatagune ei läinud kellelegi korda.\nRaamatukogu juhataja Eha Trummi sõnul jäid nii kutsujad, kutsutud kui ka publik õhtuga väga rahule.


NIPINURK: Pea valutab või oled närviline? Proovi seda hingamisharjutust - Buduaar\nNIPINURK: Pea valutab või oled närviline? Proovi seda hingamisharjutust\n04. detsember 2021 | 10:46\nTasakaalukeskuse hingamisterapeut ja raamatu “Hinga ja ela!” autor Monika Palm sõnab, et hingamisega saab hästi leevendada peavalu ja närvilisust. Ta jagab harjutust, mille käigus saab ühendada kulmude vahelise punkt ehk kolmanda silma, pealael oleva kroontšakra ja kuklaluu all asuv punkti. Hingamine toimub nina kaudu.\n1. Istu või seisa mugavalt. Too tähelepanu kulmude vahelisse piirkonda. Kui hingad nina kaudu sügavamalt sisse, siis tunneta, kuidas energia liigub kulmude vahelisest punktist ülespoole ümber pealael asuva kroontšakra ja sealt otse edasi alla mööda koljut kuklaluu all keskel asuvasse punkti.\n2. Kui sa hingad nina kaudu välja, tunneta, kuidas energia liigub kuklaluu all olevast punktist tagasi ülespoole üle pealael asuva kroontšakra ja sealt edasi allapoole otsaesisele kulmudevahelisse punkti.\n3. Hinga niimoodi 3–6 korda, tunnetades iga kord energia liikumist nii sisse- kui ka väljahingamisel. Energia puhastab teelt seiskunud või närvilisust tekitava energia.\n4. Enne harjutusest väljatulemist võta endale aega, et tunnetada, mis sinu kehas või peas toimub.\n5. Seejärel saad minna oma tegemiste juurde tagasi.


Time to Eat / DROPS Baby 17-25 - DROPS Design tasuta kudumise mustrid\nDROPSi ripskoes pudipõll lõngast ”Safran”.\n50 g kõikidele suurustele värv nr 06, teksasinine\nKasvata 1 silmus tehes 1 õs. Tagasireal koo õs keerdsilmusena, et ei tekiks auku.\nLoo 3 mm vardale üles 21-29-37 silmust. Paigalda silmusemärkija (SM) keskmisesse silmusesse. Koo RISPKOES – vaata ülevalt.\nSAMAL AJAL kasvata 1 silmus mõlemal pool SM-i igal teisel real – vaata KASVATAMISE NIPPI – kokku 23-24-25 korda = 67-77-87 silmust.\nKorja üles 1 silmus igal teisel töö PP real mööda paremat põlle serva = 24-25-26 silmust, siis loo 50-58-66 uut silmust rea lõpus (st kaeluse poolt) = 74-83-92 silmust. Tagasireal koo maha esimesed 40-44-48 silmust (= pael) = 34-39-44 silmust jääb vardale.\nKoo 12 rida ripskoes ja koo silmused maha.\nLoo üles 50-58-66 silmust, siis korja üles 1 silmus igal töö PP real mööda vasaku põlle serva = 74-83-92 silmust. Koo esimesed 34-39-44 silmust ripskoes ja koo ülejäänud 40-44-48 silmust maha (= pael), katkesta lõng.\nKoo 10 rida ripskoes ülejäänud 34-39-44 silmustel ja koo silmused maha.\nTänan valimast DROPS Designi! Me anname endast parima, et meie juhendid oleks kergesti arusaadavad. Kõik mustrid on tõlgitud Norra keelest, alati on võimalik kontrollida arvutusi ja mõõte originaaljuhendist (DROPS Baby 17-25) .\nJäta kommentaar mustrile DROPS Baby 17-25


Marja | LVM Kinnisvara – Tallinn, Tartu, Pärnu, Kuressaare\nObjekti ID: 95806\nLinn/vald: Kiili vald Vaela küla\nKrundi pind: 7 054 m²\nMüügihind: 25 000 €\nHind m² kohta: 3.54 €\nMüüa kinnistu Kiili vallas Vaela külas.\nDetailplaneering Kiili vallas jäänud lõpetamata.\nKinnistu jagatud kaheks, peale võib ehitada 2 korruselise maja ja abihoone.\nÜmberringi on ehitatud uued majad, kus elatakse aastaringi.\nSel aastal algas jaht tudengikorteritele varakult\nVõimalike uute piirangute ootuses käib jaht tudengikorteritele tänavu juba juuli keskpaigast, näitab LVM Kinnisvara kogemus.


Milliseid Töid Saan Doktorikraadiga Inimeste Käitumises? | Palk - 2019\nPõhiline Palk Milliseid Töid Saan Doktorikraadiga Inimeste Käitumises?\nKäitumise analüüs Kolledži professorid\nInimkäitumise doktorid annavad tavaliselt ülikooli psühholoogia ja haridusosakonnad õpilastele, kes töötavad erialal, mida tuntakse rakendatud käitumise analüüsina. See eriala vaatleb, kuidas negatiivset käitumist saab nõrgestada ja asendada positiivse käitumisega. Diagrammid on loodud käitumiste jälgimiseks, et määrata kindlaks, millised sekkumised toimivad. Käitumise analüüs doktoriprogrammid pakuvad sageli kahte võimalikku rada: Üks rada valmistab ette õpilasi kolledži professoriteks ja teised rongid, kes soovivad saada litsentseeritud käitumisanalüütikuteks.\nRakendatud käitumise analüüs algas psühholoogia erialal, mida nimetatakse "psühholoogilise käitumise muutmiseks", uurija psühholoog B. F. Skinner 1938. aastal. Skinneri esimesed katsed koolitasid rotte toidupelletite hoovade surumiseks ja ebameeldivate elektrivoolude väljalülitamiseks. Skinneri positiivsete ja negatiivsete tugevduste uurimist rakendati hiljem inimkäitumise suhtes ja seda tuntakse nüüd rakendatud käitumise analüüsina. Alates 2013. aastast on kutse kaks tiiba - teadustööle pühendatud psühholoogid ja litsentseeritud käitumisanalüütikud - jagunenud kaheks eraldi professionaalseks rühmaks, teadlaste rahvusvahelise käitumise analüüsi ühinguks ja terapeutide professionaalse käitumise analüütikute ühenduseks.\nDoktorandid, kes sisenevad õppetöösse ja teadustegevusse, võtavad klassid rakenduskäitumise analüüsis ja uuringute kavandamises. Õpilastel on oodata oma käitumise analüüsi uurimisprojektide läbiviimist ja väitekirja kirjutamist. Kuigi akadeemiline tööturg on ülerahvastatud, prognoosib USA 2011. aasta tööstatistika büroo (BLS), et psühholoogia professorite töökohtade arv kasvab aastatel 2010–2020 10–19 protsenti, mis on keskmine töökohtade kasv. Rakenduskäitumise õppejõud on ka ülikoolihariduses. Magistrikraadi ja doktoritaseme psühholoogia professorid teenisid BLS-i andmetel 2011. aastal keskmiselt 68,020 dollarit.\nDoktoriprogrammid pakuvad praegu tuleviku käitumise analüütikutele koolitust, mis viib sõltumatutele tavadele või töötab klientidega organisatsioonides. Äsja lõpetanud Ph.D. võtab riikliku eksami, et saada juhatuse sertifitseeritud käitumisanalüütikuks. Alates 2011. aastast läbis enam kui 9000 käitumisanalüütikut, kellel oli bakalaureuse-, magistri- või doktorikraadi läbinud käitumisanalüütik. 2013. aastal nõudis hinnanguliselt 35 riiki, et tuleviku käitumise analüütikud järgiksid litsentsimis- või sertifitseerimisnõudeid.\nLitsentseeritud käitumise analüütikud töötavad mitmesugustes sätetes. Autistlikke lapsi käitlevad käitumisanalüütikud õpetavad neile suhtlemis- ja suhtlusoskusi. Koolipsühholoogiale spetsialiseerunud käitumisanalüütik võib kujundada ja jälgida emotsionaalsete probleemidega toimetulevate laste käitumise toetamise raviplaane. Mõned käitumisanalüütikud moodustavad oma ettevõtte ja konsulteerivad käitumise muutuste üle perede, koolide ja kliinikute jaoks. Professionaalsete käitumisanalüütikute ühenduse 2009. aasta uuring näitas, et enamik magistri- ja doktorikraadi käitumisanalüütikuid teenisid 40 000 kuni 80 000 dollarit aastas. Uuring näitas, et enamik käitumisanalüütikuid ravisid autismi või muid arengupuudega lapsi. Autismi diagnooside pidev kasv toob tõenäoliselt kaasa litsentseeritud käitumisanalüütikute tööhõive suurenemise.


