Inno ja Irja kohvik: Vabadusvõitleja Vello Väärtnõu meenutused Komi vangilaagrist\nKohvik avaldab vabadusvõitleja Vello Väärtnõu memuaarid Komi vanglaagrist, kui ema teda seal vaatamas käis.\nVello oli 17-aastane, kui tahtis Liidust põgeneda, aga ta võeti kinni ja ta istus 3 aastat Komi vangilaagris.\nVinge, märatsev lumine mass valitses teist päeva vangilaagrit. Hoidis seda lausa pihtide vahel. Barakid lösutasid poolenisti lume alla maetuna nagu kummalised elukad, mis ootamas momenti, et end taas jalgele ajada ja sülitada endast välja hallide vangide haisvat massi. Liiklus laagrivahel oli täielikult soikunud, Vezaika kohal märatses torm. Tuul ulgus, kiunus, röökis.\nLäbi tormi võis aeg-ajalt tabada või pigem aimata huntide ulgumist. Palju kordi oli juhtunud talviste tormide ajal huntide sissemurdmis- või nii-öelda läbimurdmiskatseid laagri territooriumile. Kuna purgaa kuhjas lume vangilaagri aia taha, ulatusid hanged tuule käes pillikeelena võnkuva okastraadini, mida hundikari ikka selliste ilmade puhul kasutas selleks, et endale allutada laagri territoorium. Nii nad olid vähemalt plaaninud, arvan, kuidas see välja kukkus, on juba iseasi. Siiani olid kriimsilmade katsed ebaõnnestunud, sest valvetornis olev konvoi oli nad eelnevalt juba teel üle okastraadi laagrisse maha lasknud.\nHunte ajas laagrisse nälg. Vangides nägid nad enda jaoks võimalust ellu jääda. Eks kriimsilmadki taha süüa. Hundid olid naiivsed, lootes leida toitu inimeste näol, keda "õiglane" nõukogude kohus ja kommunistlik partei olid peitnud okastraadi taha kasvatuslikel eesmärkidel. Hundud ei arvestanud üht olulist komponenti, mis saigi neile nende aktsioonide puhul tapvalt saatuslikuks ‒ nimelt olid laagrit valvavatel sõduritel relvad: automaadid ja karabiinid. Mida kasutati selleks, et silme alla sattunud metselajaid kiirelt nö "trassilt maha võtta". Mõnikord kõlasid lühikesed teravad automaadivalangud, mis tähendas, et hall kriimsilm oli taas aia peal valvurite poolt ribadeks lastud. Mõnel osavamal õnnestus mõnikord ka üle aia saada, kuid vaesed metsaelanikud ei teadnud, et teisel pool aeda oli ees veel zapretka, mis koosnes okastraadist ehitatud aedikust ehk labürindist ‒ mõeldud vangidele, kui nood püüaksid põgeneda. Sinna zapretkasse jäigi mõnikord edukas sissetungija ekslema, kuni valvurid ta automaadivalanguga ribadeks lasid. Siiani polnud hundid oma eesmärki veel kordagi saavutanud, kuid barakkides käis selliste ilmade puhul pikk jutt ja arutelu, mis juhtub siis, kui näljast hullunud hundikari saabuks laagri territooriumile.\nValveohvitserid mainisid tihti, et kui Moskvast peaks talvisel ajal antama käsk kogu vangikarja likvideerimiseks, ei oleks neil vaja retse maha kõmmutada, vaid lihtsalt lasta hundid laagri territooriumile, kes siis talvises näljas täidaksid Moskva käsu. Mis tähendas, et hundikari paneks nahka koos viltide ja riideräbalatega kogu selle haisva inimmassi.