EMV 2017 põhiturniiri live-ülekanne: Päev 2\nHomme alustab finaallaud kell 16.00.\nFinaallauast tehakse ka videoülekanne, mis algab tõenäoliselt väikse viibega.\nRaigo Vakra 1265000 550000\nKalle Pops 999000 408000\nJargo Alaväli 702000 325000\nJanar Kiivramees 508000 22000\nMarius Morel 482000 -478000\nRauno Tahvonen 337000 -225000\nGert Elmaste 296000 174000\nKristo Erala 266000 142000\nMarkku Koplimaa 243000 -156000\n10. koht Jan Kuik € 1110\nJan Kuik ei toibu pärast Gert Elmaste üles duubeldamist.\nUnes oli ta täna öösel näinud siiski seda, et jõudis finaallauda. Ent jõudis ta sinna ühe chipiga.\nKuna see on ilmsi pigem vähe tõenäoline, tuli leppida ümmarguse 10. kohaga, mis on kõike muud kui kehv saavutus.\nJan Kuik 0 -289000\nUudiseid ka 8-maxilt\nOskar Väli suutis pikas lõpuheitluses alistada Andres Allsalu.\nGert Elmastel , Jan Kuik callib all-ini -ga.\nJan nüüd ise ülishort.\nGert Elmaste Jan Kuik\nMarkku Koplimaa õhukeseks jäänud stäki lööb kahekordseks Jargo Alaväli.\nLauda kolm ruutut.\nJargo Alaväli Markku Koplimaa\nPre-flopist minnakse all-ini.\nFlopi esimene kaart on äss, kuid siis avaneb ka üheksa. Ja veel teinegi.\nRauno Tahvonen Raigo Vakra\nRaigo on vastast hästi tundma õppinud\nRaigo Vakra ja Rauno Tahvonen on täna õhtul ja öösel juba tükk aega koos mängida saanud.\nNii on ilmselt üksteisest mingi ettekujutus tekkinud.\nKui Rauno teeb riveris emand kõrge lauale beti, ei ole Raigol probleeme selle ära callimisega, sest ta ilmselt juba eeldab, et Rauno mängib keskmise, mitte kõrge kaardiga.\nSeekord on tal õigus. Raigo ehk äss kõrge on panga võitmiseks piisav, Raunol .\nSuured teevad mängu\nMarius Morel tõsteti teise lauda, kus ta nüüd Raigo Vakraga kohe mängima asub.\nFloppi vaadatakse 25 000 eest.\n, Marius check-callib Raigo beti 25 000.\nTurn , Marius check-callib 55 000.\nRiver , check-call 120 000-le.\nRaigol -ga kaks paari.\nMarius maksab ja sõnab: "Vanas lauas oli ägedam."\nRaigo Vakra Marius Morel\nÜks veel jäänud\nÜks mängija veel out ja saame õhtule (hommikule).\n11. koht Marek Marksoo € 1110\nMarek Marksoo liigub 155 000-ga all-ini UTG-lt.\nKalle Pops callib s, Marekil .\nMarek Marksoo 0 -162000\nEi ole veel Gerdi kord\nGert Elmaste stäkk 108 000.\nAll-ini callib Markku Koplimaa.\nKohe flopis on kuningas, aga maha jookseb neli ruutut, nii et Gert siiski juhib.\n8-maxil neli parimat alles\nNeli paremat teevad sotte selgeks 8-maxi turniiril. Praegu ollakse pausil.\nSilma järgi on teistest suurem stäkk Marko Keskelil.\nKristo Erala stäkk veidi alla 10BB. Pärast Marius Moreli tõstet on ta all-inis ja Marius tahab õnnele võimalust anda.\nSeekord õnn Kristo poolel.\nTema ässade pocket jääb Mariuse vastu pidama.\nKristo Erala Marius Morel\n12. koht Urmas Mõttus € 1110\nUrmas Mõttuse stäkk on väike ja lauakaaslased survestavad mõnuga.\nSB-lt läheb Janar Kiivramees all-ini ja Urmas BB-l peab tegema sama.\nLauda kaks emandat.\nUrmas Mõttus 0 -205000\nMarius Morel 960000 603500\nRaigo Vakra 715000 227000\nKalle Pops 591000 86000\nRauno Tahvonen 562000 324500\nJanar Kiivramees 486000 175500\nMarkku Koplimaa 399000 -31000\nJargo Alaväli 377000 -122000\nJan Kuik 289000 180500\nUrmas Mõttus 205000 -129500\nMarek Marksoo 162000 72500\nKristo Erala 124000 -51000\nGert Elmaste 122000 3000\nMängijad (viimasel?) pausil\nTarvis veel välja mängida 3 rahakohta, enne kui õhtule saab.\nTõenäoliselt on see ka tänane viimane paus.\n13. koht Aleksandr Kuperman € 750\nAleksandr Kupermani väike stäkk ei lase tal pikalt oodata. Nupud sisse ja Marius Morel vastas.\nAleksandri on kõrgem kui Mariuse , kuid et lauas neli ristit, kuulub võit just suure stäkiga turniiri favoriidile.\nAleksandr Kuperman 0 -126000\nRaigo kaart jookseb\nRaigo Vakral on pocketid ees ja taga.\nJärjekordne pocket, seekord soldatid, käes, tahab ta välja võtta Urmas Mõttust, kuid temal kuningad.\nRaigo õnneks jooseb lauda rida ja pank läheb jagamisele. Wheew.\nRaigo Vakra Urmas Mõttus\n14. koht Mati Pirn € 750\nPõhiturniiri kõrge 14. koht läheb kelmika peakattega Mati Pirnile.\nViimaseks käeks Markku Koplimaa ässade vastu.\nMarkku saagiks 73 000 chippi.\nMati Pirn 0 -115000\n15. koht Nikita Semjonov € 750\nViimased Nikita Semjonovi chipid leiavad kaitset Raigo Vakra mehise hõlma all.\nMaha neli ärtut.\nNikita Semjonov 0 -129500\nMarius kindlalt ette rebinud\nMarius Moreli hiiter ei ole kaugeltki veel läbi. Põhiturniiril on ta hoogu alles üles saamas.\nVeel paar minutit tagasi oli tema stäkk kõige suurem, Raigo Vakra enda omaga tihedalt kannul.\nNüüd andis Raigo duubli Rauno Tahvonenile ja Marius saab chipliidri kindlat staatust üksinduses nautida - teised stäkid ei pääse lähedale.\nRauno duubel tuli -ga, kui Raigoga võidu pre-flopis ületõsteid tehti ja viimaks sisse kärutati. Raigo mängis -ga.\nRauno Tahvonen Raigo Vakra Marius Morel\n16. koht Kaupo Tenno € 750\nÜhest keerulisemast vastasest saab jagu Raigo Vakra.\nAll-ini jõutakse enne floppi,\nRaigol , Kaupol\nÄssa ega kuningat boardile ei jõua.\nKaupo Tenno 0 -326000\nMarius ei eksi\nJargo Alaväli teab, kui ohtlik vastane on Marius Morel, ometigi läheb ta riskima.\nvaadatud, teeb Marius beti 15 000, mille Jargo tõstab 47 000-le. Marius callib.\nRiver ja Jargo kärgatab 90 000 chipi suuruse panusega. Marius vajab mõttepausi, et see läbi hammustada, kuid ta callib -ga.\nJargo Alaväli Marius Morel\n17. koht Mag Gafurov € 620\nMag Gafurovi viimased chipid sees -ga, ohtlik Marius Morel vastas -ga.\nMag Gafurov 0 -26500\n18. koht Marko Niitav € 620\nJan Kuik on tõesti väsinud ja ei jaksa pikalt mõelda ja vaagida.\nPre-flopis tõste 23 000, Marko Niitav all-ini ja Janilt kiire call.\nMaha kolm potit.\nMarko Niitav 0 -130000\n19. koht Alar Neemsalu € 555\nAlar Neemsalu läheb all-ini ja kohe tema järel Marek Marksoo.\nAlaril , Marekil .\nLaud ei aita.\nAlar Neemsalu 0 -209000\nPokkerimängija elu paneb Jani imestama\nJan Kuik saab alles täna aru, mida tähendab turniiripokker ja suured, tunde kestvad turniirid.\nSilm tahab mehel vägisi looja vajuda!\nKohvi usku Jan pole, parem siis juba hüpata ja keksida, ehk läheb meel ärksamaks.\nVõi on kellelgi Janile ärkvel püsimiseks häid nippe?\nJanar teeb üllatuse\nJanar Kiivramees üllatab Kaupo Tennot.\nBoard ja pangas on juba kõva kogus chippe.\nLisaks neile on Janar enda ette libistanud ühe 100k-se torni. Ja Kaupo callib.\nJanar avab .\nKas tõesti rida? Kaupo ei osanud seda ilmselt oodata.\nKaupo Tenno Janar Kiivramees\n20. koht Jüri Roots € 555\nJüri Roots lõpetab 20. kohal.\nJüri Roots 0 -88500\n21. koht Lehar Linno € 555\nLehar Linno chipid lähevad Urmas Mõttusele.\nvs ja kuningat lauda ei jookse.\nLehar Linno 0 -59000\nRaigo Vakra tahab flopi eest 16 000 ja Rauno Tahvonen maksab hea meelega.\n, Rauno checkib, Raigo juhtimisel lisab kumbki veel 16 000.\nTurn , Rauno haarab initsiatiivi ja paneb 42 000. Raigo callib.\nRiver , Raunolt 90 000 ja Raigo callib!\nRauno ei blufi, tal .\nParaku ei calli ka Raigo tühja koha pealt - .\nAlar laseb kunnid hapuks\nPre-flopi tõste on Alar Neemsalul 17 000. Kristo Erala callib.\nja Alarilt 17 500, Kristole sobib.\nRiver , Alarilt bet 35 000 ja koheselt call ka Kristolt.\nAlaril , mis jääb lahjaks, Kristol riverdatud maja -ga.\n22. koht Knut Turk € 490\nKnut Turk mängis vahepeal väga suure stäkiga, aga järjest väiksemaks on see ta ees jäänud.\nViimased nupud sisse -ga, vastas väike pocket Marek Marksool.\nJa see pocket peab.\nKnut Turk 0 -89500\n23. koht Meelis Vist € 490\nMeelis Visti viimane käsi , mis jääb alla Marius Moreli -le, kuna Marius saab masti.\nAinus, mis Meelisel enda sõnul koju minnes kripeldama jääb, on üle-eelmine jaotus.\nMeelis Vist 0 -34500\nKalle Pops 505000 271000\nJargo Alaväli 499000 368700\nRaigo Vakra 488000 367000\nMarkku Koplimaa 430000 278900\nMarius Morel 356500 226500\nUrmas Mõttus 334500 117900\nKaupo Tenno 326000 198200\nJanar Kiivramees 310500 235200\nRauno Tahvonen 237500 100000\nAlar Neemsalu 209000 100000\nKristo Erala 175000 -33500\nMarko Niitav 130000 50000\nNikita Semjonov 129500 -99500\nAleksandr Kuperman 126000 -78000\nGert Elmaste 119000 68300\nMati Pirn 115000 -38500\nJan Kuik 108500 -173500\nMarek Marksoo 89500 75500\nKnut Turk 89500 -201000\nJüri Roots 88500 -31000\nLehar Linno 59000 -47100\nMeelis Vist 34500 -45500\nMag Gafurov 26500 -53500\n15 minutit puhkust.\nShortstackid koondunud ühte lauda\nGert Elmaste ja Meelis Vist on ühed turniiri väikseimad stäkid. Kui Jan Kuik teeb tõste 15 000, ei liigu kumbki all-ini, vaid mõlemad blindide pealt callivad.\nFlop , Jan jätkab 20 000-ga, kuid Gert nüüd oma 35 000-ga all-inis.\nMeelis loobub, Janil ei jää muud üle kui callida.\nJan avab wismarliku .\nTabamust tõesti kummalgi pole, kud Gerdi kaart kõrgem. Duublisse.\nMeelis Vist Gert Elmaste Jan Kuik\nVaatamist väärt pre-flop mäng\nKaupo Tennole ja Rauno Tahvonenile pole kaarte vajagi, põnev mäng mängitakse juba enne floppi maha.\nRauno teeb tõste 15 000, mis saab Janar Kiivramehelt calli. Kaupo tõstab 54 000-le. Nüüd teeb Rauno ületõste 118 000. Janar loobub. Kaupo all-inis.\nEi, see ei olnud siiski Rauno eesmärk. Fold.\nRauno Tahvonen Kaupo Tenno Janar Kiivramees\nPole veel Magi aeg\nMag Gafurov valib hoolikalt all-ini minemiseks õige aja.\non piisavalt hea kaart, millega vastase kümnete pocket hävitada.\nMag on duublis ja mäng jätkub.\nRaigol jääb lõbust puudu\nRaigo Vakra pole tulnud siia tõsist pokkerit taguma. Tema on showmees, kes tahab juttu ajada ja mõnusasti napsu võtta.\nJanar Kiivramees nii kõva jutustaja ei ole ja vajab tagant torkimist. Nii selle kui Janari jooma ärgitamisega Raigo aktiivselt tegelebki.\nRaigo Vakra Janar Kiivramees\n24. koht Dmitri Gaškov € 490\nDmitri Gaškov mängib parema kaardiga. Rauno Tahvonen teeb tõste -ga, aga et Dmitri all-in on nii väheke suurem kui Rauno tõste, siis callib ta mõistagi ära.\nLauda soldat ja kümme.\nDmitri Gaškov 0 -84000\n8-max on üle koera turja saanud\n8-maxil on järel 40 parimat. Kokku kogunes mängima 113 mängijat.\nHuvitav, kumb kestab kauem? Kas põhiturniiri finaallauani mängimine või 8-max?\n25. koht Lauri Laanvee € 490\nLauri Laanvee viimaseks käeks Kalle Popsi vastu.\nTugevam kaart tabab paremini.\nLauri Laanvee 0 -113000\nRauno nagu vana rahu ise\nNüüd on Rauno Tahvonen Janar Kiivramehega boardi vaatamas.\ntoob mõlemalt checki.\nRiver Janarilt beti 26 000, Raunolt tõste 73 000.\nJanar mõtleb väääga kaua, protsessorid on peas täisvõimsusel tööl. Rauno samal ajal nagu vana rahu ise.\nLõpuks Janar foldib. Kummagi kaarte me ei näe.\nRauno Tahvonen Janar Kiivramees\nUrmas Mõttus avab 11 500 ja saab Rauno Tahvonenilt otsa 27 500.\nUrmaselt omakorda 64 000. Kui Rauno all-ini liigub, tuleb Urmaselt aga pikk mõttepaus ja fold.\nSee üllatab Raunot, foldi ta ei osanud oodata.\nRauno Tahvonen Urmas Mõttus\n26. koht Ragnar Nauka € 425\nArvestades, et vahepeal oli Rangar Nauka oma stäkiga pigem keerulises seisus, ei ole tulemus sugugi kehv.\nRagnar Nauka 0 -37500\n27. koht Rain Mölderkivi € 425\nPrivadori viimased nupud lähevad Jan Kuikile.\nJani pocket kuningad hitivad flopist seti, Raini ei taba miskit.