Palermo Apartments - Buenos Aires - Hotels.com\nPalermo Apartments, Buenos Aires, ArgentiinaSihtkoht\nMugavustega külaliskorter kööginurkadega, läheduses on Plaza Italia\n36 €Läbikriipsutatud hind on majutusasutuse pakutav tavahind meie kodulehel. 29 €\nStandard külaliskorter, rõduga - Tuba. Pilt 1/45.\n1 / 45Standard külaliskorter, rõduga - Tuba\nPlaza Italia – 4 min jalgsi\nDistrito Arcos – 7 min jalgsi\nAlto Palermo ostukeskus – 20 min jalgsi\nObelisco (monument) – 5,6 km\nThames 2313, Buenos Aires, 1426, CABA, Argentiina\nAlla 10 aasta vanused lapsed ei tohi ilma täiskasvanu järelvalveta kasutada ujumisbasseini, tervisespordiklubi ega treeningsaali.\nKas Palermo Apartments võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Palermo Apartments pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab Palermo Apartments ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas Palermo Apartments pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKahjuks ei paku Palermo Apartments kohapeal parkimisvõimalust.\nKas Palermo Apartments lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Palermo Apartments kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nSisseregistreeumine toimub 13.00 – vabalt valitud kellaaeg. Väljaregistreerumine toimub 11.00. Saadaval on kontaktivaba sisseregistreerimine ja väljaregistreerimine.\nJah. Lähiümbruse söögikohti: El Preferido de Palermo (5 min jalgsi), El Galeón del Norte (5 min jalgsi), Starbucks (6 min jalgsi).\nMida majutuskohas Palermo Apartments ja selle ümbruses teha saab?\nPalermo Apartments pakub järgmisi võimalusi: välibassein ja ööpäevaringselt avatud treeningsaal.\nAndrew, 7 ööd, reis perega, 8. dets 2019\nJose David, 5 ööd, reis, 31. okt 2019\nDiego, 7 ööd, reis, 15. juuni 2019\nSophie, 1 öö, reis sõpradega , 7. märts 2019\nRaymond, 3 ööd, reis sõpradega , 26. jaan 2019\nFernando Manu, 1 öö, reis, 7. mai 2021\nAlejandro, 2 ööd, reis, 20. sept 2020\nMonica, 3 ööd, reis, 26. märts 2020\n6 ööd, reis perega, 20. jaan 2020\nMarcelo, 2 ööd, reis, 15. jaan 2020


Marko AtsoFoto: Alar Truu\nKroonika, 23. august 2018 20:13\n"Mina vaatasin ja kuulasin Cerlit, kuid tegelikult oleksin kohe tahtnud ta voodisse krabada!" meenutab legendaarne trummar Marko Atso oma tundeid õhtust, mil ta oma kallima, tänase kihlatu Cerli Sarvega esimest korda kohtus.\nCerli (36) ja Marko (44) kohtusid 2014. aasta 4. aprillil Pärnu Kuursaalis Metsatöllu kontserdil.\n"Nad hakkasid autogramme jagama ja ühel hetkel tekkis meil Markoga silmside," meenutas Cerli. Kui ta Markole juurde astus, et autogrammi küsida, haaras mees talt randmest ja naisel käis käest säde läbi.\nKuna mõlemad olid tutvusmishetkel suhtes - Marko kooselus ja Cerli abielus -, ei olnud asjade kulg aga nii kiire ja lihtne, kui kahe vaba inimese puhul.\nInimesed 26. juuli 2019 14:25\nMarko Atso lahkuminekust: meil olid teatud kokkulepped, millest mina astusin üle (4)\nInimesed 13. juuni 2019 19:27\nInimesed 20. mai 2019 14:27\nma vaatasin ka pilte feissis 24. august 2018 19:10\nsellest Cerlist- iga pildi peal sihuke krohv peal, et oma näojooni alt ei paistagi. 36 aastase kohta ikka väga kortsus nägu. Näeb oma mehe vanune välja küll.\ntutvumised 24. august 2018 19:03\n...Eesti moodi- ikka vahitakse ja krabatakse neid, kel perekond...Vabandust, aga mis kuramuse "jutt" saab läbi käia, kui sa, naine oled abielus ja laste ema??? Marko Atso vaadaku siis ette...küllap naine oma lastekarja keskelt vahel ikka mõnele kontserdile satub ja seal ka kindlasti mõne muusikuga kohe ka silmside tekib...