\nRingi liikus paar kuulujutu tasemel lugu, kuidas hundikarja olevat sõja ajal kasutatud Vorkuta lähedal paiknevas laagris, kus hundid olevat puhastanud laagri vangidest paari nädala jooksul. Raske uskuda, et kommunistid oleksid sellise puhastustöö huntidele usaldanud. Mis siis oleks juhtunud, kui mõni rets pääsenuks laagrist elusalt minema? Ei, selline lahendus kommunistidele ei sobinud mitte mingil juhul. Kindlam oli ikka laagritornidesse panna raskekuulipildujad ja haamerdada nende abil barakid sõelapõhjaks. See oli vana ja äraproovitud lahendus tšekistide jaoks juba aastaid. Need vähesed, kes siis veel veristena laagris või barakkides ringi roomasid ja ägasid, korjati koos surnutega kokku, veeti ühte suurde hunnikusse, valati bensiiniga üle ja põletati rahulikult tšekistide silme all söeks.\nSee oli Moskva ja kommunistide jaoks kindlam lahendus, kui kasutada näljaseid hunte nõukogudevastase elemendi hävitamiseks. Huntidega laagrite puhastamise ideed olid vaid naiivsed versioonid, vähemalt minu arvates.\nSeda laagrifolkloori heietati barakkides neil päevil, kui väljas oli talvine tormitsev lumemöll ja vangidel aega jutustada lookesi, mis aitasid inimestel paremini mõista, mis tähendas suur ja rikas kodumaa, kus me kõik elasime. Siin, nõukogude kodumaal, oli nii hunte kui muid rikkusi, kuid mulle tundus, et vange ei peetud siin küll eriliseks rikkuseks. Vangid olid kommunistide jaoks lihtsalt vahendiks, mis aitas ehitada suurt kodumaad tasuta ‒ leivakääru ja haisva kapsavedeliku eest, millega meid toideti. Lisaks anti meile 3 rubla kuus palka.\nSamuti kõlasid konvoiülemate suust sel tormide perioodil naljad ja lookesed, et valvurid mitte ei valva meid, vaid kaitsevad huntide vastu.\nVeebruarikuu talvised tormid olid õelad ja vastikud. Kestsid mõned päevad ja sel ajal suri välja kogu Komimaa. Inimesed istusid siis kõik soojas, sest mõttetu oli välja minna. Sellise ilmaga külmus inimene isegi hästi riietatuna surnuks paari tunniga. Tuul ja külm mõjusid isegi laagribarakkidele halvasti. Palkseinad hakkasid neil päevil nagisema ja ähkima, korsten röökis nagu vabrikuvile ning tihti oli tuul nii tugev, et rebis tule ahjust korstnasse. Sellistel päevadel juhtus ka tihti tulekahjusid ahjude ülekütmiste tõttu. Eluase põles sellises tormis maha poole tunniga ja vaesed elanikud, kes veel jõudsid voodist välja karata, pidid mõne minutiga saama varju alla, muidu jahutas tuul nad hetkega maha ja külmunud kodanikud avastati alles kevadel, kui lumi oli ära sulanud.\nAhi, mida barakis köeti päevad läbi, ei suutnud ruumi eriti soojendada ja küttest oli puudus, sest lume alt oli raske, kui mitte võimatu puid kätte saada. Raske oli isegi laagri territooriumil orienteeruda, sest õhus märatsev lumemass ei võimaldanud näha üle kümne sammu. Laagrisööklasse minek oli ääretult suur ettevõtmine sel ajal. Kuna valgust jagus vaid paariks tunniks päevas ja laagri väline valgustus oli vilets, siis tavaliselt roomati lume ja tormiga võideldes barakki, mis oli sööklaks, vaid lõunaajal, kui enam-vähem oli võimalik näha, mis suunas saab liikuda või kuhu astuda. Lisaks sundisid luudeni murdev külm ja tuul, mille vastu eriti ei kaitsnud bušlatt ehk suur puhvaika, laagrielanikku oma käike ja liikumisi piirama.