\nRain Mölderkivi 0 -101500\n28. koht Reigo Maar € 425\nKa Reigo Maarile 425 eurot valuraha.\nReigo Maar 0 -84000\n29. koht Mario Ruuto € 425\nMario Ruuto stäkk on pisike, aga ta peab vastu money jumpini.\nMario Ruuto 0 -117100\n30. koht Robert Shmict € 390\nRobert Shmidtile ümmargune 30. koht.\nRobert Shmidt 0 -34300\n31. koht Igor Pihela Jn € 390\nPausilt shortstackina naasnud Igor Pihela Jn ei suuda stäkki üles paisutada.\nIgor Pihela Jun 0 -34500\n32. koht Marek Selgeveer € 390\nMarek Selgeveer kukub välja. Küsimusele, kuidas see juhtus, vastab ta lihtsalt: "Küsi Vakra käest."\nSelge, Vakra tegi liiga.\nMarek Selgeveer 0 -161800\n33. koht Andrei Mjagkov € 390\nTase 17: 2,000-4,000, 400 ante\nAndrei Mjagkovi stäkk on juba pikemat aega väike. Tal pole pääsu.\nAndrei Mjagkov 0 -26000\nKnut Turk 290500 15500\nJan Kuik 282000 187400\nKalle Pops 234000 50800\nNikita Semjonov 229000 48600\nKristo Erala 208500 141100\nMati Pirn 153500 81900\nRauno Tahvonen 137500 19500\nMarius Morel 130000 29800\nJüri Roots 119500 59600\nLauri Laanvee 113000 57800\nAlar Neemsalu 109000 77100\nRain Mölderkivi 101500 -30800\nReigo Maar 84000 24400\nMag Gafurov 80000 6000\nMeelis Vist 80000 -89800\nMarko Niitav 80000 33900\nRagnar Nauka 37500 -26000\nIgor Pihela Jun 34500 -88800\nAndrei Mjagkov 26000 -42100\n34. koht Priit Tõnisson € 390\nRahades ka Priit Tõnisson, kes peab seekord leppima 34. kohaga.\nPriit Tõnisson 0 -58200\n35. koht Siim Leiman € 390\nKuidas Siim Leiman välja kukub, näha ei õnnestu, kuid väljas ta on.\nSiim Leiman 0 -51800\nMulliks jääb Janno Sild\nJanno Sild saab pettumuse osaliseks. Ootab tükk aega kaarti, et mängida ja saabki selle - .\nAll-ini callib -ga Kalle Pops.\nKõik teised rahades.\nJanno Sild 0 -121700\nKäib intensiivne mullimäng\nAga mull on visa lõhkema.\nMati Pirn on ässade pocketiga all-inis käinud, kuid ei saanud actionit.\nProovis ka Meelis Vist -ga, kuid ei midagi.\nMuul ajal on omavahel mänginud suuremad stäkid, kellelt all-ini ei ootaks.\nMarkku Koplimaa sai Jargo Alaväljalt -ga duubli, mängiti showdownini.\nHeiki Kapstase väjakukkumise järel lahutab meid rahadest veel 2 inimest.\nHeiki Kapstas 0 -22900\nVarsti on rahad\nJärel on 39 mängijat, kellest 4 jäävad teenistusest ilma. Ülejäänutele mingi raha kindlustatud.\nVäiksed elavad. Või surevad\nRanel Käsi läheb ca 45k-ga all-ini pärast Kaupo Tenno tõstet. Tuleb ka call.\nKaupol , Ranelil seitsmed.\nLauda äss ja game over.\nKõrvallauas on all-inis Kaido Koorits -ga, tal samuti ca 12 BB-d. Callib Raigo Vakra -ga ja üllatusi ei tule.\nKaido Koorits 0 -151200\nRanel Käsi 0 -97600\nRaigo kallab Marekile natuke oma küllusesarvest\nTase 16: 1,500-3,000, 300 ante\nMarek Selgeveeri stäkk on 50k kandis.\nFlip Raigo Vakra vastu läheb nagu plaanitud.\nMarekil ja ta saab kuningale pihta, Raigol .\nRaigo stäkk on nii suur, et Marekile duubel välja maksta pole mingi probleem.\nMarek Selgeveer Raigo Vakra\nKK - Kindlalt Kahekordseks\nReigo Maarile tuleb duubel -ga.\nVastas ka KK - nimelt Kaido Koorits. Kaardid tal .\nKaido maksab välja ja jääb ise shortiks.\nReigo Maar Kaido Koorits\nRahakohad lähenevad, seega on oluline iga väljalangeja kirja panna.\nMe ei tea selle mehe nime, kes välja kukkus, aga teame, et chipid sai endale Knut Turk.\nEttevaatust, Mati betib\nKõigi häirelokaatorid lähevad tugeval režiimil tööle, kui Mati Pirn liiga uljalt bettima asub.\nMarius Morel teeb tõste ja saab calli. Mati teeb omakorda ületõste ja jääb Mariusega kahekesi.\nFlop ja Matilt jätkupanus 21 000.\nOkou, see ei tundu õige. Marius foldib.\nJa Mati näitab ässasid. Good fold.\nMati Pirn Marius Morel\nSilveri flip ebaõnnestub\nSilver Särev läheb flippama kümnete pocketiga, vastas s.\nEt lauda kuningas, on Silveri turniir läbi.\nSilver Särev 0 -26500\nJargo on pangast ikka väga huvitatud\nJargo Alaväli määrab flopi hinnaks 7000 ja saab calli Janar Kiivramehelt.\nja Janar check-callib Jargo beti 10 000.\nTurn , sama, aga bet nüüd 26 500.\nRiver ja Jargo liigub all-ini. Janar mõtleb pikalt, kuid palub siis diileril Jargo stäkk üle lugeda.\nDiiler tuvastab Jargo chippide arvuks 117 000. See info on Janarile nii palju abiks, et pärast pikka tankimist ta siiski foldib.\nMudugi tahaks ta hirmsasti teada, millega Jargo mängib, kuid uudishimu jääb rahuldamata.\nAimar tahab veel kodus harjutada\nTase 15: 1,200-2,400, 200 ante\nAimar Leesalule ei too võitu emandate pocketi vastu.\nKüsimusele, kas nüüd otse 8-maxi mängima, vastab Aimar eitavalt.\n"Ma võitsin hiljuti chipikohvri, lähen vahepeal harjutan kodus."\nAimar Leesalu 0 -51000\nRauno saab Raigolt chippe\nRaigo Vakral on suur stäkk ja hea tuju.\nJust paras aeg üritada temalt ässade pocketiga chippe saada.\nRauno Tahvonenil läheb üritus korda. Päris duublit ei tule, aga palju puudu ka ei jää.\nLauas , mängitakse showdownini, Raigol .\nVakra loob sisu\nRaigo Vakral on täna meiega nii mõndagi jagada.\n"Pane kirja, et Jägermeister teravdab mõistust. Ja et Aleksandril on oma nupud kotiga kaasas. Ja Kooritsal on mingi vale number. Ja Maar on luckbox."\nReigo Maar Kaido Koorits Raigo Vakra Aleksandr Kuperman\nAlar edeneb ca 65k peale\nAlar Neemsalu ilmselt ei nõustu selle naljaga, et Anna Kurnikova () - beautiful, but never wins.\nAlari Kurnikova toob sisse 30k+ Priit Tõnissoni vastu.\nLauda kaks ässa.\nAlar Neemsalu Priit Tõnisson\nNäeme Carmen-Elina Kuprit lauast tõusmas, rahuloleva näoga sumpab chippides Marius Morel - ju sinna need läksid.\nCarmen-Elina Kupri 0 -89500\nMängijad 5 lauas\nMängijad tõstetakse lõpuks viide lauda, mis teeb ruumi 8-maxilistele, kellest muist on ootelisti pandud.\nUrmase karvane käsi on mängus\nRene Riomari jääb Urmas Mõttuse vastu vaid pisut nõrgaks.\nAga all-in on all-in ja Rene out.\nRene Riomar 0 -35700\nPriit Türneri ideaalne võimalus stäkk kolmekordistada ebaõnnestub.\nTema väikse all-ini callivad nii Janno Sild kui Lauri Milvek.\nFlop , Janno ja Lauri mängivad edasi, lisades panka veel 12 000 per nägu.\nTurn , Janno küsib 16 000, aga Lauri loobub.\nJõuamegi showdowni, kus Priidul -ga mastitõmme. Jannol -ga lihtsalt hea seis.\nRiver ei ole ruutu.\nPriit kahjuks out.\nPriit Türner 0 -24200\nAndu fännidel kurb moment\nAndres Allsalu tuleb pausilt väikseima stäkiga ja peab seda igal juhul suurendama.\nparaku ei toida, sest Robert Shmict vastas -ga ja kõrgem kaart saab pihta.\nAndres Allsalu 0 -22300\nIgor ei saa calli\nIgor Pihela Jn tahab all-ini minna pärast ees olevat tõstet ja calli.\nCalli ta aga ei saa, Mario Ruuto foldib kümnete pocketi lausa lahtiselt.\nIgor Pihela Jn Mario Ruuto\nStäkkide sisse toksimise ajal on turniir lõppenud kolmele mängijale.\nToivo Ojasoo 0 -51100\nIgor Pihela Sen 0 -24900\nKevin Sepp 0 -46200\nNende mängijate oma, kellel on mängija ID ja kelle stäki diiler luges.\nPuuduvate stäkkide osas esitada pretensioon iseendale või oma laua diilerile.\nKnut Turk 275000 208900\nUrmas Mõttus 216600 155700\nAleksandr Kuperman 204000 161500\nKalle Pops 183200 77800\nNikita Semjonov 180400 102200\nMeelis Vist 169800 89400\nMarek Selgeveer 161800 108100\nMarkku Koplimaa 151100 82500\nRain Mölderkivi 132300 41600\nJargo Alaväli 130300 45100\nKaupo Tenno 127800 15900\nIgor Pihela Jun 123300 47500\nJanno Sild 121700 59400\nRaigo Vakra 121000 71100\nRauno Tahvonen 118000 70600\nMario Ruuto 117100 64000\nLehar Linno 106100 25600\nKristjan Abakanov 102000 35500\nMarius Morel 100200 10300\nJan Kuik 94600 55700\nLauri Milvek 89900 15200\nCarmen-Elina Kupri 89500 -56500\nDmitri Gaškov 84000 31800\nMag Gafurov 74000 17600\nMati Pirn 71600 40000\nAndrei Mjagkov 68100 5800\nKristo Erala 67400 -9200\nRagnar Nauka 63500 -13000\nReigo Maar 59600 -39500\nPriit Tõnison 51200 0\nToivo Ojasoo 51100 -10100\nAimar Leesalu 51000 24300\nGert Elmaste 50700 -19300\nKevin Sepp 46200 27200\nMarko Niitav 46100 -14500\nRene Riomar 35700 11100\nRobert Shmidt 34300 0\nAlar Neemsalu 31900 -75400\nSilver Särev 26500 500\nIgor Pihela Sen 24900 -69400\nHeiki Kapstas 22900 -22400\nAndres Allsalu 22300 -8000\nBig blind eri\nTase 14: 1,000-2,000, 200 ante\nCarmen-Elina Kupri callib UTG-lt, Mag Gafurov otsustab CO peal callida, Mati Pirn SB pealt tuleb mängu ning Jan Kuik on nõus flopi tasuta vaatama.\nrainbow flopi pealt panustab Mag Gafurov 3500 ning kuigi Carmen-Elina Kupri hoiatab, et blaindidel võib vabalt olla , saab calli Jan Kuik käest.\nFlop , mis toob lauda mastitõmbe. Mõlemad mängijad checkivad.\nRiver , Jan Kuik betib 8500 ning Mag Gafurov teeb peale minutilist mõttepausi calli -ga. Jan Kuik näitab o, mis sai seekord küll odavalt flopi vaadata, kuid ei suutnud vastu panna kiusatusele floatida mängijat.\nMag Gafurov Jan Kuik\n15 minutit pausi.\nFlop toob Igor Pihela Sn-lt beti 22 500, aga Urmas Mõttuse all-ini.\nUrmasel -ga seis hea, Igor -ga poti ootel.\nKuid ei, turnis ega riveris potit pole.\nUrmase stäkk kahekordne, Igorit see suurt ei morjenda.\nPalju kehvemini kui Urmasel on läinud Priit Brikkeril ja Erik Heinjärvel.\nErik Heinjärv 0 -36500\nPriit Brikker 0 -49800\nIgor lõpetab Vladislavi piinad\nVladislav Zotovi stäkk on juba pikemat aega väga väike. Tal avaneb võimalus see duubeldada, kui läheb all-ini ja saab calli Igor Pihela Jn-lt.\nHea keskmine kaart saab korra rea lootuse, aga kohale ei jõua.\nVladislav Zotov 0 -25500\nBeto Miljand 0 -106900\nKasiinost on saanud saun\nTänu 8-maxi edasilükkumisele on kohale jõudnud mängijad koondunud main eventi mängijate selgade taha ja hingavad kasiinos õhu väljakannatamatult palavaks.\nKes tuleb 8-maxi mängima, sellel soovitan saabuda täpselt, mitte varem.\nÜhes lauas on Kaido Kooritsa silmad suured. Ta on just maksnud kinni Marek Selgeveeri riveri beti 10 500 ja ei suuda uskuda, mida näeb. Marekil full house.\nSamal ajal kõlab rõõmupakatus slotimasinate tagant - keegi on võitnud 10 000+ eur.\nMarek Selgeveer Kaido Koorits\nCarmenile piisab ka vähesest\nCarmen-Elina Kupri ja Ragnar Nauka limbivad sisse. Buttonil istuv Jargo Alaväli teeb tõste 7500-le. Carmen läheb nüüd all-ini ja saab foldid, sest Jargo kahtlustab ässasid.\nCarmen näitab ja on sõjasaagiga täiesti rahul.\nCarmen-Elina Kupri Jargo Alaväli Ragnar Nauka\nRanno teist main eventi meistritiitlit ei saa\nKõik Ranno Sootla peale panustanud on rahast ilma, sest Ranno teist meistritiitlit tänavu võita ei saa.\nRanno Sootla 0 -110000\nValmar Rünk 0 -43100\nMadis Ormisson 0 -50800\n8-max tunni võrra edasi lükatud\nKes on plaaninud 8-maxi mängida, peab tunnikese ootama, sest main event ei ole kulgenud loodetud tempos ja 8-maxi huvilisi on rohkem kui oodati.\nAlustate kell 19.00\nMarek jääb suurest pangast ilma\nAleksandr Kuperman ja Marek Selgeveer kos floppi kiikamas.\nja kumbki lisab panka 20 000.\nTurn toob Aleksandrilt koguka panuse - 36 000. Marekilt call.\nRiver ei ole see, mida Marek ootas. Kui Aleksandr all-ini läheb, ta calli ei saa.\nMarek jäi küll suurest pangast ilma, aga vähemalt on mängus.\nRail Ageni 0 -36600\nOtt Jaakson 0 -29300\nMairold Millert 0 -50500\nMarko Liblik 0 -48700\nPriit komistab suure pocketi otsa\nTase 13: 800-1,500, 200 ante\nPriit Oja teeb kõik õigesti. Enne floppi -ga tõste, tabab flopist emandaga top paari, betib, saab selga, läheb all-ini ja saab calli.