Tallink piirab reisijate arvu pardal vähemalt järgmise aasta suve või vaktsiinini - Logistikauudised\nAutorid: Indrek Mäe, Rivo Sarapik • 7. august 2020\nTallink piirab reisijate arvu pardal vähemalt järgmise aasta suve või vaktsiinini\nTallink Grupi juht Paavo Nõgene.\nTallink Grupp avaldas eile oma teise kvartali majandustulemused, millest vaatab vastu 27 miljonit eurot kahjumit. Millised on ettevõtte tulevikuplaanid, selgitas Äripäeva Raadio hommikuprogrammis Tallink Grupi juht Paavo Nõgene.\nPaavo Nõgene tunnistas Äripäeva raadio hommikuprogrammis, et päevi kestvaid kruiise sel aastal Tallink tegema ei hakka. "Kõige pikem reis on Helsingist Riiga, mis on väga populaarne. Seal oleme kehtestanud ka piirangud reisijate arvule ning üle 75% peale ei võta," lausus Nõgene.


Iidne Lucca. Keskel Piazza Anfiteatro ja taamal San Frediano kirik\ntekst: K&E, Annekreet Heinloo\nfotod: Annekreet Heinloo\nMa pole näinud ei Roomat, ei Veneetsiat. Aga ma olen olnud Luccas. Etruskide ja liguurlaste põlises linnas. 16. sajandil, oma hiilgeaegadel, oli siin sõltumatu aristokraatlik vabariik. Lucca  4kilomeetrise paksu müüri sisse pikitud vanalinn. Üle saja kiriku. Umbes sama arv paleesid.\nKultuuriajaloolane Annekreet Heinloo käis mullu suvel Toskaanat avastamas. Milline on tõeline Itaalia, mis turismimekades uitajatel nägemata jääb?\nOma artiklis Tsivilisatsioonide kokkupõrge? kirjutas Samuel P. Huntington: Küladel, piirkondadel, etnostel, rahvustel ja usulistel rühmitustel on kõikidel olemas oma selgelt eristuvad kultuurid erineval kultuurilise heterogeensuse tasemel. Mõne Lõuna-Itaalia küla kultuur võib erineda Põhja-Itaalia küla kultuurist, kuid mõlemale on omane ühine itaalia kultuur, mis eristab neid näiteks saksa küladest.\nItaalias ringi liikudes, aga tõelises Itaalias, mitte turismimekades ringi uidates, võib kohtuda just seda tüüpi kummalisusega  igas külas on midagi Itaaliale nii omast ja iga küla pakub midagi nii uut ja vaimustavat, et raske on teha valikut, kus peatuda pikemalt. Valikut raskendab veelgi fakt, et iga tükk sellest maast on tükike ajalugu. Itaalias ei olekski nagu midagi, mis oleks uus, sest kõigel pärimus, kõigel on legend. Pealegi, sõna vana tähendab itaallasele sootuks muud kui eestlasele. Kui Forli linna peaväljaku katedraal pärineb 16. sajandist, siis on ta mitte eriti vana. See, mida tõesti mõeldakse kui vana, on pärit etruskide ajastust, enne Kristust.\nItaalia  korratu reeglipärasuse maa\nOmeti ei tasu ringsõitu Toskaanas suhtuda nii raskepäraselt, see on maa, kus aeg voolab, mitte ei tiksu, ja kerglasema lähenemisega saab paremini hakkama.\nItaalia on korratu reeglipärasuse maa. Igasse kunstiteosesse eraldi süvenemine oleks hullumeelsusele kalduv ja nii tulebki võtta kunsti, arhitektuuri ja ajalugu paratamatu tervikliku osana sellest maast.\nIga viies väikelinn kannab liignime City of Arts, näiteks Fiumalbo, mis jääb teele Modenast Luccasse. Tüüpiline itaalia linnake! Istume tükk aega kohalikus kirikus, joobununa Toskaanale omasest triibulisest ehitusstiilist ja räägime jumalast. Nii veidralt soojad on need jumalakojad. Gooti kolosside taevasse pürgivusest ei jälgegi. Lihtsad kivimajad, vaevalt usutav, et sees on kirik. Ometi peegeldab see paljuski itaaliapärasust  sisu, sisemine ilu on olulisemad. Kirik on soe. Jumal on sõber. Perekonna liige.\nTeekond Lucca poole on mõnus  eelistame autostradale tavalisi väikesi maanteid. Karmid Apenniinid mahestuvad, mida rohkem merele lähemale jõuame.\nEi ole mõtet kahelda, kui märkate midagi huvipakkuvat. Niimoodi leiame meie Lucchio, kummalise küla kõrgel mägedes. Nii kõrgel, et võiks arvata  normaalsed inimesed sinna ei koli, eeldame, et küla on maha jäetud. Tegelikult elab Lucchio täiel jõul, on näha ringi liikumas noori inimesi. Tagumine pool külast on aga tõepoolest tühi. Kurb ja üksildane, aga ometi nii lummav. Käime maja juurest maja juurde ja piilume sisse  üks vana restoran, üks vana magamistuba (mille voodiotsad ma oleksin koheselt nõus endaga Eestisse kaasa võtma) jne. Elu on siit läinud umbes 20  30 aasta eest. Naabermaja aknal siristab kanaarilind.\nLuccas elu kulgeb mõnusalt\nMa pole näinud ei Roomat, ei Veneetsiat. Aga ma olen olnud Luccas. Etruskide ja liguurlaste põlises linnas. 16. sajandil, oma hiilgeaegadel, oli siin sõltumatu aristokraatlik vabariik. Lucca  4kilomeetrise paksu müüri sisse pikitud vanalinn. Üle saja kiriku. Umbes sama arv paleesid. Elame tõelises Toskaana villas  vahatatud tellistest kivipõrandaga toas, hiiglasuure vannitoaga.\nSuure hulga kirikute ehitamine oli tunnistuseks Lucca rikkusest. Uhkemad neist on San Michele ja San Martino, San Frediano, tõelised romaani kunsti meistriteosed. Siin on ka Piazza Anfiteatro  Vana-Rooma amfiteatri müüride siseküljele on ehitatud elumajad, nende keskele moodustub kaunis sõõrjas väljak. Mõnede majade väliskülgedel on näha amfiteatri kaari. Kui lukkeesid (Lucchesi  lukkalased) õhtuvärskuses linnaväljakutele kogunevad, istume meiegi piazza San Michelel  välja tullakse peredega, lihtsalt lõõgastuma ja suhtlema. Väike tüdruk valges lehvivas kleidis, mängib väljakul valge koeraga, kelle nimi on Bella, peitust. Elu kulgeb, mõnusalt.