\nPurgaa tõttu kannatas nii elutu kui elus osa laagrist ja talviseid torme ei sallinud keegi. Isegi mitte konvoi, valvurid ega laagri juhtkond. Korduvalt oli juhuseid, kus valvurid, kes olid soojalt riides ja mässitud mitmesse kasukasse, külmusid valvetornides, kus oli isegi mingi primitiivne küte, lihtsalt surnuks.\nÜhel sellisel päeval jooksis meie barakki hingeldav päevnik ja kisas mulle, et mind ootab staabis režiimiülem. Seda inimest ei tahtnud laagris eriti keegi näha. Väljakutse tähendas minu jaoks tavaliselt kas kartserit või puuris istumist. Või siis mingit uut KGB poolt välja antud seadust, mis keelas mul kas kokkusaamise, kirja saatmise õiguse või pakkus mingit muud selletaolist piirangut.\nVenitasin endale bušlati selga ja sukeldusin koos päevnikuga märatsevasse lumetormi. Jooksime mööda aiaäärt, sest muidu oleks võinud selles kogu ilma täitvas lumemassis lihtsalt ära eksida. Mõningatel juhtudel pandi laagrisse üles ka köied ehk nöörid, millest kinni hoides taarusid vangid punktist A punkti B. Liiklus oli neil päevil laagri territooriumil minimaalne. Kohalik kasvatusasutis tundus siis lausa välja surnud olevat. Inimesi tööle ei viidud. Mitte et keegi nende tervisest oleks väga hoolinud, ei. Probleem laagri administratsiooni jaoks oli selles, et lumetormis võis mõni rets ära põgeneda, kuna nähtavus oli halb. Ja siis ei saanud teda isegi maha lasta. Ainuke lootus sel puhul oli, et hundid võtsid põgeniku kinni ja panid pintslisse.\nÄhkisin päevniku sabas staapi, kus mind pidi ootama siis "laagri hirm" ehk niinimetet režiimiülem.\nStaapi sisenedes oli tunda, et tegu oli hoopis teise maailmaga võrreldes barakiga, kus elasime meie, vangid. Siin oli soe ja hubane, ahjudki korralikud ja maha olid laotatud punased parteivärvi põrandavaibad. Seinal olid plakatid, mis kutsusid üles koputama kaasvangide peale, lubades ennetähtaegset pääsu vabadusse. Kuid Põhjas ei julenud keegi eriti teiste peale koputada, sest sellised kodanikud, kui vangide poolt kätte saadi, uputati hoolikalt peldikusse elusalt. Või avastasid hommikul, kui läksid varem pesuruumi, et mingi kits oli öösel isakeste poolt üles poodud laes oleva konksu otsa. Selle konksu kiskusid valvurid alati koos surnuga maha, kuid mõned korrad minu ajal ilmus ta taas sinna pesuruumi lakke ‒ koos pooduga.\nKoputasin ja astusin kabinetti sisse.\nKirjutuslaua taga istus režiimikas ja manas näole tavalise tšekistiilme. Või pigem oli see tema ettekujutus ilmest, mida omas kuulus Feliks Edmundovits Dzeržinski. Tal oli ka selle kodaniku pilt seinal. Selle oli teinud mingi laagrikunstnik ja Dzeržinskile oli tahtmatult maalitud sarnasus pulstunud habemega kitsega. Kuid režiimikat see kunstialane saavutus igatahes rahuldas.\nKandsin ette, et saabus vang see ja see, paragrahv selline ning karistusaeg sellest kellast selle kellani. Vana Lojus vaikis ja keevitas mind selle niinimetet tšekistipilguga. Kutsusin teda Lojuseks sellest hetkest peale, kui saabusin laagrisse. Minu pandud hüüdnime teadis kogu laager ja ka Vana Lojus ise oli kursis minu pandud hellitusnime ja autorlusega. Seepärast ta mind ka nii vihkas. Sain selle nimepaneku eest Lojuselt 15 päeva kartserit, mille jooksul Lojus käis iga päev minu juures visiidil ja kisendas mulle näkku, et kas ma ei tea, et teda kutsutakse "Laagri Hirmuks". See oli tema unistus ja soov, et teda oleks nii kutsutud. Kuid kahjuks hindas laager minu sõnalist hinnangut tema suhtes enam.