\nParaku vastas kuningad.\nLootus on veel näha turnis-riveris ässa, emandat või runner-runner masti, kuid ei, ei tule ühtki nimetatuist.\nPriit Oja 0 -83200\nVahepeal on jõudnud info Urmas Lepiku väljakukkumise kohta.\nUrmas Lepik 0 -52900\nIgor võtab rahulikult\nIgor Pihela Jn teeb tõste 3800 ja saab kaks calli.\nTurn , varasel positsioonil mängija teeb beti 4500 ja Igor callib, kolmas mängija loobub.\nRiver ja panuseid ei tehta.\nÜks mängija avab , Igoril hoopistükkis .\nMati jääb sõnatuks\nCarmen-Elina Kupri on BB-l ja soovib buttonil istuvalt Mati Pirnilt walki.\nMatil see plaanis pole, ta teeb hoopis tõste ja Carmen ütleb, et callib ainult sellepärast, et Mati sellise õela tõste tegi.\nTurn ja Carmen betib 5000. Mati foldib ära ja Carmen imestab, miks ometi ei võinud Mati kohe alguses respecti anda.\n"Näita kolme," nõuab keegi lauakaaslane.\nSaab. Carmen avab .\nMati Pirn Carmen-Elina Kupri\nTühjad stäkid out\nMarek Einmannil ega Mark Metslal pole mõtet enam tulla, sest stäkid on tühjaks tiksunud.\nMarek Einmann 0 -22500\nMark Metsla 0 -24400\nRaigo bluffi ei karda\nEes on miinimumtõste ja kui kord rääkida jõuab Raigo Vakra kätte, teeb too ületõste 10 800-le. Foldivad nii BB kui tõstja. Raigo lehvitab . Polnudki miskit.\nTurniir on vahepeal otsa saanud kahel mängijal.\nVeiko Visnapuu 0 -30800\nJaan Vasser 0 -56000\nHeikil on suur uudishimu\nMarkku Koplimaa avab 3500 ja saab kaasa Heiki Kapstase.\nFlop , Heiki checkib, Markku soovil lisab kumbki mängija panka 4500.\nTurn , Heiki taas checkib, Markku küsib 10 500 ja saab.\nRiver , Markkult 24 500 ja kuigi see hammustab Heiki stäkist olulise osa, ei saa viimane uudishimust võitu.\nMarkku näitab . Sellest piisab.\nMarkku Koplimaa Heiki Kapstas\nToivo Ojasoo liigub all-ini, kui boardil ja ees Kaupo Tenno bet.\nKaupol on tabamus, seega call.\nToivol ja seda Kaupo ei biidi.\nRiver on tähtsusetu. Toivo duublis.\nToivo Ojasoo Kaupo Tenno\nMark Metsla, kus sa oled?\nKa Mark Metsla stäkk jookseb niisama. Mark, sinu lauakaaslased tunnevad sinust puudust!\nMängijad päeva esimesel pausil.\nTugevaid jääb vähemaks\nKes panustas Raigo Aasmaa peale, on seekord kaotanud. Raigo ei suuda kuidagi oma mängu täna käima saada ja kukub veidi enne esimest pausi.\nSama halvad uudised ootavad Siiri Saarele panustanuid, sest leveli viimases jaotuses tabas tedagi kohutav ebaõnn.\nFlopist saadud rida lendas vastu taevast tänu suurema stäkiga Nikita Semjonovile, kes oma -ga turnis maja tabas.\nAnti Retsä 0 -75700\nSiiri Saar 0 -48300\nRaigo Aasmaa 0 -81000\n...meenub veel üks lugu.\nMeelis Vistil suited. Tõste 2500. Raigo Vakra näpib nuppe ja kogemata veereb lauda 500-line. Kutsutakse floor manager, kes teatab, et see on call. Reigo Maar BB-lt tuleb kampa.\nFlop . Raigolt bet 3500, Reigo foldib, Meelis mitte.\nTurn , Meelis check-callib Raigo beti 6000.\nRiver ja Meelis check-callib Raigo beti 12 300.\nRaigo muckib. Ta vist teadis, et river toob tabamuse...\nMeelis Vist Reigo Maar Raigo Vakra\nReigo Maar on Raigo Vakrale pinnuks silmas.\nRaigo teeb tõste 2500 ja Reigo buttonilt callib. Ka Ranel Käsi osaleb.\n"See on minu oma," teatab Raigo resoluutselt ja betib 3500.\n"Vaatame riveri ka ära," ei taha Reigo veel foldida.\nTurn , Raigolt 6000 ja Reigo ei loobu. "Äkki see uus diiler ei anna sulle riverit," on Raigo kahtlev.\nRiver ja Raigo checkib, sest asi tundub olevat mäda. On Reigo hetk. Bet 14 800. Raigo ei suuda foldida ega uskuda, et Maar on jälle riverdanud. Call.\nReigol, palun väga - .\nLendavad mõned trükimusta mitte kannatavad väljendid.\nReigo Maar Raigo Vakra\nNemad ei pääsenud\nNatalja Manuyko 0 -25300\nMaksim Petrov 0 -22800\nMarko Kolk 0 -21000\nRauno paneb Priidu nupud teenima\nAlles Priit Ojalt duubli saanud Rauno Tahvonen ei oota, vaid paneb stäki kohe lisa teenima.\nFlopi eest küsib button Rauno 8700 ja saab kaasa Marko Libliku.\nTurn , Marko bet 8500 saab calli.\nRiver , Marko palub diileril pangas olevad nupud laiali sügada, et ta saaks panga suurusest paremini aimu.\nTäpselt kalkuleeritud panus on 21 000. Rauno loeb nüüd omakorda chippe edasi-tagasi ja sõidutab torni keskele.\nKuigi Markol on callida alla 10 000, ta seda tegema ei hakka. Muck.\nKõik tahavad teada, mis Raunol oli, aga teada nad ei saa.\nRauno Tahvonen Marko Liblik\nLet's do it Rauno style!\nKui duubeldada, siis suure kärakaga!\nSee on väga lihtne, kui sinu vastaseks on emotsionaalne Priit Oja.\nRauno Tahvonen läheb pre-flopist all-ini ja saab Priidult calli.\nPriit mängib -ga, Raunol kõigest .\nFlop võtab Priidult silmanägemise - . Ja paneb ta ahastusest karjatama.\nRohkem sõnu polegi vaja.\nRauno Tahvonen Priit Oja\nMarek Einmann, auuuuu?\nMängija Marek Einmann ei ole veel kohale jõudnud. Kas Marek teab, et tal oli vaja kell 14.00 kasiinos olla?\nAndke sõnum edasi, pool stäkki on veel alles.\nVahepeal on langenud järgmised mängijad:\nIndrek Stranberg 0 -14400\nRikard Relander 0 -20900\nDmitri Zatzik 0 -54200\nViktor Sahhatski 0 -35500\nImre Leibold 0 -23400\nKristo Kangur 0 -35300\nKumb jääb peale\nRaigo Vakra avab, Reigo Maar paneb otsa ja saab calli nii Raigolt kui Lauri Milvekilt.\nFlopis . Kui Lauri ja Reigo ees on 6600 nuppu, tõstab Raigo 17 000 peale. Ühe mehe saab sellega maha, aga Reigot mitte.\nTurn , mõlemad mängijad checkivad.\nRiver , Raigo üritab tasuta showdowni jõuda, kuid Reigo pole sama meelt.\nKaartide avamiseks tuleb Raigol siis 12 000 maksta.\nReigo avab ja Raigo kaardid lendavad mucki.\nKnuti bluff ei lähe läbi\nJaanus Veste callib Knut Turki panused igal tänaval maha. Need pole just suured, aga midagi ikka.\nBoard on riveriks . Knut betib taas ja Jaanus teatab, et foldida ta ei saa, aga callida küll.\nKnuti kaardid lendavad mucki. Seekord ei õnnestunud.\nJaanus Veste Knut Turk\nUrmas Lepiku chipid kahekordistusid tänu käest leitud ässade pocketile.\nSponsored by Reigo Maar.\nReigo Maar Urmas Lepik\nKaks meest veel out.\nDanel Kunman 0 -17600\nIgor Vinkmann 0 0\nKõik väiksed ei kuku välja\nLauri Laanvee duubeldab ühe väikse stäki üles seisust vs .\nSuurem pocket peab vastu.\nLauri Laanvee Marek Marksoo\nPillerite perekonna ainus esindaja, Leino, on väljas. Tema chipid sai endale Rene Riomar.\nLõppes ka Ene Mägi teekond sel turniiril.\nLeino Piller 0 -22000\nEne Mägi 0 -18000\nLisaks juba nimetatud väljakukkujatele vabaneb ka Urmo Einardi iste.\nSiim Sooäär 0 -37200\nIndrek Reitalu 0 -21600\nTaavi Allsalu 0 -9300\nUrmo Einard 0 -16700\nMareki meelest väärib mäng küünlaid\nTaavi Allsalu stäkk on pisike ja ta liigub all-ini.\nMarek Selgeveeri meelest on igal juhul mõistlik maha callida.\nJuba flopis on emand. Samas, ka kaheksa. Paraku Taavile päästvat kaarti ei tule.\nMarek Selgeveer Taavi Allsalu\nIndrek teeb raske otsuse\nAsju hakkab juhtuma pärast floppi kui Madis Ormisson teeb mahlase beti ja paneb Indrek Reitalu elu üle järele mõtlema.\nAsi päädib all-ini minekuga.\n"Siis on sul küll halvasti," on Madis rahul ja näitab .\nNjah, turn ega river Indreku seisu ei paranda ja et tema stäkk väiksem, tuleb lauast tõusta.\nReporteri lauale jõuab ka Siim Sooääre ID number, mis tähistab temagi väljakukkumist.\nIndrek Reitalu Siim Sooäär Madis Ormisson\nÜhes lauas oli juba action\nJan Kuik ütleb juba pärast esimest jaotust, et nende lauas oli action.\n"Meil oli jah action. Kõik foldisid," teatab tembumees.\nPõnev on ka fakt, et isa Igor Pihela ja poeg Igor Pihela ei ole mitte lihtsalt ühte lauda sattunud, vaid istuvad lausa järjestikku. On see hea või halb, peame alles välja uurima.\nIgor Pihela Jn Igor Pihela Sn Jan Kuik\nKella kukkumiseni on mõned minutid ja mängijad krabistavad kottidega. Kilekottidega.\nNäib, et alustame õigel ajal.\nValgusvihk on Marius Moreli peal - kas jõuab kahekordne meister ka homsesse, et võtta kolmaski tiitel?\nPõhiturniiri teise päeva kohaloos\nLaud / Koht / Mängija / Punktid\n1\t1\tMarius Morel - 89900\n1\t2\tAimar Leesalu - 26700\n1\t3\tRaigo Aasmaa - 81000\n1\t4\tMarek Selgeveer - 53700\n1\t5\tUrmas Lepik - 52900\n1\t6\tMadis Ormisson - 50800\n1\t7\tSten Talviste - 55600\n1\t8\tTaavi Allsalu - 9300\n1\t9\tIndrek Reitalu - 21600\n5\t1\tAnti Retsä - 75700\n5\t2\tRuben Rahumägi - 48400\n5\t3\tRobi Väärtnõu - 21500\n5\t4\tUrmas Mõttus - 60900\n5\t5\tRagnar Nauka - 76500\n5\t6\tJan Kuik - 38900\n5\t7\tMario Ruuto - 53100\n5\t8\tMarko Kolk - 21000\n5\t9\tBeto Miljand - 106900\n6\t1\tKevin Sepp - 19000\n6\t2\tViktor Sahhatski - 35500\n6\t3\tLauri Laanvee - 55200\n6\t4\tMarek Marksoo - 14000\n6\t5\tJüri Roots - 59900\n6\t6\tKalle Pops - 105400\n6\t7\tAlar Neemsalu - 107300\n6\t8\tKaido Koorits - 151200 (chipliider)\n6\t9\tUrmo Einard - 16700\n8\t1\tEne Mägi - 18000\n8\t2\tDanel Kunman - 17600\n8\t3\tReigo Maar - 99100\n8\t4\tLauri Milvek - 74700\n8\t5\tRanel Käsi - 97600\n8\t6\tJanar Kiivramees - 75300\n8\t7\tSiim Sooäär - 37200\n8\t8\tMeelis Vist - 80400\n8\t9\tRaigo Vakra - 49900\n9\t1\tIgor Pihela Sen - 94300\n9\t2\tDmitri Zatzik - 54200\n9\t3\tLeino Piller - 22000\n9\t4\tRene Riomar - 24600\n9\t5\tMarek Einmann - 22500\n9\t6\tKristo Erala - 76600\n9\t7\tTarmo Mõttus - 42900\n9\t8\tCarlos Laasi - 26700\n9\t9\tIgor Pihela Jun - 75800\n11\t1\tVladislav Zotov - 25500\n11\t2\tMarkku Koplimaa - 68600\n11\t3\tGert Elmaste - 70000\n11\t4\tAndrei Mjagkov - 62300\n11\t5\tLehar Linno - 80500\n11\t6\tHeiki Kapstas - 45300\n11\t7\tCarmen-Elina Kupri - 146000\n11\t8\tErik Heinjärv - 36500\n11\t9\tDmitri Gaskov - 52200\n12\t1\tRail Ageni - 36600\n12\t2\tNikita Semjonov - 78200\n12\t3\tSiiri Saar - 48300\n12\t4\tIndrek Stranberg - 14400\n12\t5\tPriit Türner - 24200\n12\t6\tJanno Sild - 62300\n12\t7\tMairold Millert - 50500\n12\t8\tVeiko Visnapuu - 30800\n12\t9\tPriit Tõnisson - 58200\n13\t1\tSilver Särev - 26000\n13\t2\tKristjan Abakanov - 66500\n13\t3\tSiim Leiman - 51800\n13\t4\tAndres Allsalu - 30300\n13\t5\tOtt Jaakson - 29300\n13\t6\tRobert Schmidt - 52200\n13\t7\tKaidar Viikman - 30500\n13\t8\tKaupo Tenno - 111900\n13\t9\tToivo Ojasoo - 61200\n14\t1\tKnut Turk - 66100\n14\t2\tJaanus Veste - 44700\n14\t3\tMarko Niitav - 60600\n14\t4\tRanno Sootla - 110000\n14\t5\tJoosep Tõnus - 17000\n14\t6\tJaan Vasser - 56000\n14\t7\tPriit Brikker - 49800\n14\t8\tMaksim Petrov - 22800\n15\t1\tRikard Relander - 20900\n15\t2\tMag Gafurov - 56400\n15\t3\tRain Mölderkivi - 90700\n15\t4\tJargo Alaväli - 85200\n15\t5\tMati Pirn - 31600\n15\t6\tMark Metsla - 24400\n15\t7\tKristo Kangur - 35300\n15\t8\tOliver Saar - 23800\n16\t1\tRauno Tahvonen - 47400\n16\t2\tNatalja Manuyko - 25300\n16\t3\tImre Leibold - 23400\n16\t4\tRaigo Kaldma - 45500\n16\t5\tMarko Liblik - 48700\n16\t6\tValmar Rünk - 43100\n16\t7\tAleksandr Kuperman - 42500\n16\t8\tPriit Oja - 83200\nTule laupäeval Eesti pokkeri auhinnagalale!\nETPF tuletab meelde, et laupäeval toimuvale auhinnagalale on oodatud kõik OPEM 2016 meistrid ja EMV 2017 tiitliturniiride TOP3 ning eelmise aasta parimate nominendid.\nLoomulikult ka kõik teised mängijad - peole, põhiturniiri finaali "reilima", paaristurniirile, heategevusturniirile või niisama chillima!