\nKuulus Pisa valmistas pettumuse\nPisa pole Luccast kaugel. Jõuame sinna juba varahommikul. Kuulus müütline Pisa! Olen põnevil! Ilm pakatab palavusest. Ma ei mäleta, mis hetkest sai Pisast minu jaoks pettumus, aga pärast Lucca kunstilist suursugusust on see kui mittemidagi. Miljon turisti, katedraal, kellatorn (see va viltune), baptisteerium ja Camposanto  vana matmispaik. Camposanto on huvitav, aga mitte piisavalt, et jäägitult köita. Aga katedraal\njah, kena, aga ei midagi erilist. See pole enam kirik, lihtsalt objekt. Rahateenimisobjekt. Alles on kiriku kest ja seegi üsna tavaline, puudu on see eriline aura, mis kirikud tõesti kirikuteks teeb. Veelgi igavam on baptisteerium ning kuigi kantslit kaunistab Nicola Pisano uhke marmorreljeef, ei ole see võrreldavgi Parma ristimiskabeliga. Aga võib-olla olen ma ka liiga palju näinud. Püüame avastada Pisas midagi uut  pöördume linna turismibüroosse, kuid selle asemel, et juhatada meid otsitava juurde, püüab turismiametnik meid kangekaelselt veenda külastama tema koduküla kaugel mägedes! Jätame Pisa sinnapaika ja põrutame mere äärde.\nCinque Terre  koht, kuhu võiks tulla ja olla\nCinque Terre (Viis Maad) on rannikuäärne rahvuspark viie suurema linnaga (terre)  Monterosso, Vernazza, Corniglia, Manarola ja Riomaggiore.\nMonterosso al Mare  punane mägi mere ääres on mõnus paik omamoodi rannaparadiisi ihalejale. Ta on miniatuurne ja eriline, kahe suure kalju vahele jääv rannasopp. Mäed suubuvad eresinisesse vette, väikesed kaljurahnud meres.\nHoopis ehedam ja veel romantilisem on aga linnadest viimane  Riomaggiore. Just sellisena võiks ette kujutada Itaalia kaluriküla  pikk tänav sadamasse, majad kitsalt üksteise vastu surutud, kuivav pesu lehvimas tuules (itaalia kaubamärk), tee läheb otse vette, selle ääres üksteise otsas lugematul hulgal väikesi paate, mille äärtel istuvad piipu tossutavad vanamehed. Haisvad kalapoed värske saagiga. Siin pole liivaranda, aga päevitamiseks on head ka mäerahnud, mida lained peksavad valge vahuga ning julgemad lähevad siin ka ujuma. Riomaggiore uskumatut rannikut imetletakse kaljusse ehitatud Via dell Amorel (Armastuse teel) jalutades. Ööbida on siin odav ja mugav  hotelli kui sellist pole, küll aga üüritakse tube koos köökidega ning tudengid saavad erisoodustust. See on just selline koht, kuhu võiks tulla. Ja olla.\nPiki Liguuria rannikut põhja poole sõites Cinque Terre võlujõud kaob. Viareggiost saab alguse Versilla rannapiirkond, kus tasuliste randade tõttu pole merd enam nähagi. Lido di Camaiore, Marina di Pietrisanta, Forte dei Marmi ja nii kuni Genovani välja  vaid üks pikk jutt randu.\nGenova on nagu naine, keda armastad aina rohkem ja rohkem\nGenova on Vahemere värav. Reisjuht kirjutab: she (Genova) looks like a woman you love more and more. Ja reisijuhil on õigus. Pole raske armuda Genova sadamalinnalikku õhku ja rikkusesse. Termin värav on Columbuse sünnilinna kohta just õige. Ta on sobiv koht esimesteks elamusteks, et alustada Itaalia avastamist ning ka ideaalne paik selle lõpetamiseks. On mu viimased päevad Itaalias, selleks korraks. Genovas on imeline San Lorenzo katedraal, jälle triibuline nagu Toskaana piirkonnale omane. Siin on Via Garibaldi (tänav, mille nimeline on vist olemas küll igas Itaalia asulas), kus asuvad Genova endiste rikaste kaupmeeste ja pankurite uhked palazzod. Nüüd kuuluvad enamik neist suurtele pankadele, sest keegi teine ei suuda neid majalahmakaid korras hoida. Siin asub ka Euroopa suurim akvaarium (väidetavalt), mis asub sadamas ja pool meremaailma on ehitatud vanasse laevakerre. Akvaaria, selle ümber kääksuvad sajad purjekate mastid. Sadamas käib elu, siin on muusika, palmid, õhk, hullutav meelsus. Väikesed laevad pasundavad kutsega tulla kruiisile Genova lahes. Värav, seda ta tõesti on.\nÕudusega avastan, et olen jälle osa kodumaisest massist\nStart, veitsi Alpid küünitavad oma lumiseid tippe üle pilve piiri. Frankfurt. Mind tabab tülgastav kojujõudmistunne, kõrvaltoolile ootesaalis plartsatab peenike blond teksatibi. Kes see teine võikski olla kui eestlane. Õudusega taipan, et ma pole enam Biondina ega Blanco, vaid osa sest tavalisest kodumaisest massist. Üle kolme nädala jälle koju.\nTunded on jälle sellised tükilised, ühelt poolt heameel, aga teiselt ka nukrus saabuda siia ja olla ilma millegita, mil pole nime. Esimestel päevadel läheb suu eesti keelest paksuks ja ma ei tea täpselt, kus on minu koht  mitte geograafilises, vaid emotsionaalses ja vaimses mõttes  Eestis. Aga ju ma harjun\nSest eestlane juba on kord selline kergesti harjuja ja sisseelaja tüüp. Mõtlen, et Eesti noortel oleks praegu üsna kerge Euroopas läbi lüüa. Selle kummalise ettenägemisvaistu ja silmaringi ning ajalootunnetusega, mis meile antud on.


10/20 aastat tagasi. 58 Vaadatud 466 korda\nElva Gümnaasiumi heategevuslikul jõululaadal koguti raha hätta sattunud pere jaoks, kelle kolm last õpivad meie koolis. Jõululaadal müüsid omavalmistatud tooteid 41 õpilast. Sama päeva õhtul toimunud jõulukontserdi tulud läksid ka selle heategevusürituse fondi. Laada ja kontserdi kogutulu oli 2666 krooni, mis anti perele üle.\nElva Gümnaasiumi õpilased Robert Jakob Oetjen, Rein Leetmaa,Karl-Kristofer Tigane ja Cevin-Anders Siim pälvisid tunnustuse üleriigilisel konkursil „Meie oma kaitseala”, kus oli ülesanne luua oma kaitseala – leida oma kodukohast tähtis ja oluline paik ning kirjeldada seda uue kaitsealana.\nIlmus Elva kooli vilistlaskogu üleskutse tähistada väärikalt kooli 100. juubelit. Tutvustati ka plaanitavaid üritusi.\nPeedu korraldusselts saatis Elva linnavalitsusele märgukirja, kus tauniti linnavalitsuse soovitust sulgeda Peedu Algkool alates 1. septembrist 2001. Samal teemal võttis sõna ka Rahvaerakonna Mõõdukad Elva osakonna sekretär Jaak Juske, kes samuti ei pidanud põhjendatuks linnavalitsuse plaani sulgeda Peedu Algkool.