\nMina muidugi vaikisin tema naiselike hüsteeriate peale.\nKartseris oli päevnik ehk vang, kes ei hoidnud kokku verbaalmaterjali, kirjeldades barakkides neid Lojuse poolt ette võetud minu veenmise visiite, neist räägiti hiljem veel aastaid. Igatahes püüdis Lojus mulle igati selgeks teha, kuidas peaksin teda kutsuma vangide hulgas, kuid tundus, et tema ponnistus ei mõjunud, sest laager nimetas teda rõõmsalt Lojuseks edasi.\nIsegi laagriülem kutsus mu välja ja uuris muikvel näoga, et kuidas ma tohin nõukogude ohvitseri nimetada Lojuseks. Mis mul selle peale oli öelda? See nimi kinnistus Lojusele igaveseks. Ka laagriülem sai sellest aru.\nAlati, kui meie teed laagris ristusid, püüdis Lojus minusse hirmu sisendada. Nii ta nimetas seda sõnamulinat. Kuid mõttetu oli tema püüdlus. Tavaliselt öeldi vanglas sellesse vaimse arengu klassi sattunud inimeste kohta vedurist lollim, vene keeles durneje paravoza. Ja seda ta ka oli täies mõõdus. Lojus ähvardas mind korduvalt, et kui oleksid teised ajad, kihutaks ta mulle isiklikult kuuli kuklasse, mille peale mina vastasin, et selleks peaks ta saama minu selja taha. Seletades, et ta ei tunne anatoomiat ‒ olen ju alati tema poole näoga, kuna suhtlen ohvitseriga. Kas ta näiteks ei eeldaks sellist nüanssi, et relv võib sellises situatsioonis vahetada kiirelt omanikku ja mina juba ei kardaks talle mingil juhul kuuli keset nägu kihutada.\nLojus läks sellise jutu peale transsi.\nBudisti kohta oli see ränk avaldus, kuid pidin ju aitama tal enda mina leida kas või selliste vahendite ja psühhoterrori abil. Lojus oli emotsionaalselt ebastabiilne ja arg olend, kui aus olla. Meie vestlus ükskõik mis teemal viis ta alati tšekistilikku transiseisundisse. Lojus hakkas ähkima, vinguma, jalgadega trampima ja kisendas, et kartser pidavat minu järgi nutma iga päev. Ühesõnaga ‒ meil olid Lojusega sisukad ja paljupakkuvad vestlused.\nNüüd seisin ja ootasin taas, et näha, mis Lojusel seekord minuga plaanis on.\nNäost oli näha, et tal oli tänasel päeval midagi erilist mulle pakkuda, sest aeg-ajalt lasi Lojus alumise huule ripakile, mis tema puhul tähistas naeratust, ja liigutas närviliselt peeglina läikima löödud kroomsaabastes jalgu kirjutuslaua all.\nLõpuks hakkas Lojus artikuleerima. "Znaa-a-atšit tak, Arsentjevitš. Plohhije vaši dela, ah kakije plohhije!”\nIkka ja jälle sama igav jutujoru, et sitad on minu asjad. Olin seda juhmi väljendit kuulnud sellest ajast alates, kui sattusin nõukogude vanglasse.\nSiis puhkis Lojus ja ütles lõpuks läbi hammaste: "Kas sa tead, et sinu juurde tuldi täna."\nMõtlesin: ahhaa, tähendab mingi KGB-ist on saabunud mulle teadmata asjus siia mind üle kuulama. Kuid see oli minu poolt ennatlik järeldus.\nLojus küsis vinguva häälega: „Kas sa tead, et sul ei ole kohtumist ette nähtud?!”\nIse polnud nagu sellega kunagi arvestanud, et mulle keegi laagris kokkusaamise omastega annab ega olnud ka mõelnud selle peale. Vaikisin. Olin juba ammu omandanud taktika, et kui sellised mõistmatud situatsioonid tekivad, tasub lihtsalt oodata ja vaadata, mis hakkab toimuma.