Maris Jesse: eesmärk on vähendada elanike alkoholitarbimist püsivalt 20 protsendi võrra - Kliinik.ee\nMaris Jesse: eesmärk on vähendada elanike alkoholitarbimist püsivalt 20 protsendi võrra\nAllikas: Peeter Langovits/Scanpix\nNeljapäeval Taani saatkonnas toimunud Eesti elanike alkoholi tarbimist analüüsival ümarlaual ütles Tervise Arengu Instituudi direktor Maris Jesse, et Eesti alkoholipoliitika eesmärk on vähendada Eesti elanike alkoholitarbimist seniselt 10 liitrilt alla 8 liitri absoluutse alkoholini elaniku kohta aastas.\n"Miks me alkoholiga seotud probleemidest ei räägi?" küsis meditsiinivaldkonna ekspertide alkoholipoliitikat ja tarbimist analüüsinud ümarlaual Tervise Arengu Instituudi direktor Maris Jesse. "Viimase 3-4 aasta jooksul on Eesti ühiskonnas tekkinud teadvustus, et alkohol on sõltuvust tekitav aine, mitte lihtsalt moraali küsimus. Me oleme hakanud taas aru saama, et see ei ole esmalt moraali-, vaid meditsiiniline küsimus."\n"Selleks, et me saaksime alkoholikahjusid vähendada, on vaja püsivalt tegeleda alkoholi tarbimise vähendamisega," märkis Jesse. "Eesti valitsuse alkoholipoliitika eesmärk on, et Eesti elanike alkoholitarbimine väheneks seniselt tasemelt 20 protsendi võrra ehk alla 8 liitri absoluutset alkoholi ühe elaniku kohta aastas, mis täna on ca 10 liitrit. Me soovime saavutada Rootsiga sarnase taseme. Meil ei ole vaja tingimata täiskarsklust, sest me saavutame edu juba siis, kui paljud alkoholi tarvitavad inimesed tarvitaksid alkoholi vähem ja võib-olla edaspidi veel vähem. Normiks peaks saama vähesem alkoholitarbimine ning pidutsedes mitte purju joomine."\nEestis on 70 protsenti enneaegsetest surmadest seotud alkoholiga. 28 protsenti tööealiste meeste surmadest on seotud alkoholiga. Eestis on hinnanguliselt 60 000 alkoholisõltuvusprobleemiga inimest, kellest valdav enamik ei ole diagnoositud ega saa ravi. Peamiseks teguriks alkoholisõltuvusele vähese tähelepanu osutamises – nii arstide kui ametiasutuste poolt – on kindlasti selle häire kui tõsise meditsiinilise probleemi alateadvustamine.\nAlkoholisõltuvuse küüsis arvatakse olevat 11 protsenti Eesti tööealistest meestest ja 2 protsenti tööealistest naistest ning sellega kaasnev majanduslik ning sotsiaalne kahju on ühiskonna jaoks märkimisväärne. Ühtlasi on Eesti alkoholist tingitud surmade osas Euroopa tipus, millest suure osa moodustavad pikaajalisest liigsest alkoholitarvitamisest tulenevad terviserikked.\nsee on kohutav kui ägedaks on läinud alkoholi reklaam-poodidest välja ei saa -pead läbima kadalipu tunnelist-kus on alkohol,Miks ei saaks nõuda et need kastid asuksid kaupluse eraldatud osas.vähemalt kõige tagumises nurgas.Telekas on iga minut üks alk.reklaam-????????????????????????Tänan kui lugesite.


Kuidas saada kodus kõht trimmi. 3d mööbel\nVIDEO: Kodused harjutused rinnalihastele Argo Ader ja Thea\nKas poleks imeline, kui kõhuke tõmbuks imeväel trimmi ja ise ei peaks midagi tegemagi? Kahjuks ei ole see võimalik, aga on harjumusi, mida oma igapäevaellu lisades saab muuta kõhtu lamedamaks. Kümme lihtsat soovitust, kuidas kõhtu lamedamaks saada - Tervis - sõbranna.ee\nImages of Kuidas saada Kodus Kõht trimmi\nkuidas saada oma kõht koduste vahenditega trimmi? näljutada ei taha end, olen juba oma toitumist muutnud tervislikumaks ja kaotanud 3 kuuga 12 kg. aga 3a tagasi sünnitusest jäänud lotendav kõht ei taha kuidagi kaduda. teen juba ca nädal aega – päevas 100 istesse tõusu, mõned kätekõverdused, mul on ”liikuv taldrik- ei tea kuidas seda nimetatakse” ja sellega saab ilusti oma\nKuidas saada kõht kiiresti trimmi? Et rannahooajaks ilusaid kõhulihaseid saada, tuleks treeningute ja dieediga alustada juba nüüd, sest isegi järjekindlalt treenides võib tulemusi oodata alles kahe kuu pärast. Miks võiks olla pulberküünal igas kodus?\nBuduaar - KÕHT TRIMMI: loe, kuidas saavutada sale piht kuidas saada kodus kõht trimmi\nKuna hetkel finantsi pole et trenni minna aga ehk saab kodus teha mingeid harjutusi et peput väiksemat saada. Et ma muidu olen suht normaalne aga mu kõht on suur, et kuidas saaks kiiremini oma kõhu normaalseks? kohupiim. Andke aega ka, eriti kui alles novembris olete alustanud ja arvestage et ka kõige raskem ongi alati kõhtu trimmi\nKuidas tagumik trimmi saada? Treener vastab! - DELFI Naistekas kuidas saada kodus kõht trimmi\nSamuti aitab see väga hästi kaalust alla saada, sest kükk on palju energiat nõudev harjutus. Esimesel päeval alustad 50 kükiga ning järgmistel päevadel teed tasapisi rohkem, et vältida ülekoormust ja enda vigastamist ning nii õpid kükke õigesti tegema. Seda 30-päevast kükitreeningut on võimalik teha ka kodus.\nKuidas saada kõht kiiresti trimmi? | Tervis\nRAHVA HÄÄLE LUGEJAKIRI: Delfi Rahva Hääle reporter pani kirja oma kogemused ja nõuanded neile, kel sünnitus ees või just kogetud. Niisiis: nipid kuidas kõht rasedusjärgselt ruttu, kergelt ja vaevata trimmi saada.\nkuidas kõhtu trimmi saada? - Perekooli Foorum\nkõht trimmi - Perekooli Foorum\nKuidas kodus treenides kõhulihased trimmi saada? Videost saad kasulikke näpunäiteid. Tegu on intervalltreeninguga, mis keskendub keha keskosa lihaste tugevdamisele.\nOlen 24-aastane mees. Kaalusin aasta tagasi 115 kg. Nüüdseks olen saavutanud kehakaaluks 85 kg. Olen sellega väga rahul, aga välimus jätab soovida. Probleeme on just kõhupiirkonnaga. Selili lamades ei ole neid probleeme näha, kuid kui olla põlvili või toetada küünarnukkidele, on näha kuidas kõht ripub ja sama tahavad ka rinnad teha.\nKümme lihtsat soovitust, kuidas kõhtu lamedamaks saada kuidas saada kodus kõht trimmi\nKuidas kodus treenides keha trimmi saada? Sparta jõusaali peatreener Argo Ader jagab Thea Sei abil olulisi trenninippe ning näitab õiget sooritustehnikat jalalihaste treenimisel. Video 3. osa keskendub jalalihaste treenimisele ning videost saadud teadmised on rakendatavad nii koduses kui ka jõusaalitreeningus.\nresümee tartu ülikool


Pelletikatla seadistamine - Ehitusfoorum\nLugemata postitus Postitas arep » 16 Okt 2014, 10:46\n1) Milline on kõige efektiivsem pelletikatla temperatuuri seadistus ?\nOlen proovinud kõrgemaid (68 C) ja madalamaid (55 C) temperatuure. Tundub, et madala seadistuse puhul on pelletikulu väiksem. Kondensaati ei teki, sest välja mineva ja tagasi tuleva vee temperatuuride vahe ei ole suur ja ka katlaruum on soe.\n2) Kas on mingi seos katla ja küttevee temperatuuride vahel, et olenevalt vajalikust küttevee temperatuurist, tuleks ka katla temperatuuri muuta ? Ouman'i automaatika järgi on küttevee vajalik temperatuur 30 C - 40 C olenevalt ilmast (praeguste ilmade puhul, külmemaga vajalik temp ilmselt tõuseb).\nÄkki on olemas mingid seadistuste tabelid pelletikatla jaoks ? Katlaks on BlackStar 16, radiaatorküte, põleti NBE, netist seadistatav (seadistada saab väga paljusid erinevaid näitajaid), korstnas ka lambda andur (mis andis märgatava küttekulu kokkuhoiu ja parendas põlemisprotsessi - kui enne tahtis 1,6 kW peal tuli ära kustuda, siis nüüd põleb ühtlaselt).\n3) Milline on praeguste ilmadega (9 C - 12 C) pelletikulu? Mul läheb praegu päevas keskmiselt 10 kg, pinda 160 m2, toatemperatuur 20 - 21,5 C, s.h. soe tarbevesi. Suvel läks sooja vee tegemiseks 3 - 5 kg päevas (inimesi 4; boiler 200l).\nTänan ette kommentaaride eest.\nLiitunud: 03 Mai 2009, 14:50\nLugemata postitus Postitas TIKKER » 16 Okt 2014, 14:29\nKes paigaldas.Aiman vist vastust juba ette.\nLugemata postitus Postitas EMS » 16 Okt 2014, 15:26\nEga seda kondentsi tekkimist ei pruugi väliselt näha, kui vähe tekib, võib tekkida küttepindadele või korstnasse niimoodi, et hoiab pindasid niiskena koguaeg. Oleneb katlast lahkuvate suitsugaaside temperatuurist, millal hakkab kondenseeruma. Eks kui mingi luuk kusagilt katla tagaosast või suitsukäigult/korstnalt lahti võtta, siis näeb mis toimub seal. Mõni automaatika muudab katla vee temperatuuri ülesannet kui muutub välisõhu temp, aga kui seda muutmist ei toimu, siis peaks katla temp olema selline, et iga ilmaga sellest jätkuks. Pidev käsitsi kruttimine tundub mõttetu.\nPelleti kulu tundub mõistlik olema.\nLugemata postitus Postitas arep » 16 Okt 2014, 15:55\nTIKKER kirjutas: Kes paigaldas.Aiman vist vastust juba ette.\n? Ise paigaldasin.\nLugemata postitus Postitas arep » 16 Okt 2014, 16:07\nEMS kirjutas: Ega seda kondentsi tekkimist ei pruugi väliselt näha, kui vähe tekib, võib tekkida küttepindadele või korstnasse niimoodi, et hoiab pindasid niiskena koguaeg. Oleneb katlast lahkuvate suitsugaaside temperatuurist, millal hakkab kondenseeruma. Eks kui mingi luuk kusagilt katla tagaosast või suitsukäigult/korstnalt lahti võtta, siis näeb mis toimub seal. Mõni automaatika muudab katla vee temperatuuri ülesannet kui muutub välisõhu temp, aga kui seda muutmist ei toimu, siis peaks katla temp olema selline, et iga ilmaga sellest jätkuks. Pidev käsitsi kruttimine tundub mõttetu.\nVaatasin igale poole sisse ka, kondentsi ei paista kuskil. Välis- ja toatemp järgi reguleerib ainult Ouman 4T ventiili.\nKatla temperatuuri ei reguleeri ka pidevalt, suvel hoidsin 55 peal, praegu 57 peal kui ilm 0-i ümber kisub, siis paneks 60 peale ja päris külmaga mingi 65 peale. Samas mingit ratsionaalset seletust mul ei ole kui, et väiksema temperatuurini kütmiseks peaks olema väiksem kulu. Või kas on olemas mingi temperatuur, kus põlemine kõige efektiivsem? Samas lambda peaks selle põlemise igal ajal efektiivseks tegema?\nLugemata postitus Postitas Adlolf » 16 Okt 2014, 17:27\nSelleks,et pelletikatla efektiivsust objektiivselt hinnata on vajalik mõõta pelletikulu ja kütteveele vahendatud soojushulka.\n1.Milline on kõige efektiivsem pelletikatla temperatuuri seadistus ?\nMida madalam on tagasivoolu temperatuur seda kõrgem on katla kasutegur.\n2.Kas on mingi seos katla ja küttevee temperatuuride vahel\nSeos on, kuid sul määrab selle boiler (min. 60).\nKas on peale- ja tagasivoolu temperatuuriandurid?\nLugemata postitus Postitas Külaline » 16 Okt 2014, 19:10\nAdlolf kirjutas: Tere.\nTagasivoolu temperatuuri ei tea, sest termomeeter on katla juures ja lühiring hoiab seda üle 50 C. Pealevool käib läbi Oumani automaatika ja on mõõdetav, kuid Ouman hoiab küttevee temperatuuri vastavalt vajadusele mõõtes temperatuuri õues ja toas ehk praeguste ilmadega 28 - 40 C vahel.\nMiks peab katel olema min 60 C ?