VKG omanike elu on roosilisem kui töötajatel - undefined - Eesti Ekspress\nDigi lisalood 22. jaanuar 2016\nÄsja kuulsime, et Viru Keemia Grupil (VKG) on rasked ajad. 500 inimest kaotab töö. Osa tootmisest konserveeritakse. Tehase üks omanikest Priit Piilmann ütleb, et poleks suutnud uneski näha nafta sellist kukkumist. 24 kuud suudetakse veel elus püsida, siis on ots, hoiatab ta.\nAga kontserni kasuminumbrid räägivad märksa rõõmsamat keelt: VKG on neljal viimasel majandusaastal teeninud puhaskasumit kokku ligi 100 miljonit eurot. Ning eelmisel kümnendil, kui nafta hind kõrgustesse söötis, teeniti kasumina veel üle 100 miljoni euro. Need arvud ilutsevad kenasti firma kodulehel.\n2014.aasta lõpus oli kontsernil jaotamata kasumit üle 272 miljoni euro. VKG omanikud Priit Piilmann, Margus Kangro ja Elar Sarapuu on hoogsalt miljonite kaupa ka dividende võtnud.\nDoktor Airi Põder: Tinderi-laadsed rakendused suurendavad suguhaiguste levikut 30\nNõmmel autoga majja sõitnud sohver pole kohtuotsusega rahul 150\nEESTI TIPP-40 MUUSIKAS | kaw ja säm rühivad tipu poole, Harry Styles on uhkelt tagasi 0\nMati Alaveri suur vale nimega Eesti suusatamine: see kõik algas juba 80ndatel 133\nBerliini poisid: Leidsime Ameerikast Lennart Meri lapsepõlve mängukaaslase 15


Allergialaps: Esmased teadmised: Allergia: vestlusringi materjal Pelgulinna Sünnitusmajas 30.11.04\nAllergia: vestlusringi materjal Pelgulinna Sünnitusmajas 30.11.04\nAllergia on organismi ülitundlikkus mingi aine või välisteguri suhtes, millega inimene tavaelus kokku puutub. Tuleneb kreekakeelsetest sõnadest allos «teisiti» ja ergon «töö, tegu». Aineid, mis kutsuvad organismis esile allergiat, nimetatakse allergeenideks.\nAntigeeni e. võõraine sattumisel organismi moodustuvad seal antigeenivastased antikehad e. kaitsekehad. See on immuunreaktsioon. Antigeenideks on ka allergeenid. Kaitsekehad sünteesitakse plasmarakkude poolt ja nad tekivad kõigi antigeenide vastu. Kaitsekehad on valgulised ained ja neid nimetatakse immuunglobuliinideks (Ig). Tuntakse 5 klassi immuunglobuliine, mida tähistatakse tähtedega A, M, G, E ja D.\nAllergeeni esmakordne sattumine organismi kutsub küll esile immuunreaktsiooni ja moodustuvad antikehad, kuid allergiline reaktsioon tekib alles siis, kui sama allergeen satub organismi mõne aja möödudes uuesti. Tekib reaktsioon allergeeni ja organismis juba varem moodustunud antikehade vahel.\nKiire reaktsioon - 2 faasi: kiire, mis tekib mõne minuti jooksul pärast allergeeni ja antikeha kohtumist, ning hilist faasi, mis kujuneb välja 4-6 tunni jooksul.\nAeglane reaktsioon - kujuneb välja paari päeva jooksul.\nAllergiline reaktsioon tekib, kui allergeenide hulk ületab antud inimese taluvuspiiri. Seetõttu peab allergiline laps vältima suuri allergeenikoguseid, sest tema organismi taluvus nende ainete suhtes on väiksem ning tal tekivad kergesti allergilised reaktsioonid ja allergilised haigused.\nAllergia esinemissagedus - kogu maailmas täheldatakse viimasel paaril aastakümnel allergiliste haiguste märgatavat tõusu. Enamikus Euroopa maades on leitud, et allergikuid on kuni 20% elanikkonnast.\nAllergia pärilikus – 0 allergikut = tõenäosus 10-20 %-l juhtudest.\n1 allergik = 50 %\n2 allergikut = 66-75 %\nOn tähele pandud, et rohkem haigestuvad lapsed, kelle ema põeb allergilist haigust, vähem kantakse edasi isa allergiat. Sagedamini haigestuvad allergilistesse haigustesse, eriti bronhiaalastmasse, poisid. On tähele pandud, et on oluline ka sünnikuu. Õietolmuallergiasse haigestuvad sagedamini need lapsed, kes on sündinud just enne taimede massilise õitsemise aega ja esimestel elukuudel puutuvad kokku rohke õietolmuga. Nii on märgatud, et kasetolmu allergiat on kõige rohkem lastel, kes on sundinud veebruarist aprillini, heintaimede allergiat nendel, kes on sundinud aprillis või mais. Suure allergeenikoguse saamine esimestel elukuudel tõstab haigestumisriski. Haigestumisriski suurendavad ka varases eas läbipõetud viirushaigused.\nSõltuvus lapse vanusest – kuni 1a seedehäiretena ja nahalöövetena, mille sagedaimaks põhjuseks on toiduallergia. 1+ toiduallergia roll vähenema ja esiplaanile tulevad hingamisteede haigused. 2-5-aastastel lastel kujuneb juba välja tundlikkus kodutolmu suhtes ja kliiniliselt bronhiaalastma. Alates 5-6 aasta vanusest ja koolieas tulevad esile õietolmudest põhjustatud pollinoosi haigestumised. Vanemas koolieas saab püsiva tõusutendentsi allergilisse nohusse (riniiti) haigestumine\nAllergiliste haiguste diagnoosimise alus –\n· perekonna haiguste anamnees;\n· lapse haigussümptoomide teke ja arenemine;\n· haiguse kliiniline pilt;\n· allergoloogilised uuringud: nahatestid ja spetsiaalsed vereanalüüsid.\nLapse haigusnähud –\n· Kas lapsel on esinenud reaktsioone (seedehäireid, nahalöövet) mõnele toidule? Millisele ja millises vanuses?\n· Kas lapsel on olnud või on nahalööbeid: millal tekkisid, kas sõltuvad toidust, aastaajast, kas esineb kaebusi seedehäirete üle (oksendamine, isutus, kõhukinnisus või -lahtisus)?\n· Millal ilmnes esimene nohu ja köha, selle kordumise sagedus, sõltuvus aastaajast, ööpäevast, ruumist jne.?\n· Kas on ette tulnud hingamisraskusi? Millal? Kas on seost ägeda haigusega või muude põhjustega?\n· Elukondlikud tingimused: korteri sisustus, lapse voodi, madrats, padi ning kas toas peetakse kassi, koera, linde, akvaariumikalu ja kas kasvatatakse toalilli?