\nLõpuks pigistas Lojus läbi hammaste: „Sulle tuli külaline kokkusaamisele.”\nMidagi oli Lojuse jutus mäda, sest ainukene, kes mulle oleks võinud seaduse alusel külla tulla, oli minu ema, kuid mammi asus ju Eestis ja see siin, kus toimus minu ja Lojuse vaheline sisukas vestlus, oli Komi ANSV, mis oli tuhandeid kilomeetreid Eestist.\nMõtlesin, et huvitav, mida Lojus enda juhmuses on taas välja mõelnud, et mulle närvidele käia, ja milles põhjus. Režiimikas vihkas mind nii hingeliselt kui füüsiliselt, see väljendus kõiges, nii kehahoiakus, kõnemaneeris ja ka selles, kuis ta vahel loenduste ajal teatas, milline inimrämps elab Baltikumis, kelle klassikaliseks esindajaks pidin olema mina.\nMina teda ei vihanud. Ta oli minu jaoks lihtsalt mingi kommunistist inimnarts tšekisti näol, kes igati püüdis vange alandada ja mõnitada. Ise nimetas ta seda efektiivseks kommunistlikuks kasvatustööks. Tal olevat selles osas suuri kogemusi, teatas ta alati tähtsalt massidele. Masside all pean silmas vange. Oma väidet kasvatustöö kohta illustreeris Lojus armetute lookestega, kus ta olevat aidanud vange, kes tema juures käisid teiste peale koputamas, laagrist lausa vabaneda. Tema nimetas seda koostööks laagri administratsiooniga. Mina teadsin jälle sellist versiooni sellest loost, et kõik need nö "vabanejad" ja "koostöölised" sattusid kas laagri peldikusse või pesuruumi konksu otsa, kust hommikul valvurid nad lohistasid konksude abil vahtlasse.\nLojus ahmis õhku ja purskas lõpuks endast välja mõttekese, mille nimel oli mind siia lasknud kutsuda: „Sinusuguse rahvavaenlase juurde saabus kokkusaamisele sinu ema, kes sünnitas sellise värdja ja kes ise on kindlasti samuti nõukogude võimu vaenlane, kui julgeb nii kutsumata siia saabuda!”\nMa ei uskunud teda. Eeldasin, et see on Lojuse poolt mingi eriline trikk, et mind konksu otsa võtta. Ta oli juba kirjutanud paar korda Moskvasse minu ja Tšaikini vahelisest sõprusest ja kisendas kõigile, et ta selle nõukogudevastase rakukese laagris hävitab isiklikult enda kätega ja selleks ei pidavat ta valima vahendeid.\nÜtlesin, et ta võiks midagi huvitavamat välja mõelda kui see, et hakkab mind emotsionaalselt talluma minu emaga. See on labane ja primitiivne võttekene tema poolt.\nLojus kargas laua tagant püsti ja hakkas kileda häälega kisendama, nii et sülge pritsis läikima löödud kirjutuslauale ja põrandale: "Ma isiklikult rääkisin sinu rahvavaenlasest emaga vahtlas. Püüab teine endast mingit tagasihoidlikku viisakat prouat mängida, aga ma nägin ta kohe läbi. Kontra püüab meis, nõukogude ohvitserides, enda aadressil kaastunnet esile kutsuda. See ei lähe siin läbi. Võib-olla teil Eestis ja Baltikumis küll, kuid meil siin pannakse sellised inimjätised nagu sina ja su ema koos okastraadi taha."\nNagu ta selle suust välja purskas, mõistsin, et ta oli tõesti rääkinud minu emaga. Kuid kuidas see oli võimalik? Ma ei olnud saanud ühtki kirjaliku teadet emalt tema saabumise kohta ega näinud ka sellekohast märget ema kirjades. Sageli ei saanud ma aga kirju kätte, võib-olla oli põhjus selles.