\nMa saan aru, et mida suurem temperatuuride vahe seda efektiivsem, kuid kas pole kõrgemate temperatuuride juures ka soojuskaod suuremad ?\nLugemata postitus Postitas Adlolf » 16 Okt 2014, 19:55\nMiks peab katel olema min 60.\nKas lühiringi temperatuur fikseeritud või reguleeritav? Katel min 60C on vajalik boilerile. Millist O2 sisaldust suitsus lambda andur hoiab?\nLugemata postitus Postitas arep » 16 Okt 2014, 23:03\nLühiringi saab reguleerida termostaadiga.\nTarbevee boileri süsteem on klapiga: kui tarbevee boileris temp alla läheb, siis sulgeb radika küttevee ja katla temp tõuseb ning kütab ainult tarbevett. Antud juhul ei arvesta automaatika mitte katla temp seadistust vaid tarbevee boileri oma ja kütab katla sellest 15 kraadi kuumemaks (näit tarbevesi 55 katel 70, kui 55 käes, siis läheb jälle radika kütte reziimi ja arvestab katla temp seadet näit 60)).\nGraafikust vaatasin, et lambda siksib 12 ja 19% vahel olenevalt millise võimsusega põleti põleb ja milline on O2 sisaldus korstnas.\nLugemata postitus Postitas EMS » 17 Okt 2014, 00:07\nSuurema võimsusega võiks ikka vähem kui 12 olla.\nLugemata postitus Postitas EMS » 17 Okt 2014, 00:11\nJa see sama number ongi 02 sisaldus peale katelt, seega ka korstnas, juhul kui kusagilt vahepeal lisaõhku ei ime.\nLugemata postitus Postitas arep » 17 Okt 2014, 09:12\nO2jakW.png (154.64 KiB) Vaadatud 11234 korda\nNäiteks 7,5 kw (roheline graafik) puhul oli O2 13% (must graafik)\nLugemata postitus Postitas EMS » 17 Okt 2014, 10:11\nVali "required oxygen" ka, siis näeb kas hoidis seatud väärtust. Ja "smoke temperature" võiks ka vaadata.\nLugemata postitus Postitas arep » 17 Okt 2014, 11:11\nO2jakW.png (83.53 KiB) Vaadatud 11211 korda\nAlumine must joon on required O2. Vahe on paar %-i.\nSuitsu temp andurit pole.\nLugemata postitus Postitas Adlolf » 17 Okt 2014, 11:45\nAntud juhul lambda(λ)= liigõhutegur mis on ühikuta arv.\nλ ____ _ 1,5 _ _ 2,0__ 2,5_ _ 3 _ __ 4 _ __ 5_ __ 6\nO2 %___ 7,0 _ 10,5 _ 12,6__ 14 _ 15,8 _ 16,8 _ 17,5\nPõletil PV20a on λ =1,3-1,6 . Nüüd võiks vaadata kas seisva põleti O2%=21.\nLugemata postitus Postitas EMS » 17 Okt 2014, 13:33\nÜsna kõrge seadearv pandud millegipärast. Kas siis tõesti andur valetab ja seadeväärtust on kohandatud valetava anduri järgi või on mingi muu põhjus miks nii kõrge 02 on seatud. Kasutegurit arvestades võiks ikka suurusjärgus poole väiksem olla.\nLugemata postitus Postitas arep » 17 Okt 2014, 13:49\nSeisval põletil on O2 21%. Põleti on NBE 16.\nLugemata postitus Postitas EMS » 17 Okt 2014, 14:17\nVõiks ju üritada hapniku % seadistust vähendada tasapisi ja vaadata mis toimub, aga sel juhul peaks vastava mõõteriistaga kontrollima põlemisgaase, niisama suvaliselt ei soovitaks. Seda mõõteriista sa vaevalt u. 1000 eur eest omale osta tahad, seega peaks tellima mõnest firmast selle töö. Äärmisel juhul kui kusagilt vaateavast on leeki hästi näha, siis võib ka silma järgi tegelikult üsna hästi saada õhu reguleeritud, aga see eeldab mõningast varasemat kogemust.\nLugemata postitus Postitas arep » 17 Okt 2014, 15:13\nEt kui ma nüüd õigesti aru saan, siis tuleks näppida ventika võimsuse seadeid?:\nVentika seadista.png (45.97 KiB) Vaadatud 11158 korda\nLugemata postitus Postitas EMS » 17 Okt 2014, 15:26\nEi tea selle põleti kohta täpselt, kas ja kus seal midagi veel võib olla. Kusagil äkki peaks olema ka seadistused, mille põhjal "required oxygen %" muutub, sest nagu näha, siis olenevalt võimsusest see muutub. Ei tea kas põleti püüab ka seadearvu ja reaalselt hapniku % kuidagi vastavusse viia, muutes ise õhku. Samas sel juhul need viimasel pildil olevad seaded ei mõjuks, kui ta ise püüab hapniku % hoida. Mõnel automaatikal on näiteks nii, et seadetes saab määrata hapniku % minimaalse võimsuse ning maksimaalse võimsuse juures ja siis vahepealsed seaded paneb ise ning ka reguleerib õhku ise, et saavutada etteantud hapniku %, lihtsalt seadetes on paika pandud õhu miinimum- ja maksimumkogused.\nLugemata postitus Postitas arep » 17 Okt 2014, 15:55\nOn jah mingi wanted O2 menüü ka:\nwanted O2.png (59.27 KiB) Vaadatud 11146 korda\nLugemata postitus Postitas EMS » 17 Okt 2014, 17:21\nSealt siis jah saab muuta neid, nagu näha siis miinimum- maksimum- ja keskmisel võimsusel. "Correction fan" read võivad tähendada seda, millises ulatuses automaatika õhu seadearvu muuta saab mingil võimsusel, et saavutada etteantud hapniku %. Pole selle automaatikaga kursis, aga võibolla tähendab siis seda, et näiteks kui sul oli 50% võimsuse juures õhku pandud 27%, siis automaatika võib seda 20% ulatuses muuta, et hoida etteantud 02 väärtust ja täisvõimsuse juures etteantud 35% õhku muuta 30% ulatuses, ehk vastavalt vajadusele ise muudab seatud 35%-st kuni 30 % vähemaks või 30% rohkemaks. Praegu on O2 seaded 16, 12 ja 8. Ma prooviksin esialgu, mis toimub kui panna näit. 12, 9, 6, kas suudab hakata hoidma neid madalamaid protsente.\nKas kolde hõrendust ka näeb kusagilt ja automaatselt hoiab seda või ei ole sellist andurit ja reguleerimist? Võimalik, et oleks vaja muuta ka "Exhaust fan" seadeid veidi madalamaks.\nLugemata postitus Postitas Adlolf » 17 Okt 2014, 17:33\nKas kasutus juhendis on midagi nii moodi:\nO2 SENSOR TUNE ( 0 - 100 )\nHapnikuanduri kalibreerimine, et kindlustada täpsed näidud. Hoia heitgaaside\nhapnikuandurit õhu käes ja kalibreeri see, et määrata õhu kontrollväärtus (21%\nhapnikku). Kui andur ei kalibreeri 10 ja 40 vahele, ei saa seda sisse lülitada.\nHOIATUS! Hapnikuandur peab olema kalibreerimise ajal soe.\nBLOCKING TIME ( 0 - 30 ) min.\nEtteandetigu peatab graanulite andmise, kui hapnikutase on olnud 2% alla määratud\nväärtuse x aja jooksul. Kasutatakse puidu põletamise korral.\nREGULATION TIME ( 1 - 60 ) sek.\nLambda anduri ajanäidu uuendamise muutmine.\nGAIN P ( 0,00 - 5,00 )\nVõimaldab määrata, kui palju hapnikuregulatsioon peaks reguleerima vastavalt sellele,\nkui kaugel selle tase on määratud näitajast.\nGAIN I ( 0,00 - 5,00 )\nVõimaldab määrata, kui palju hapnikuregulatsioon reguleerib vastavalt sellele, kui kaua\ntase on olnud erinev määratud tasemest.\nBLOWER REG LOW ( 0 - 100 ) %\nVõimaldab määrata, kui palju hapnikuregulatsioon saab reguleerida puhurit madala\nvõimsusega töötamise ajal.\nBLOWER REG MID ( 0 - 100 ) %\nVõimaldab määrata, kui palju hapnikuregulatsioon saab reguleerida puhurit keskmise\nBLOWER REG HIGH ( 0 - 100 ) %\nVõimaldab määrata, kui palju hapnikuregulatsioon saab reguleerida puhurit suure\nVõiks proovida seadistust O2% at 10% 14 ,O2% at 50% 10,5. Jälgida leeki enne ja pärast muutmist. Korsten: kõrgus ,läbimõõt ,material.\nLugemata postitus Postitas arep » 17 Okt 2014, 17:43\nTänud. Exhaust fan müüakse lisaseadmena ja seda praegu ei ole. Kolde hõrendust ei mõõda.\nKirjutasin taanlastele NBE-sse ka, vaatan mis nad ütlevad. Automaatika ise ütleb, et "O2 low, need adjustment".\nLugemata postitus Postitas EMS » 17 Okt 2014, 17:45\nKas koguaeg seda öelnud või kui muutsid midagi?


Kommentaarid: "See on jabur – mulle saadeti üle aasta hiljem Itaaliast üüratud liiklustrahvid ja vaidlustada saab neid vaid itaalia keeles!"\n"See on jabur – mulle saadeti üle aasta hiljem Itaaliast üüratud liiklustrahvid ja vaidlustada saab neid vaid itaalia keeles!"\nKatrin Helend-Aaviku, 14. detsember 2016 04:00\nSoovitaja/ 15. detsember 2016 00:42\nMa soovitan need trahvid ära maksta, enne kui Itaalia pool kohtumenetlust alustab. Küllap on need ikka asja eest määratud. Cinque Terre piirkonnas rakenduvad eeskätt turisridele väga ranged piirangud, kus ja millal tohib sõita või sõidukit parkida. Üldiselt on targem seal ilma autota seigelda. Omaette teema on Itaalia politseiga eesti keeles vaidlemine trahvi suuruse üle. See nüüd küll mõistlik tegu ei ole.\ne.b./ 14. detsember 2016 08:05\nMille poolest erineb itaalia ajalooliste linnade keskustes ilma loata ringi tiirutamine sellest, kui mingi turist tuleb Tallinna või Tartu raekoja platsile rendiautoga pontšikuid kummivilina saatel joonistama? Et siis millega rahul ei olda, et trahv tuleks vaidlustada? 80 eurot automaatkaameralt ja 50 rendifirmalt renditingimuste rikkumise eest . mis alusel seda siis vaidlustada? Et siis Bill Clintoni stiilis, et "sõitsin ajaloolisse kesklinna aga ei joonistanud pontšikuid"\nTäielik jama/ 14. detsember 2016 09:20\nTavalised tänavad on need ja kohalikud, kel luba olemas sõidavad kogu aeg. Ja kui teiste autode vahel märgi juurde jõuad pole enam kuhugi tagasi keerata\n14. detsember 2016 07:52\nno vot. mõtles, et läheb rendiautoga ja rallib ringi, aga tuleb välja, et ka siis võetakse vahele ja nõutakse trahv sisse. suur pettumus muidugi.\nimelik/ 14. detsember 2016 06:51\n..et mis keeles nad siis pidid need trahvid saatma? eesti keeles või?? mis imelik arusaam!\nottmandoo/ 14. detsember 2016 07:32\nKeegi ei keela eesti keeles vastamast!\nÜldiselt---ei pea põdema ja võid need p potist rahumeeli alla lasta!\nnaljamehed/ 14. detsember 2016 06:43\nSee ju vana uudis .\nно эстонцы, интересная журналистика.../ 14. detsember 2016 04:53\n“See on jabur – mulle saadeti rohkem kui aasta hiljem Itaaliast üüratud liiklustrahvid ja vaidlustada saab neid vaid itaalia keeles!”\nNüüd, aasta ja neli kuud hiljem tuletati perele puhkust meelde väga ehmataval moel.\nEsita kaebus vaid itaalia keeles!\n"See on jabur – mulle saadeti üle aasta hiljem Itaaliast üüratud liiklustrahvid ja vaidlustada saab neid vaid itaalia keeles!\nKatrin Helend-Aaviku, 14. detsember 2016, 04:00\n"See on lihtsalt absurd, et ennast kaitsta on praktiliselt võimatu, kui just ei oska itaalia keelt või ei palka endale seda valdavat juristi või veel parem – kohalikku advokaati," ütleb pereisa, kellele saabusid nüüd, aasta ja neli kuud pärast Itaaliapuhkusereisi, liiklustrahvid, mille vaidlustamine on aga vaat et lootusetu.\nAndrus käis eelmise aasta augustis Itaalias perega puhkamas. Ta rentis auto, et omal käel avastada Cinque Terre kaunist piirkonda. Kõik sujus kenasti ja kaasa toodi ilusad mälestused.\nNüüd, aasta ja neli kuud hiljem tuletati perele puhkust meelde ehmataval moel.\nKulla inimene/ 14. detsember 2016 07:35\nMis arbab et mujal maailmas võib sõita nii kuidas jumal juhatab või???maksnud see trahv ära kohe .aga kindlasti arvas et kes see itaaliast eestisse ikka neid trahve saadab.palju õnne.