\nRavi põhimõtted - allergeeni kõrvaldamine e. elimineerimine. Kui oleme kindlaks teinud lapsel toiduallergia mõne toiduaine suhtes, siis on kõige tõhusamaks ravivõtteks selle toiduaine lapse menüüst väljajätmine, nn eliminatsioonidieet. Toiduaine jäetakse ära vähemalt 2 nädalaks, tugeva allergia korral väikestel lastel peab elimineerimine olema märgatavalt pikem, isegi 3-4-6 kuud. Kui haigussümptoomid kaovad, alustame hiljem antud toiduaine lisamist väga väikeste portsjonite kaupa ja jälgime last. Hea taluvuse korral võib toidukordade kogust ja sagedust suurendada pikkamööda kuni eakohase tavalise normini. Kui aga haigusnähud toidu lisamisel uuesti tekivad, peab toidu ära jätma pikemaks ajaks. Allergiavastased ravimid on ette nähtud ägeda allergilise haiguse korral sümptoomide vähendamiseks. Siia kuuluvad antihistamiinse ravimid.\n· kõhuvalu, iiveldus, oksendamine ja/või kõhulahtisus\n· huulte, keele ja suu limaskesta sügelus, kipitus ja turse\n· nõgesetõbi ja/või näoturse\n· atoopilise nahapõletiku ägenemine\n· allergiline nohu ja/või silmapõletik\n· astma (hingamisraskus)\n· anafülaktiline shokk\nÜldtuntud toiduallergeenid ei ole lubatud allergiahaigetele lastele esimesel eluaastal ja rinnaga toitvatele emadele. Sageli põhjustavad allergiat ja halvendavad allergiahaiguste kulgu maiustused, sest nende valmistamisel kasutatakse palju suhkrut, üldtuntud toiduallergeene ning maitse-, värvi- ja säilitusaineid.\nLaste haigestumise korral võivad viirused ise olla allergeenideks. Sagedamini aga põhjustavad nad lapseeas hingamisteede haigusi, mille ajal kahjustub hingamisteede limaskest ja muutub hästi läbitavaks teistele allergeenidele. Seetõttu tekivadki sageli esimest korda allergilise haiguse sümptoomid ägeda haiguse ajal või selle järgselt.\nLehmapiimaallergia võib tekkida kõigi lehmapiimas esinevate valkude vastu. Lehmapiimaallergia väljendub tavaliselt juba varases imikueas. Lapse sündides on soole kaitsemehhanismid veel nõrgalt välja arenenud ning kui last hakatakse vara lehmapiimaga toitma, läbivad piimavalgud lõhustamatult ja kergesti soole limaskesta ning võivad esile kutsuda allergianähte juba esimestel elukuudel. Et esimestel elukuudel on lapse peamiseks toiduks piim, siis on lehmapiimaallergia probleeme väga palju uuritud ja teadlased on jõudnud järeldusele, et kergem ja lapsele märksa parem on lehmapiimast põhjustatud toiduallergiat ära hoida, kui seda ravida. Ära hoida toiduallergia teket saab ainult siis, kui toidame last juba sünnist alates õigesti. Kõige tähtsam on last toita ema rinnapiimaga ja seda võimalikult kaua. Kindlasti peaksid kõik emad last rinnaga toitma vähemalt lapse pooleaastaseks saamiseni! Kuigi rinnapiim on vajalik kõikidele lastele nende õigeks arenguks, on ta asendamatu toiduallergia ja teiste allergiliste haiguste ärahoidmiseks n.-ö. riskirühma imikule. Seetõttu tuleb alati pöörduda nõuande saamiseks oma lastearsti või -õe poole, kui rinnapiima on vähe: võib-olla on viga ema menüüs või tema päevarežiimis, võib-olla napib une- või jalutusaega, aga võib-olla on viga ka rinnaga toitmise tehnikas. Kõik see tuleb hoolikalt läbi mõelda. Pikemale rinnapiimaga toitmisele paneb aluse juba lapse ema rinnale panek kohe pärast sünnitust. Kui rinnapiima siiski ei jätku, peavad nn. kõrge riski perede emad teadma, et rinnapiima ei tohi asendada lehmapiimaga ja lehmapiima segudega. Millega toita last, kui emal rinnapiima ei ole? Kõige sobivamateks rinnapiima asendajateks on nendele lastele valgu hüldrolüsaadid, mida nimetatakse ka hüpoallergilisteks segudeks. Valgu hüdrolüsaate valmistatakse paljudest erinevatest valkudest. Kõige vähem on leitud tundlikkust kaseiini hüdrolüsaadi vastu. Siin on lehmapiima kaseiin ümber töötatud kuuma denaturatsiooni või valgu ensüümse hüdrolüüsi teel. On kindlaks tehtud, et valgu hüdrolüsaatide allergiat esile kutsuv toime on väga vaike. Riskirühma imikute toitmisel nendega vähenes tunduvalt laste haigestumine lehmapiimaallergiast põhjustatud haigustesse.\nKuna ka imikueas võivad tekkida allergilised reaktsioonid juur- ja puuviljadele, siis püüdke last 6 esimest elukuud rinnaga toita ning ärge koormake teda mahlade ja puuviljapüreedega, mida vahepeal soovitati väga varakult anda. Ärge andke neid enne 6. elukuud ning valige juur- ja puuviljad, mis allergiat vähem esile kutsuvad. Need on juurviljadest kartul, kapsas, kaalikas, lillkapsas. Puuviljadest eelistage kohalikke õunu, ploome, pirne ja marjadest jõhvikat, pohla, mustikat, punast sõstart, vaarikat.\nEt toiduallergeeni üles leida, tuleb vanematel last täpselt jälgida. Et see hõlpsam oleks, soovitame vähemalt kuu aega pidada toidupäevikut. Teinekord aga ei õnnestu ka lapse hoolika jälgimisega allergias süüdiolevat toiduainet kindlaks teha ja sel juhul on kõige enam kasutatav diagnoosimisvõte allergilised nahatestid. Nahatestid annavad vahel lastel nõrku reaktsioone mitmele toiduainele. Sel juhul on õigem püüda last toita mitmekesiselt ja mitte liialdada toidusedelis ühe või teise toiduga, sest sageli määrab toidu suhtes haigusnähtude tekke mitte ainult toidu koostis, vaid ka toidu kogus. Kui lapsel esineb tundlikkus mitme toiduaine suhtes, kõiki toiduaineid aga ära jätta ju ei saa, tuleb kasutada nende töötlemisel allergilisi reaktsioone vahendavaid võtteid, eriti üle aasta vanustel lastel: piima kasutada keefiri või hapupiimana või kohupiimana, jälgides tingimata taluvust ka hulga suhtes. Mõnele lapsele sobib 1 klaas keefirit päevas, 2 klaasi on aga liiast. Tangaineid ja kartuleid tuleb enne keetmist leotada 12 tundi. Liha keetes peab esimese kange puljongi muule perele jätma, allergilisele lapsele pakkuma teises vees keedetud liha. Kanget puljongit ei tohi allergiahaigele lapsele anda. Keedetud juurviljad kutsuvad allergiat vähem esile kui toored. Tuleb püüda teha menüü võimalikult mitmekesiseks. Loobuda tuleks šokolaadist, pähklitest, nätsust, tomatist, apelsinidest, limonaadist. Vahel leevendab tavaline komm või küpsis ja oskuslikult valitud mahlajook lapse magusatarbe.