Ristandhobune – Vilson | Key Hobumajandus - Eesti Hobune\nRistandhobune – Vilson\nRistandhobune Vilson on müüdud Soome\n11.03.2012 (10 aastat 3 kuud)\nTurjakõrgus: 149 cm\nVilsoni isa Välk 13 795T ( isa: Vahur 13 647T; ema: Leedi 24 766T; emaisa: Lorett 12 763T) on 2008. aastal sündinud, 160 cm kõrge ja samuti kollane nagu Vilson ise. Kollased olid ka Vilsoni isaisa Vahur ja isaisaisa Varus. Tori hobuse puhul on see üsna sageli esinev värvus.\nVilsoni ema Ruupia 4141E (isa Rosett 600E, ema Amrita 3974E, emaisa Adam 717E) on 2007. aastal sündinud põneva hiirja värvusega mära, kelle turja kõrgus on 143 cm. Eesti tõugu hobune paistab silma värvuste rohkuse poolest, siiski on hiirjas värvus siin suhteliselt haruldane, vaid umbes 5% populatsioonist. Hiirjas on üks ürg- ehk ulukvärvusi, selline, mis andis maastikuga sobiva kaitsevärvuse. Ruupia on suurepärane aretusmära, kes on seni ilmale toonud viis varssa. Teda iseloomustab see, et ta pärandab täkust sõltumata omaenda omadusi tugevalt järglastele. Ruupia isa Rosett oli hea liikumise ja hüppevõimega täkk, keda kasutati ratsahobusena Niitvälja ratsabaasis ning kes elas 30-aastaseks. Rosett omakorda kuulub Raspel 70E liini, millest on pärit mitmed galopihobused.\nGalerii: Ristandhobune Vilson\nVilson 4 aastane\nVilson 4 aastane (2016)\nVilson ja Ruupia (2012)\nTags: Eesti hobune – Vilson, Hobune müüdud, Key Hobumajandus – Varsad 2012\nKey Hobumajandus - Eesti Hobune > Värsked uudised ja tegemised > Key Hobumajanduse varsad > Ristandhobune – Vilson


Turundus ainult uks strateegia, Peamised kaubandustehnoloogia susteemid DMCC\nBroneeringute arv ühes kuus. Samuti saab nüüd sulle ja sinu tiimile selgeks, mida tehakse, miks tehakse ja kuidas tehakse. Põhjalik sotsiaalmeedia koolitus koos näidetega Kuidas oleks, kui sa alustaksid nullist ja teaksid paremini, kuidas sotsiaalmeedia turundus töötab? Mida rohkem uurid, seda parem pilt on sul turul toimuvast ja sa ei tee enam järeldusi isikliku arvamuste või tõekspidamiste alusel, vaid faktide põhjal. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted alustavad sageli digitaalsest reklaamist. Millistel sinu valdkonna teemadel on sõna võetud?\nKoolitusmeetodid Koolituspäev 8 AT sisaldab teoreetilist sissejuhatust teemasse, iseseisvaid- ja grupiharjutusi ning arutelusid ning koolitaja tagasisidet.\nKoolitus sisaldab kahte kodust tööd ning ühte eksamitööd ja koolitaja tagasisidet sellele.\nKoolituse maht kokku on 32 akadeemilist tundi. Koolituse lõpetaja, kes osaleb ainult koolituspäeval, saab selle kinnituseks tõendi.\nKoolituse lõpetaja, kes lisaks koolituspäeval osalemisele esitab iseseisvad tööd ja eksamitöö ning saab sellele koolitaja tagasiside ja hinnangu, saab selle kinnituseks tunnistuse, kus on ära märgitud hinne. Hinnatakse 10 palli süsteemis, positiivsed hinded on Koolitaja Koolitaja Anu-Mall Naarits on üle 20 aastase kogemusega turundusjuht erinevates suurettevõtetes: Eesti Kindlustuses, Radiolinjas, Baltikas ning sama kaua ka tudengite ja ettevõtjate koolitaja. Tema tööülesanded on olnud nende ettevõtete turunduse strateegia ja tegevusplaani koostamine ja elluviimine koos turundusmeeskondadega.\nÜks väheseid üritusi, kus saan nentida, et ületas ootusi. Viisite mu arusaama heast koolitusest uuele tasemele. Koolitust toetab e-õppe keskkond.\nSelleks, et mõista mida klient vajab on vaja teda tundma õppida ja mõista tema ostukäitumist.\nOluline on aga tegutseda mitte vaid erinevate kanalite lõikes, vaid pidada silmas ühtset kanalite ülest lähenemist ja keskset äristrateegiat.\nLisainfo õppetöö korralduse ja kvaliteedi tagamise kohta. Täienduskoolituse õppekavarühm : Turundus ja reklaam Koolituste toimumise ajad Lisa minu koolituste juurde Pane koolitused ostukorvi, kus saad neid lihtsalt hallata, valida sobivaimad ajad ning kõikidele koolitustele korraga registreerida.\nLisa minu koolituste juurde.\nMuugi muuk dividendide jagamise valikte tehingud\n5 parimat kaubanduse cryport saidi ulatust


Kuidas see töötab – CHARM\n1. Süüta küünal\nSüüta küünal ja oota, kuni näed väikest pakikest. Igas küünlas on peidus pisike fooliumist pakike, mille seest leiad üllatuse. Põlemisaeg kingituseni on ca 5-15h.\n2. Avasta ehe\nKustuta hetkeks leek. Võta küünla seest välja fooliumist pakike- kasutadest selleks pintsette. Enne paki avamist, veendu, et see ei oleks kuum. Kõik kingitused sisaldavad hõbedast ehteid mille väärtus ulatub 15st eurost kuni 5000 euroni.\nTee oma ehtest pilt ning jaga seda teistega. Seda saad lihtsalt teha meie Ehteavastuse lehele. Jaga oma kingitust ka facebookis #charmcandle.\nHead nautimist! 🙂\nKuidas ma tean oma ehte väärtust?\nIgal ehtel on küljes pisike etikett, mis näitab RRP ( soovituslik jaemüügihind) hinda. Kõik hinnad on soovituslikud hetke jaemüügi hinnad, mis võivad varieeruda. Ehted, mille väärtus ulatub 1000st-kuni 5000 euroni, väljastame soovi korral vastava sertifikaadi.\nKui kaua ma pean ootama?\nMeie küünlad on 100% käsitöö ja sellepärast on põlemisaeg kingituseni kõikides küünaldes erinev. Põlemisaeg kingituseni on tavaliselt 5-15h. Meil on olnud kogemusi inimestega, kes ei suuda nii kaua oodata ning kasutavad lusikat, et ehe küünla seest välja kaevata 🙂\nMis on CHARM küünlad?\nCharm küünlad on tehtud suure hoole ja armastusega. Valmistatud 100% keskkonnasõbraliku sojavahast. Küünlad ja nendes sisalduvad lõhnaained ei sisalda parabeene, ammoniaaki, kloori ja on pestitsiidivabad. Põlemisaeg on ca 100h.


Selleks saate kasutada näiteks väikelaenu kuumakse või püsimaksega krediitkaardi kalkulaatorit. Lisaks võib sellise kiirlaenud vormistada internetist kodust väljumata. Kõige soodsam kodulaen.\n. Kiire laenude internetis on praegu üks kõige populaarsematest krediidimudelitest, mida pakub enamik tasuta kiirkrediiti pakkuvaid ettevõtteid. Kui peaksite saama eitava vastuse, võib see olla märk, et laen ei ole teile jõukohane. Kogume, kasutame ja kaitseme sinu andmeid vastavalt oma Privaatsuse Põhimõtetele. Hinnake, kas ja kui palju olete võimeline iga kuu laenumakseks tasuma. Vajadusel küsige nõu ja leidke koos sobilik lahendus. Bondora.ee laen.\nKuidas votta laenu. Oma raha laen kinnisvara tagatisel\n. Vaadake, kui palju teil kuu lõpus raha üle jääb Analüüsige kriitiliselt oma sissetulekuid, väljaminekuid ja soove. Samuti ei mõisteta, mida tähendab KKM ja miks on just eriti investeerimiseks laenates vaja pigem seda vaadata, mitte intressi.ing. Ma ei mõtle seda, et sa nüüd võtad laenu ja enne kui selle ära investeerid, jõuad selle millegi muu peale ära raisata, kuigi ilmselt juhtub ka seda päris sageli. Võimalusel lükake ost edasi ja koguge vajaminev summa. Kuidas votta laenu kiirlaenud sulas kätte. Kiire laenude internetis on suurepärane lahendus siis, kui mõne ostu või makse jaoks on kiirelt raha vaja.\nOmega Laen kinnisvaralaenud: kuidas võtta laenu kodu jaoks?\n. Mis üldse on maksehäire?. Lugege lisaks: Kasutage kalkulaatoreid Sobiva laenusumma ja kuumakse arvutamisel aitavad erinevad kalkulaatorid. Kui laenu tuleb pikendada, peate arvestama komisjonitasudega, mis on sätestatud lepingus, mille olete kiire laenude andjaga sõlminud. Krediidi tagasimaksmise aega võib pikendada vajaliku ajani.\nSellisel juhul kaaluge väga tõsiselt, kas tasub pöörduda teiste laenuandjate poole, kes kergemini laenu annavad. Kuidas votta laenu kiirlaenud sulas kätte. Võid igal ajahetkel listist lahkuda. Kui suudate selle summa iga kuu säästa, siis ehk polegi laenata vaja. Uurige kodupangast Kui mingil põhjusel ostu edasi lükata ei saa, uurige laenuvõimalusi oma kodupangast


Peidetud ärivõimalused rõivatööstuse tarneahelates - Tööstusuudised\nAutor: Tööstusuudised.ee • 9. november 2017\nKaks aastat tagasi H&M Foundationi organiseeritud Global Change Awardil auhinnatud Eesti start-up Reverse Resources avaldas oma uurimistööd selgitava raporti, mis näitab, kuidas rõivatööstuse jääkide digitaliseerimine ja ringmajandusel põhinev lähenemine loovad tööstusharus uusi ärivõimalusi, teatas Reverse Resources.\nRaport ,,Creating a Digitally Enhanced Circular Economy“ (,,Digitaalselt täiendatud ringmajanduse loomine“) on kokkuvõte 18 kuud kestnud uurimistööst, mille Reverse Resource teostas tänu 150 000 euro suurusele Global Change Awardi stipendiumile. Uurimistöö eesmärk oli selgitada välja, millist majanduslikku mõju võiks start-up’i loodud tarkvaralahendus avaldada rõivatööstuses tekkivate jääkide taaskasutusse suunamisel.\nEttevõtte hinnangul saaks ainuüksi Bangladeshis tekkivatest tootmisjääkidest taaskasutusmeetodeid rakendades toota aastas 1,6 miljardit uut rõivaeset turuväärtusega 4 miljardit USA dollarit. Suurtele brändidele rõivaid valmistavates Bangladeshi ja Hiina vabrikutes jääb jäägina alles keskmiselt 25% toorainest (mõnel juhul isegi 47%).\nKaubamärgid on vabrikute jääke seni oluliselt alahinnanud. Järjest hoogu koguv ringmajandusel põhinev majandusmudel koos digitaliseerimisvõimalustega loob aga suurepärase pinnase toorainet efektiivsemalt kasutavate ning materjaliringlust edendavate uute ärivõimaluste tekkimiseks.\nRõivatööstuse ebaefektiivsus tuleneb tarneahelate eri osapoolte huvide konfliktist, pikkade rahvusvaheliste tarneahelate läbipaistmatusest ja senisest teema vähesest olulisusest. Probleem ei pruugi seega olla seotud vabrikute tootmise optimeerimise või brändide vastutustundetusega. Reverse Resources tõestab pilootprojektiga, et nii vabrikute kui brändide seisukohast win-win ärimudelini jõudmine ja huvi tekitamine tõhusama koostöö vastu on võimalik.\nVõtmeks on tutvustada vabrikutele ärimudeleid, mis võimaldavad neil oma jääkide pealt teenida. Üheks selliseks võimaluseks on näiteks nn taastootmine (remanufacturing) ? suuremate jääk-kangaste ja kangatükkide kasutamine sama tehase järgmistes tellimustest. Lisaks tuleb vabrikutele anda stiimul ja lihtsad vahendid oma andmete haldamiseks ja avaldamiseks. Jääkmaterjale puudutava info kogumisel ja vahendamisel tekkiva andmestiku abil on võimalik üles ehitada teenuseid nii tarneahela läbipaistvuse (transparency) kui materjalide jälgitavuse (traceability) osas.\nTaastootmise ja -kasutuse abil on võimalik suur osa vabrikujääkidest suunata tagasi samasse tarneahelasse, sulgeda seeläbi materjaliring ning teha seda kasumlikult nii vabrikutele kui brändidele. Vabrikud teeniksid oma jääkmaterjalide pealt 3-5 korda kõrgemat hinda ning brändid saaksid järgmiste tellimuste pealt allahindlust. Seejuures on võimalik uute materjalide asendamisel taaskasutusmaterjalidega vähendada uue tooraine mahtu vähemalt 3%.\n,,Kvaliteetsete andmete kogumine tootmisvabrikutes on hetkel suurimaks pudelikaelaks kõigis tarneahelate läbipaistvust puudutavates projektides. Meie lahendus kutsub vabrikuid ise pingutuses osalema, mitte ei loo neile järjekordset kohustust ankeete täita. Ringmajanduse toimimiseks on vabrikute kaasamine hädavajalik. Reverse Resources loob tarkvaralahendust, mis võimaldab jälgida materjaliringlust suurema pildina ja paneb aluse ringmajanduse efektiivsele toimimisele suures mastaabis,“ tõdeb Reverse Resourcesi asutaja Ann Runnel.\nReverse Resourcesi meetodit on juba katsetatud suurtes Bangladeshi tehastes ja koostöö brändide ja vabrikutega edeneb jõudsalt. Näiteks on aidanud oma tehastega kontakte luua H&M.\nEttevalmistamisel on mitmed uued koostööprojektid. Vaatamata faktile, et see innovaatiline ja globaalset tervikpilti haarav lähenemine teostub praktikas aeglaselt, on Reverse Resourcesit juba tunnustanud mitmed juhtivad rõivatööstuse keskkonnaprobleemidega tegelevad organisatsioonid.


Kuidas kasutada ärikrediitkaarti targalt | Rahandus - 2019\nAvaldatud: Rahandus • Vaatamisi: 20010\nJärgige neid nõuandeid, et oma ärikrediitkaardilt maksimaalselt ära kasutada.\nNagu on märgitud selle seeria esimeses artiklis, Kuidas valida ärikrediitkaarti, pöörduvad käimasoleva krediidikriisi tingimustes rohkem väikeettevõtted ärikrediitkaartidele. Arukalt kasutatuna võivad ärikrediitkaardid olla väga mitmekülgsed rahastamisvahendid väikeettevõtete omanikele. Samas võivad nad teid rahalistes raskustes saada, kui kasutate neid valesti.\nKõige tähtsam on meeles pidada, et ärikrediitkaarte tuleks kasutada lühiajaliste rahastamisvajaduste rahuldamiseks, näiteks ajutiste rahavoogude lünkade kõrvaldamiseks, lühiajaliste käibekapitali vajaduste rahuldamiseks ning kontori- ja muude tarnete ostmiseks. Üldiselt ei tohiks ärikrediitkaarte kasutada pikaajaliste vajaduste rahuldamiseks, näiteks suured ja kallid seadmed, mida kavatsete maksta mitme aasta jooksul või suurte äritegevuse laiendamise plaanide eest.\nSavvy ettevõtete omanikud on avastanud, kuidas hallata oma ettevõtte kaardimakseid, et saada intressivabad lühiajalised laenud. Siin on, kuidas:\nEnamik visiitkaarte lubavad „iganädalast perioodi” enne igakuist makse tasumist, ilma et selle aja jooksul intresse koguks. Tasudes oma kaardi saldo täies mahus iga kuu, saate 30–45 päeva või rohkem intressivaba rahastamist, sõltuvalt ostude sooritamisest.\nKui püüate seda strateegiat proovida, peate olema igakuine makse õigeaegselt ja täies mahus ettevaatlik. Vastasel juhul võidakse maksta kõrgeid intressimäärasid (visiitkaartide hinnad on tavaliselt kõrgemad kui isiklikel kaartidel) ja trahvid hilinenud maksete eest, mis muudavad selle strateegia kiiresti tagasi.\nTagaküljel võite kasutada ärikrediitkaarti kui de facto väikeettevõtete krediidiliini. Kui teie ettevõttel on tugev krediidireiting, võite saada oma ettevõtte kaardi madalaima võimaliku intressimäära. See annab teile paindlikkuse tasakaalu kandmiseks ja teha minimaalse makse (või summa, mis ületab teie valitud summa) iga kuu.\nMõned väikeettevõtete omanikud kasutavad oma isiklikke krediitkaarte äriostude eest, kuid see võib olla viga mitmel põhjusel. Esiteks võib see kaasa tuua äri- ja isikukulude tekkimise, mis võib tekitada raskusi ja segadust maksustamise ajal. Ka visiitkaardid annavad üksikasjaliku aruande kõigi kaarditegevuste ja aasta lõpu avalduste kohta, mis muudavad ettevõtete kulutuste jälgimise lihtsaks - kasu, mida te ei kasuta, kui võtate oma isiklikule krediitkaardile äriostud.\nKui annate võtmeisikutele ettevõtte kaarte, saate oma kulutusi kontrollida, väljastades eelseadistatud kulupiiridega kaarte ja jälgides nende ostusid, kasutades detailseid igakuiseid arvelduse avaldusi, mis katavad töötaja, kaupmehe tasu jne. Need üksikasjalikud avaldused on kasulikud ka tulumaksu koostamine.\nEnamik korporatiivseid krediitkaarte pakuvad ka visiitkaartide omanikele mitmesuguseid spetsialiseeritud ja uksehoidja teenuseid, nagu reiside planeerimine ja abi, reisiõnnetused ja auto üürikindlustus, kadunud pagasi hüvitamine, erakorraline meditsiiniline ja õigusabi, vastutuskaitse volitamata töötajate tasude eest ja juurdepääs lennujaama klubidele. Nende teenuste väärtus, samuti ärikrediitkaardikontoga kaasnevad üksikasjalikud aruanded ja avaldused võivad ületada kontoga seotud suhteliselt tagasihoidliku aastatasu (kui see on olemas).\nNagu on märgitud selle seeria esimeses artiklis, Kuidas valida ärikrediitkaarti, pöörduvad käimasoleva krediidikriisi tõttu rohkem väikeettevõtted ärikrediitkaartidele. Arukalt kasutatuna võivad ärikrediitkaardid olla väga mitmekülgsed rahastamisvahendid väikeettevõtete omanikele. Samas võivad nad teid rahalistes raskustes saada, kui kasutate neid valesti.


Mitu päeva on ARVI-ga nakatunud inimene: kui kaua elab gripiviirus? - Sümptomid 2021\nPeale selle on ohtlikud ka ägedate hingamisteede viirusnakkustest tingitud tüsistused.\nOrganism, millel on kunagi olnud ARD, ei ole uue nakkuse eest kaitstud - püsib viiruse pidev mutatsioon, see elab, luues uusi kompleksseid vorme veelgi suurema nakkusohtlikkusega.\nSpetsialistid, kes kasutavad gripiviiruse tüvesid, arendavad välja uusi vaktsiine, et vältida teise SARSi puhangu levikut. Kuid enamus elanikkonnast ignoreerib gripivaktsiini, seega on nakkuse oht kõrge.\nNakkuse leviku tõkestamine võib piirduda ainult karantiiniga - piirata infektsiooni kandjatega tervislike inimeste teavitamist. Seetõttu on väga tähtis täpselt teada, mitu päeva gripi inimene võib olla nakkav.\nArstide ühepoolne vastus sellele küsimusele pole veel leitud. Näiteks Prantsuse arstid, tuginedes oma uurimistööle, väidavad, et kui ARVI on nakatunud, peaks patsiendiga kokkupuutev ring olema rangelt piiratud vähemalt neli päeva.\nÜlikooli uurimiskeskuse töötajad. Pierre ja Marie Curie (Pariis) tegid uuringuid gripiviiruse nakatunud vabatahtlike haiguse intensiivsuse kohta. Eksperdid püüdsid leida vastuse küsimusele, mitu päeva viirus elab kehas ja kui kaua see jääb nakkavaks.\nSelleks valiti mitu inimrühma, millele järgnes kümne päeva jooksul meditsiiniekspertide rühm. Katse käigus nakatunud osalejate haiguse tõenäosuse arvutamine viidi läbi matemaatilise algoritmi alusel.\nUuringu tulemuste põhjal leidsid teadlased, et gripi esmaste sümptomitega osalejate isoleerimine võimaldas vähendada poole võrra nakatunud inimeste arvu.\nKatse tulemuste kohaselt jõudsid teadlased järeldusele, et infektsiooni hetkest ja patoloogia üleminekuni aktiivsele faasile (4 päeva) on oluliselt vähenenud viiruse levimise tõenäosus lähimasse keskkonda.\nMadal tõenäosus infektsiooni avastamiseks esimesel päeval;\nInkubatsiooniperioodi individuaalne kestus sõltuvalt patsiendi immuunsussüsteemi seisundist;\nHaiguse äkiline areng pärast inkubatsiooniperioodi lõppu.\nEsimesel päeval nakatumishäirete tuvastamiseks on külm, sest selgete sümptomite puudumine on väga raske. Viiruse poolt rünnatud isik ei kahtle, et ta on muutunud infektsiooni kanduriks, kuni ilmuvad esimesed ARVI nähud.\nKuna inkubeerimisperioodi jooksul püsib viirus aktiivselt ligikaudu 7 päeva, on infektsiooni hetk kindlaks määrata peaaegu võimatu. Gripi inkubatsiooniperiood toimub salaja ja on võimalik kindlaks määrata, kui kaua see kestab vaid tinglikult, tuginedes selle tüüpilistele ilmingutele.\nInkubatsiooniperioodi kestus võib varieeruda sõltuvalt inimese immuunsüsteemi seisundist ja teiste viiruste olemasolust. Suure hulga viiruste tõhustatud rünnakuga immuunsüsteemil tekib keha rike ja patoloogia intensiivne areng.\nViirusel on võime paljuneda tohutul kiirusel - paar päeva pärast nakatumist muutub patsient tiheda keskkonna jaoks ohtlikuks viirustekitajaks. Sellise patsiendi nakatumise oht tõenäoliselt kaob ainult nädala pärast.\nPärast inkubatsiooniperioodi jätkub haigus avatud faasi. Patsient tunneb seda tänu äkilisele raskusele kogu kehas, lihaste valulikkusele ja liigestele.\nOn vaja aeg-ajalt identifitseerida gripiviirust. Selleks peate teadma SARS-i esmaseid tunnuseid. Õige ravi juba inkubatsiooniperioodil on positiivne mõju.\nInfektsiooni peamised ohud ja omadused\nGripiviiruse kavalus on selle haiguse esimeses etapis tuvastamine. Isik ei märka, millal oli ta nakatunud. Veel võib viiruse olemasolu kehas hinnata, kui patsiendil on järgmised omadused:\nNakkus esineb kõige sagedamini avalikes kohtades, kus on suur rahvahulk - need on poed, ühistransport, bürood. Infektsioonide esinemissagedus on ka tavaliste leibkonnaküsimuste, vea tõttu suur.\nInimestel, kellel on nõrgenenud immuunsus, suureneb inkubatsiooniperioodi kestus. Viiruse nakatumise oht koosneb nakatunud patsiendiga elavatest inimestest.\nHaiguse kestus igas variandis võib varieeruda - hea tervisega inimesed kergendavad seda haigust, mis tavaliselt kestab 4-14 päeva.\nKui isikul valitseva haigusseisundi ilmnemise periood on pikem kui määratud aeg, on vaja arst, et välistada sekundaarse infektsiooni tekkimine või komplikatsioonide tekkimine.\nGripiviiruse nakkuse tõkestamine\nGripiviirus erineb teistest viiruslikest patoloogiatest selle "salajasusega" - isegi enne haigusjuhtumite esilekerkimist, muutub patsient juba nakkuse kandjaks. Kuni viiruseinfektsiooni diagnoosimiseni on keskmise vanusega patsient viiruse kandurile ligikaudu 5-10 päeva jooksul ohtlik.\nSelle aja jooksul on ta võimeline nakatama tema ümber palju inimesi.\nSageli, kui inimene on külm, jätkab ta tööle minemist, eriti kui ta töötab töölepingu alusel. See on tingitud lepingu tingimustest ja praegusest majanduslikust olukorrast, kui pereeelarve hooldamine ületab enda tervise eest hoolitsemise.\nIlmne külm võib olla viiruse tunnused. Töötaja muutub nakatumise eest võitlejaks ja võib nakatada märkimisväärse arvu inimesi. Seetõttu, kui lasteasutustes, haridusasutustes ja tööl on mitmeid SARS-i juhtumeid, määratakse karantiin.\nEnne kui patsient normaliseerib temperatuuri ja söögiisu, tuleb jälgida voodipesu.\nKui koduarantiini standardite mittejärgimine jätkab haigestumist, suureneb viiruse aktiivsus ja teiste inimeste tõenäolise nakatumise periood pikeneb.\nEnnetusmeetmete täitmata jätmine toob kaasa arvukate inimeste nakatumise.\nPatsient peab läbima ravikuuri, mis on ette nähtud voodipesu ja korraliku toitumise järgimiseks. Kui need nõuded ei ole täidetud, võib arst määrata haiglaravi. Dr Komarovsky räägib käesolevas artiklis video kohta patsiendi ARVI-infektsiooni perioodist.\nKäsipuud ühistranspordis, korvide ja käepidemete käepidemed supermarketites, raha, uksekäepidemed kontoris - see on koht, kus gripiviirus elab epideemia ajal, säilitades plastikust ja metallist objektidest kuni kahe päeva virulentsuse. Nendest objektidest lähevad bioloogiliste vedelike osakesed koos infektsiooniallikaga teiste inimeste nahale, kellel on vaja ninat kriimustada, hõõruda silmi, süüa midagi oma kätega (leiba, küpsiseid jne), nii et infektsioon satub hingamisteede limaskestadele ja arenema. "Teadlik" inimesed, kes ei soovi nakatumise allikaks saada, võivad ahneda ja köha küünarnuki küünesse, on soovitatav lapsi õpetada.\nAjal haigus vähendab läbilaskvust veresooni, mis võib avalduda ninaverejooks ja veritsemine limaskesta seina ( "vaarika hingetoru"), arengut hemorraagilise kopsupõletikku (tekitaja propotevanie verest alveoolidesse). Seepärast ei tohi gripi puhul mingil juhul "kõrvetada" temperatuuri aspiriini või mõne muu atsetüülsalitsüülhappega seotud kombinatsiooniga, mis vähendab vere hüübimist. See suurendab hemorraagilise kopsuödeemi tekkimise tõenäosust.\nKui kahtlustatakse C-hepatiidi, on arstil juba ajalugu kindlaks teha, kus patsient võib haiguse saada. Siis saadab patsient patsiendi ensüümiga seotud immunosorbentanalüüsiga (ELISA), mis võimaldab tuvastada viiruse antikehasid patsiendi veres. Kui diagnoosi kinnitab, analüüsitakse genotüüpi PCR ja viiruse koormusega.\nHaiguse raviks kasutatavad ravimid võivad põhjustada immuunsuse, seedetrakti ja närvisüsteemi vastunäidustusi. Seepärast ei ole neid ette nähtud epilepsia, skisofreenia, raske neerupuudulikkuse või tõsiste südame- ja veresoontehaigustega inimestele.\nNende ravimite hind on väga oluline, lisaks tuleb neid võtta väga pikka aega (6 kuni 24 kuud). Kui patsient keeldub ravi, tuleb teda regulaarselt kontrollida ja biopsia tuleb läbi viia üks kord iga viie aasta järel, et vältida vähktõbe.\nHIV / AIDS: nakkusviisid. Kui kaua HIV viirus elab keskkonnas?\nKeskkonnaohutus ja oht\nPraegu on paljud inimesed huvitatud vastustest küsimustele sellise ohtliku viiruse kohta nagu HIV ja selle põhjustatud haigus - AIDS. Kõige sagedamini huvitavad inimesed on seksuaalselt riskantsed käitumised ja kõik, mis sellele kehtib:\nMis on peamine immuunpuudulikkust põhjustava viirusega nakatumise tingimus?\nMis on nakkuse ellujäämise määr (kui kaua inimesed saavad pärast nakatumist elada ja siis - pärast AIDSi arengut)?\nKui palju HIV-viirus elab väliskeskkonnas, väljaspool inimkeha - kui palju HIV elab õhus, süstla nõel jne?\nKui palju AIDSi viirus võib inimese elu piirata?\nSeetõttu keskendume nendele küsimustele.\nSeksuaalselt riskantne käitumine on seksuaalvahekorraga kaasnev käitumine ning ka tervise-, sotsiaal- ja muude valdkondade oht. Selline käitumine võib olla suhteliselt levinud (näiteks kaitsmata seksuaalvahekorras juhuslike kohtumiste korral, juhuslikus käitumises või riskantsete seksuaaltavustega).