\nEpidermaalsed allergeenid e. loomade karvad, nahakõõm, juuksed\nAllergeenidena võivad toimida mitmed keemilised ained, ravimid, putukamürgid.\nÕietolmuallergiaga lastel on sageli ka toiduallergia. Õigemini küll kujunevad osal varases eas toiduallergiat põdevatest lastest vanemaks saades pollinoosi nähud, sest tervel real õietolmudel on mõnede toiduainetega ühtseid allergiat esile kutsuvaid omadusi. See on nn. ristallergia õietolmude ja toiduainet vahel.\nHaigus algab 2/3 haigetest esimesel eluaastal, sagedamini juba esimese 6 kuu jooksul. Esimesteks haigustunnusteks on põskedel punetuse ja kareduse teke, millele mõnikord kaasnevad turse, leemendus ja seejärel tekkivad koorikud. Lööve levib sageli ka otsmikule. Kaasneva sügeluse tõttu võib laps muutuda rahutumaks, kuid tavaliselt lapsel üldisi emale silmatorkavaid haigusnähte ei ole ja lööbele pööratakse haiguse alguses liialt vähe tähelepanu. Atoopikdermatiidi süvenedes ilmuvad lööbed ka käsivarte ja jalasäärte välispindadele, tavaliselt punetavate laikudena, seejärel tekivad nahale väga väikesed villikesed, mis kiiresti lõhkevad ja jätavad punetava leemendava pinna. Leemenduse kuivades asendub see tavaliselt koorikuga, nahk on turses. Lööbed sügelevad tugevasti. Edasi võivad lööbed laieneda ka kehatüvele, nii seljale, rinnale kui ka kõhule, algul tavaliselt laikudena, mis hiljem võivad omavahel laatuda. Atoopikdermatiiti põdevate laste nahk on tavaliselt kuiv. Sügelemine on lapsele väga piinav ja seetõttu muutub laps rahutuks, ei saa hästi magada. Sügelemine tugevneb higistamisjärgselt, on tugevam soojas ja väheneb tunduvalt jahedas ruumis. Seda tuleb eriti arvestada lapse magamise ajal.\nVäikelastel on atoopikdermatiidi kujunemine kõige sagedamini seotud toiduaIlergiaga ja seetõttu langeb enamasti haiguse algus kokku varase kunstlikule toidule üleminekuga. Kui on suudetud leida põhjus, tuleb see püüda kõrvaldada, mis on kindlasti kõige enam lapsele abi toov ravivõte. Peaks arvestama, et atoopikdermatiiti põdev laps võib vahel väikeses koguses taluda ka allergiat esilekutsuvaid toiduaineid, kui neid anda aga palju ja mitut korraga, tekib nahalööve kindlasti.\nVäga oluline on õigesti hooldada ja ravida lapse nahka. : nahka määrida pehmendavate kreemide või salvidega vähemalt kord päevas, vajaduse korral sagedamini. ei tohi soojalt riietada ning magama peab ta jahedas toas. Tugeva sügelemise korral tuleb lapse vaevusi vähendada ka allergiavastaste ravimite andmisega vastavalt arsti nõuannetele.\nNÕGESTÕBI e. URTIKAARIA\nSel puhul tekivad lapse nahale nõgesekõrvetusele tüüpilised punetavad laigud, mille keskel on valge kubel. Lööve sügeleb tugevasti. Iseloomulik on lööbe väga kiire muutumine: kublad kord tekivad, kord kaovad, sageli mõne minuti jooksul. Lööbimine ise võib kesta küllalt visalt ja kaua, sest väikeste vaheaegadega tekivad uued kublad uutele kohtadele. Nõgestobi on enamasti kiiret tüüpi allergiline reaktsioon. Kui on olnud kokkupuude väga tugeva allergeeniga, siis võib lööbele kaasneda tugev turse, eriti näo piirkonnas, huultel, silmade ümbruses. Turse tekib sagedamini toiduallergia, aga ka putukate hammustuste ja nõelamiste korral, Esmaabiks tuleb kohe sisse võtta antihistamiinne ravim ja kui see piisavat efekti ei too, kutsuda kiirabi.\nNõgestõbi võib lastel esineda ka teistsuguse vormina: tekivad punetavad kublad, mille keskel on kõvad sügelevad sõlmekesed e. paapulid. Lööve lokaliseerub põhiliselt käte ja jalgade sirutuskulgedel, keha külgedel ja vöökohal. Mõnikord võib lööbeelemendi keskele tekkida ka kõva villike. Ka see urtikaaria on visa ja korduva iseloomuga ning väga sageli seotud toiduallergiaga. Näiteks võib lööve tekkida lapsel sügisel suurel õunasöömise ajal või jõulupühade ja uue aasta pidustuste ajal, kui õunad, mandariinid ja kommid lapsel suures koguses iga päev käepärast võivad olla.\nNõgestõve ravis kasutatakse peale allergeeni kõrvaldamise pikaaegse visa lööbimise ja sügelemise korral ka ravikuure antihistamiinsete ravimitega\nVastsündinute mikrofloora kujunemise sõltuvust raseda ja ema mikrofloorast tõestasid endise doktorandi Reet Mändari uurimused. Maailmamastaabis täiesti uudsed on Epp Sepa dissertatsioonis esitatud tulemused allergia sõltuvusest lapse esimese elukuu mikrofloorast. Ka näib laktobatsillidel olevat oluline roll allergia preventsioonis, sest eeskätt Rootsi allergikuil esinesid laktobatsillid oluliselt harvemini. Laktobatsillide liigilise koostise erinevus nimetatud lastel viitab vajadusele kasutada mikrofloora normaliseerimiseks kohalikest mikroobitüvedest valmistatud probiootikume. Viimaste aastate prospektiivne uuring allergia kujunemisest ja seedekulgla mikrofloorast alates sünnist kuni 2 eluaastani (koostöös Lasekliiniku doktorandi Tiia Vooriga) kinnitab nn. hügieeni hüpoteesi, mille järgi arvukam ja mitmekesisem kolonisatsioon vastsündinu perioodis väldib hilisemas vanuses allergia väljakujunemist. Meie uurimustest järeldame, et mida suurema hulga erinevate mikroobidega laps varases elueas kokku puutub, seda tõenäolisemalt ta hiljem neid ja nendega sarnaseid aineid (proteiine, lipopolüsahhariide, peptidoglükaani jt.) ei käsitle allergeenidena.