\nKuidas HIV edastatakse\nHIV-viirus on väga tundlik välismõjude suhtes, seda hävitatakse tavapäraste füüsikaliste või keemiliste mõjudega, näiteks temperatuuridega üle 60 ° C, desinfektsioonivahenditega, näiteks klooriga. Pärast kuivatamist sureb viirus kiiresti.\nHIV leitakse kehavedelikes, nagu veri, sperma, tupe sekretsiooni ja rinnapiima. Selleks, et infektsioon inimkehasse siseneda, on vajalik teatud kogus viirust - sel juhul viidatakse infektsioossele doosile.\nTänapäeval on teada kolm HIV-nakkuse levikut.\nSee on kõige levinum edastusviis. See sõltub teatud määral sellest, kui palju HIV elab, eriti füsioloogilises kehavedelikus.\nÕige kaitse, kuigi 100 protsenti, tagab ainult kondoom.\nHIV-nakkuse risk suurendab ka sugulisel teel teisi sugulisel teel levivaid nakkusi, kriimustusi ja haavandeid. Seetõttu on soovitav kasutada niisutavaid määrdeaineid (määrdeained). Kõige sobivam on veepõhise määrdeaine kasutamine. Õli baasil valmistatud määrdeained on rikkunud lateksi kondoomi kaitsvaid omadusi.\nNakatunud vere või veretoodete sissetoomine. Praegu on see edastusviis arenenud riikides praktiliselt võimatu. Meie riigis kontrollitakse kõiki veretajaid HIVi esinemise suhtes.\nVäikeste kriimustustega nakatunud HIV-infektsiooni oht on praktiliselt võimatu, sest infektsiooni sisenemiseks on vaja teatud arvu viirusi. Sellegipoolest peaksite mõnede kosmeetiliste protseduuride (tätoveering, aurutõrje, kehaõmblused jms) tegemisel vältima ühiseid tualettvahendeid, nagu hambaharjad ja habemenuga, samuti ebapiisavalt steriliseeritud instrumente.\nUimastite süstimine. Nõelte, süstalde ja intravenoossete lahuste jagamine võib põhjustada HIV-infektsiooni süstivate narkomaanide hulgas, kui üks neist on nakatunud HIV-iga. Tänapäeval on HIV-nakkuse levimine süstivate narkomaanide seas Kõige-sagedasem nakkushaigus mõnes Kagu-Euroopa riigis.\nSellisel juhul on eriti oluline küsimus, kui palju HIV elab, näiteks nõelaga (mis on tähtis intravenoosse uimastitarbimise ja süstla mitmekordse kasutamise korral).\nSellisel juhul ei oma tähtsust, kui palju HIV elab, sest Viirus edastatakse otse.\nRasedane, kes on HIV-iga nakatunud, võib lapsele infektsiooni raseduse ja sünnituse ning rinnaga toitmise ajal edasi anda. Tänane meditsiin võib vähendada ohtu, et HIV-i levib emast lapsele umbes 2/3 võrra ja vähendab ema haiguse komplikatsioonide riski. Kui naine otsustab raseduse katkestada, on HIV positiivsus abordi meditsiiniline põhjus.\nKüsimus, kui palju HIV elab keskkonnas (kui palju HIV elab, kui vastuvõttev organ puudub), viitab tänapäeva inimkonna kõige sagedasematele probleemidele.\nSee ei ole üllatav, sest nakkusoht sõltub palju sellest, kui palju HIV elab väljaspool keha.\nLisaks temperatuurile mõjutab viiruse hulk kehavedelikes märkimisväärselt HIV-i ellujäämise määra väljaspool keha. Laboris oli HIV veel pikka aega - 15 päeva jooksul pärast füsioloogilise vedeliku kuivatamist, kuid need uuringud viidi läbi stabiilse temperatuuri ja niiskuse juures, mida looduslikus keskkonnas peaaegu võimatu paljuneda.\nSüstlad on tavaline viiruse "keskkond". Süstlas võib HIV-infektsioon teatud juhtudel mitme päeva jooksul ellu jääda, sest nõelas sisaldub veri, kus kiiret täielikku kuivamist ei ole võimalik. Seega tuleks kasutatud nõelad eranditult kasutada ühekordselt.\nHiljuti on läbi viidud mitmeid uuringuid, et teha kindlaks, kui palju HIV elab väljaspool keha. On tõestatud, et vabas õhus, koguses 90-99%, sureb viirus mõne tunni jooksul. Nendes uuringutes kasutati kõrgemat HIV-i kontsentratsiooni, kui see võib olla väljaspool laboratooriumi, seega on teoreetiliselt viiruse edasikandumise protsess kehas väljaspool kehast mitte nii aeglane, vaid peaaegu null.\nVastavalt ülalnimetatud uuringute tulemustele pole HIV-positiivne inimene seni nakatunud keskkonna pinnaga kokkupuute tagajärjel, mis käsitlesid seda, kui palju viirust elab ilma peremeesorganismi. Hägune viirus, ükskõik kui väljaspool keha, saab kiiresti surma kuuma vee, seebi, desinfektsioonivahendite ja alkoholiga kokkupuutumise tõttu, nagu eespool mainitud.\nViimase 30 aasta jooksul peetakse immuunpuudulikkust üheks kõige ohtlikumateks patoloogiateks meditsiinis. Infektsioonide eest kaitsmiseks peate selgelt teadma, millistel tingimustel see viirus elab ja kui kaua võib HIV-i väljaspool keha säilitada oma omadused. Oluline on mõista, kui palju HIV-viirust (AIDS) elab väljaspool keha, et oleks võimalik infektsiooni vältida. Lisaks on see teave arstide jaoks vajalik kõrgekvaliteediliste töötlusvahendite kasutamiseks.\nKas HIV elab väljaspool keha?\nJah, HIV elab väljaspool keha, kuid ainult soodsatel tingimustel ja mitte kaua. Ärge kartke nakatada mikroorganismi kaudu kodumajapidamistarbeid või toitu, kuna viirus ei jää neile püsima. Parim ennetusmeetod on kaitsmata seksi puudumine, ühekordselt kasutatavate meditsiinivahendite kasutamine ja kõrgekvaliteedilise puhastamise läbiviimine avalikes kohtades.\nKui on viirusega kokkupuute võimalus, peate viivitamatult ühendust võtma lähima AIDSi keskusega 24 tunni jooksul, kus tasuta ravimid antakse ohtliku patoloogiaga nakkuste vältimiseks. Neis asutustes on võimalik analüüsida immuunpuudulikkuse viiruse kindlakstegemist veres ja saada ravi tasuta.\nKui palju HIV-viirus elab?\nInimese kehas elab AIDS-i viirus umbes 48 tundi. Selle aja jooksul suudab ta inimterritooriumini sisse tungida ja kasutada oma genotüüpi tütartriionide moodustamiseks, mida toodetakse koguses 1 miljard päevas. HIV-nakkuse elutne aktiivsus põhineb immuunsussüsteemi reaktiivsuse vähenemisel T-abistajarakkude lagunemise tõttu, mida patogeen kasutab paljunemise eesmärgil.\nVäljaspool inimkeha ei ole viirus vastupidav, mis tähendab nakatumise võimatust igapäevaelus. Kuid päikese käes, niiskes ja soojas keskkonnas püsib patogeen kauem, seega ei tohi unustada ennetusmeetmeid.\nKui palju AIDS-i viirus elab inimveres? Selles biomaterjalis ja selle toodetes võib HIV püsida väga pikka aega. Selles seisundis on viirus võimeline ellu jääma väga madalatel temperatuuridel ilma nakkavust kaotamata. Seoses sellega muutub veretoodete doonorite kontroll rangemaks. Kui palju HIV elab veres kõrgel temperatuuril, on probleeme uurida, sest 90 ° C ja rohkem valgusisalduse kokkuvarisemise korral kaotab inimese immuunpuudulikkuse viiruse elusrakkude määramise võimalus.\nKust HIV elab inimkehas? Keha sees võib patagent nakatada mis tahes rakke, kuid kõige rohkem viirusi võib leida vaginaalsetest sekretsioonidest, süljest, spermast ja inimvere toodetest. Need ained on peamine vahend viiruse levikuks inimkonna seas. Üks neist materjalidest kokkupuutel nakatab enamik nakkuse kandjaid.\nKui palju HIV elab bioloogilises materjalis väljaspool keha?\nViirusel on võime säilitada oma omadused pikka aega, olles inimese füsioloogilistes sekretsioonides. Isegi kui saladuse temperatuur langeb 0 ° C-ni, ei mõjuta see mikroorganismi elujõulisust. AIDSi viirus elab väljaspool inimkeha ainult sellises keskkonnas, sest selle jaoks on soodsad tingimused. Hiljutised uuringud näitavad, et lapsed nakatavad haigetel emadel rinnapiima kaudu. Suurte toitainete tõttu võib viirus selle kompositsioonis olla väga pikk. Sellega seoses antakse kõigile noortele emadele, kellel on immuunpuudulikkusega haige, tasuta segusid lapse täielikuks kunstlikuks toitmiseks.\nKui kaua HIV viirus elab vees ja toidus?\nPatogeeni ülekandmine läbi vee ei kinnita mingeid uuringuid. Seepärast pole arvamus, et suplemine tiigis või joogiveega on võimalik nakatuda, ei ole usutav. Vigastuse korral, kui olete nõelaga või mõne muu objektiga, kus nakatunud vere võib asuda, suplust, on vaja ennetava ravi saamiseks pöörduda lähimasse AIDSi keskusesse.\nKui palju HIV elab keskkonnas? Reeglina mitte rohkem kui 1-2 minutit, pärast mida ta kaotab võime nakatuda. Sellist patogeenit ei edastata toidu, joogivee ja muude kodutarbijate kaudu. See tähendab, et niipea kui viirus puutub kokku hapnikuaatomitega, lõpeb see elu.\nTeades, kui palju HIV elab keskkonnas, võib vaidlustada õhus olevate tilgadest nakatamise võimatust. Kõik teadaolevad faktid kinnitavad, et AIDS-i põhjustav põhjustaja ei oma kaitsekiht oma ümbrise väliskeskkonna mõjul.\nKui palju HIV-viirus elab madalal ja kõrgel temperatuuril?\nSee patogeen võib säilitada oma pikaajalise elujõulisuse madalatel temperatuuridel. Sellistel tingimustel kaetakse see koorega ja muutub niinimetatud virioniks. Need on stabiilsed vormid, mis võivad ebasoodsates tingimustes püsida pikka aega. Soodsas keskkonnas hakkavad viirused paljunema, kuid kui nad satuvad neile negatiivsetesse tingimustesse, siis nad peidavad keha rakkude sees ja ootavad võimalust tekkida.\nVäljaspool keha HIV-viirus ei ela kaua. Viirus sureb, kui keskkond soojeneb poole tunni jooksul 56 ° C-ni. Temperatuuril 100 ° C sureb HIV 60 sekundi jooksul. Seda asjaolu tuleb instrumente desinfitseerida ja patsiendi riideid ravida.\nKui kaua HIV viirus elab väliskeskkonnas, vahenditel?\nSeksuaalne aine võib leida vahenditel ainult siis, kui neile tekivad tupe sekretsioonid, sülg, sperma või veri. Kui need vedelikud kuivavad, sureb infektsioon kiiresti. Sellisel juhul on oht rohkem hepatiidi viirusi, mis võivad pika aja jooksul jääda vahenditele ja jäävad nakkavaks.\nKui kaua HIV-viirus (AIDS) elab väljaspool inimkeha, kui see on kokkupuude kemikaalidega? Immuunpuudulikkuse põhjustaja on väga tundlik kõikide detergentide kemikaalide suhtes. Erinevatel pindadel on mikroorganismide hävitamiseks suurepärane aine 0,5% naatriumhüpokloriti lahust. Kokkupuutel selle lahendusega sureb HIV koheselt. 70% etanoolilahus hävitab patogeeni 60 sekundi jooksul. Seetõttu kasutage enne, kui kasutate kellegi teise raseeri, käsitleda seda alkoholi kahe minutiga, kuid paremini on selliseid olukordi üldse kõrvaldada.\nTeades, kas HIV elab väljaspool keha, ei saa te suhtlemise ja patsiendiga kokkupuute ajal infektsiooni pärast muretseda. Kui täheldatakse seksuaalsete suhete ja hügieenistandardite kultuuri, on nakkuse tõenäosus oluliselt vähenenud.


Teisipäev, 20 Oktoober 2020 11:36\nKolmapäev, 15 Juuli 2020 12:40\nTöökoha valikul on arvestatav mõjutaja palk, mis sõltub nii regioonist, ametist kui ka tööandja peamisest tegevusalast. Ametirühmade sees leidub aga tegevusalade lõikes suuri palgaerinevusi, kirjutab statistikaameti eksperimentaalstatistika praktikant Agnes Annilo. Neist parema ülevaate saamiseks uuris amet 2020. aasta esimese kvartali mediaanpalkasid.\nReede, 12 Juuni 2020 08:13\nPingete ja stressi kogemine on sagenenud ja töötajad muretsevad rohkem oma töö ja rahalise olukorra pärast, selgub värskest Palgainfo Agentuuri ja tööportaali CVKeskus.ee üle 11 000 osalejaga töötajate küsitluse tulemustest.\nTeisipäev, 09 Juuni 2020 08:26\nStatistikaameti andmetel oli tänavu esimeses kvartalis Eesti ettevõtetes, asutustes ja organisatsioonides 8613 vaba ametikohta, mis on veerandi võrra vähem kui eelmisel aastal samal ajal.\nKolmapäev, 06 Mai 2020 10:57\nTerviseamet tõi täna esile juhtumi Eestis, kus koroonadiagnoosi saanud inimese otsus siiski tööle minna tõi kaasa märkimisväärse nakatumiste ahela.


USA: võtame Põhja-Korea tuumaohtu tõsiselt - Maailm - Postimees.ee\nUSA: võtame Põhja-Korea tuumaohtu tõsiselt\n8. märts 2016, 0:40\nUSA välisministeeriumi pressiesindaja John Kirby.\nÜhendriigid võtavad Põhja-Korea ähvardust ennetavast tuumalöögist tõsiselt, kuid ei kavatse piirata Pyongyangile pahameelt tekitavat ühisõppust Lõuna-Koreaga, teatas USA välisministeerium.\nPõhja-Korea ähvardas taas Ühendriike ja Lõuna-Koread ennetava tuumalöögiga seoses esmaspäeval alanud ja kaks kuud kestva ühisõppusega, edastas Lõuna-Korea meedia. Uudises täpsustatakse, et rünnata ei kavatseta mitte ainult sihtmärke Korea poolsaarel, vaid ka USA mandriosas ning Vaikse ookeani ja Aasia regioonis asuvaid ameeriklaste sõjaväebaase.\nWashington on pühendunud Lõuna-Korea julgeolekule «100 protsenti» ning Põhja-Korea ähvardused suurendavad aastakümneid peetud USA-Lõuna-Korea ühisõppuste jätkamise tähtsust veelgi, lausus USA välisministeeriumi pressiesindaja John Kirby.\n«Alliansi võimekuste parandamiseks poleks niivõrd mõjuvaid põhjusi juhul, kui Pyongyang ei suurendaks panuseid (Korea) poolsaarel ega kahandaks sealset tunnetust julgeolekust ja stabiilsusest,» lausus Kirby.\n«Võtame selliseid ähvardusi tõsiselt ning kutsume taas Pyongyangi üles lõpetama provokatiivse retoorika kasutamist, ähvarduste tegemist ning provokatsioonilist käitumist.»\nKirby ja Pentagoni pressiesindaja Jeff Davise sõnul liiguvad Washington ja Soul edasi kavatsusega paigutada Lõuna-Koreasse püüdurraketisüsteem THAAD.