\nPikaajalised jälgimised on näidanud, et vaktsinatsioonijärgseid allergilisi reaktsioone esineb vähe. Allergilised reaktsioonid tekivad mõne minuti kuni esimese tunni jooksul pärast kaitsesüsti saamist ja ilmnevad nõgestõvena, angioneurootilise tursena näol või väga harva raskema allergilise reaktsioonina. Sellepärast tulebki last iseäranis hoolikalt jälgida kohe pärast süstimist.\nEnamik vaktsinatsioonijärgseid reaktsioone ei kuulu allergiliste reaktsioonide hulka (palaviku tõus, katarralased nähud jt.).\nProblemaatilisemaks peetakse kanamunatundlike laste vaktsineerimist nende vaktsiinidega, mille valmistamiseks kasutatakse viiruste kasvatamist kanamuna embrüol. Suurem munavalgusisaldus on nendes vaktsiinides, mida kasvatatakse tervel embrüol (mumps, gripp, marutaud), väiksem embrüo fibroblastide koel kasvatatavais (punetised ja leetrid).\nKui tekib kahtlus allergilise reaktsiooni võimalikkuse suhtes vaktsineerimisel, soovitatakse teha enne lapsele nahatestid lahjendatud vaktsiiniga. Igal juhul peab arst, vajaduse korral koos allergoloogiga otsustama, kuidas korraldada kanamunatundlike laste vaktsineerimine leetrite, parotiidi ja punetiste vastu ning milline vaktsineerimismeetod on lapsele kõige otstarbekam.\nMillal vaktsineerida allergilist last?\nKindlasti tuleb kaitsesüstid teha allergilise haiguse remissioonifaasis, kui ägenemine on taandunud ja laps küllalt heas seisundis. Ägenemisest peaks olema möödunud vähemalt 1-2 kuud. Mõned päevad enne ja pärast vaktsineerimist soovitatakse allergilisele lapsele anda antihistamiinseid ravimeid.\nKindlasti tuleb meeles pidada seda, et kui lapsel on tekkinud allergiline reaktsioon mingile vaktsiinile, siis sedasama vaktsiini korduvalt lapsele manustada ei tohi!\nALLERGILISTE HAIGUSTE VÄLTIMISEST\nEnne lapse sündi on kõige vajalikum:\n· loobuda suitsetamisest,\n· loobuda koduloomadest korteris,\nSünnitusmajas tuleb allergiliste haiguste vältimiseks:\n· tagada võimalikult normaalne sünnitus;\n· panna laps varakult ema rinnale, et stimuleerida rinnapiima teket;\n· mitte kasutada vastsündinu toitmiseks piimaasendajaid.\nToida last õigesti!\n· püüa toita last rinnaga vähemalt 3-6 kuud;\n· ära kasuta rinnaga toitmise ajal liigselt tugevaid allergeene sisaldavaid toiduaineid: pähklid, kala, muna, šokolaad, apelsinid, tomat, täispiim jt.;\n· kui ei jätku rinnapiima, asenda see hüpoallergiliste segudega; ära anna tõhusustoitu enne 6. elukuud!\n· ära anna muna ja kala lapsele esimesel eluaastal!\nSee on küll dieedi korraldamisel mõneti piirav, aga lapse hea tervis tasub vaeva kuhjaga. Ka viirusnakkuste põdemine esimestel elukuudel suurendab allergilistesse haigustesse jäämise riski.\nKõigi nende nõuannete järgimine on väga oluline kõrge riskiga peredes, aga enamikku neist tuleks arvestada ja täita ka kõigis teistes kodudes, et oma last haigestumiste eest hoida. Toidurežiim ei vaja ainult täiesti terves peres piiramisi, rinnapiimaga pikka toitmist vajavad aga kõik imikud.\nKatsetada ei tohi ilma arstiga nõu pidamata: omapäi proovides võib laps jääda toitainete vaegusesse või saada uuesti proovides ülitugeva reaktsiooni.\nUurimise teeb keeruliseks see, et sageli põhjustavad toiduallergiat samaaegselt mitu toiduainet.\nLapse kasvades tuleb üha rohkem arvestada lenduvate ja olmeallergeenidega.\nAbistavate uuringutena saab teha nahateste toiduallergeenidega ja määrata üksikute toiduallergeenide vastaseid antikehi veeniverest. Nendest uuringutest ei ole abi, kui on tegemist toidutalumatusega.\nKui allergiat põhjustav toiduaine on kindlaks tehtud, tuleb seda vältida täielikult. Vältida tuleb kõiki seda toiduainet sisaldavaid toite. Põhitoiduained tuleb asendada samaväärsetega, üldtuntud toiduallergeenid asendamist ei vaja. Sobiv menüü kujundatakse igaühele individuaalselt toidupäeviku abil koostöös arsti ja lapsevanema vahel. Toiduallergia põhjustajad on igal toiduallergiat põdejal erinevad.\nImiku- või väikelapseeas avaldunud toiduallergia korral toiduainete taluvus lapse kasvades enamasti taastub. Taluvuse taastumine oleneb ka allergeenist: pähkli, kala ja muna allergia võib kesta eluaegselt.\nKõik toiduga seotud häired ei ole toiduallergia.


Hotellid IJsselham | Hotels.com\nOtsing hotellid IJsselham\nVaata kaardilt hotelle IJsselham\nIJsselham on paeluv koht, kust igaüks leiab enda jaoks midagi huvitavat. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata. Populaarsete vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Orhideekasvandus ja Villa Rams Woerthe muuseum. Ära unusta külastamast paiku nagu Sint-Clemensi kirik ja Rabo Theater De Meenthe.\nMajutusvõimalused, mida IJsselham pakub\nIJsselham ei jäta teid majutusega hätta, ükskõik kas reisite üheks ööks või kauemaks. Kui sinu sihtkoht on IJsselham, ootab sind Hotels.com saidil 15 head pakkumist. Paljud majutusvõimalused hinnasoodustusega kuni 20%. Soodsad hotellitoad on saadaval hinnaga alates 13 EUR/öö. Allpool näete, kui palju millise tärnide arvuga hotelle IJsselham ja selle lähipiirkond pakub.\n• 32 4 tärni hotelli alates 46 EUR öö\nIJsselham – kohalikud huviväärsused\n• Orhideekasvandus (9,1 km südalinnast)\n• Villa Rams Woerthe muuseum (11,1 km südalinnast)\n• Rabo Theater De Meenthe (11,2 km südalinnast)\n• De Oude Aarde muuseum (12,6 km südalinnast)\nIJsselham – millal on parim aeg reisimiseks?