\nTuhat mõtet kihutasid nagu kiirrongid vilinal ajus ringi. Kodu! Olin lausa unustama hakanud, et mul on veel kusagil kodu ‒ soe, lõhnav...\nLojus tulistas uue verbaalvalangu: „Istus see prouakene vahtlas minu vastas ja nuttis magusalt. Arvas, et kasutab kavalat taktikat minu suhtes ja et nutuga saavutab midagi. Ei, minuga need asjad läbi ei lähe, tšekisti sellised rahvavaenlased ei mõjuta. Ma näen teid kõiki läbi. Rääkisin sellele niinimetet Baltikumist saabunud prouale, milline retsidivist on tema poeg. Ütlesin talle, et sinu näol on tegemist poliitilise retsidivistiga, kes varem või hiljem Ljubljanka vangla keldris tšekistide poolt maha lastakse. Kõik te olete fašistid. Ka sinu ema.”\nKuna mul kokkusaamist nagunii ei olnud ette nähtud seega polnud ka mul midagi kaotada. Ütlesin Lojusele: „Mees, kes solvab teise mehe ema, on mitte mees, vaid Lojus.”\nLojus kutsus telefoni teel kähisedes välja valvemeeskonna, kes mu jalad ees läbi lumehangede lohistas vanasse tuttavasse kartserisse. Sain taas viis päeva selle eest, et nimetasin režiimikat Lojuseks.\nSeekord Lojus mul kartseris külas ei käinud.\nÕhtusel loendusel, kui tuul ja lumemassid märatsesid ülesrivistatud vangide peade kohal, oli väljas ka Lojus. Ja äkki hakkas mitmelt poolt ülesrivistatud vangide hulgast kostma lehmahääli ehk muugamist. Vahkonnaülem oli irvitades manitsenud vange vaikusele ja Lojus olevat röökinud kähedalt, et lõpuks saavutab ta enda eesmärgi ja siin laagris saab ka kunagi kord majja löödud, maksku see talle mis maksab. Ammumine ja häälitsused olid paisunud ja terve laager seisis seetõttu pool tundi tuisus-tormis. Kauem ei juletud neid seal hoida, sest väärtuslik odav tööjõud oleks lihtsalt surnuks külmunud.\nÖösel saabusid läbi lumetuisu kartseri akna taha meie barakki omad, Leedukas ja Velitško, ja andsid mulle läbi akna edasi küüslauku ja pekki. Neil oli meie laagris kulla hind, kui nii sobib öelda. Toitusin kartseris neil päevil paremini kui laagris. Pugisin pekki ja mõtlesin, et kuidas minu mammi küll riskis sellist teekonda ette võtta, kus asub ta hetkel ja kuidas ta küll end tunneb siinses maailmas, milles orienteeruda polnud minu jaoks enam mingit raskust.\nMitu aastat hiljem.\nTegevuskoht Saaremaa, Kingissepa. Kodu.\nKöögis kaetud laua taga istume mina ja ema.\nJärgnev on juba emapoolne versioon sellest, kuidas ta saabus Vezaikale mind külastama, et mulle toeks olla, nagu ta end väljendas. Ema räägib, kui õudne oli tulla sinna Siberisse. Ta nimetas Komit alati Siberiks, kuigi olin talle juba seletanud, et see polnud Siber.\nÜhesõnaga asus minu mammikene teele kaugele Põhja, et kokku saada enda kalli ja armastatud pojakesega. Ostis kaks kohvritäit süüa, sooje riideid, kudus villaseid sokke, kampsuneid ja muud kraami, et pojakene oleks hästi varustatud nii riiete kui söögikraamiga, et vastu pidada seal hirmsas kohutavas Siberis. Enne seda pidas nõu oma suguharuga, kuid nood kõik laitsid selle plaani maha, kuna eeldati, et pere satub sellevõrra enam löögi alla. Olin ka ise mõnes kirjas seda teemat emaga käsitlenud ja keelasin tal kategooriliselt seda teha, mainides korduvalt, et sellist aktsiooni ei tohi ema mingil juhul ette võtta. Minu keelust lähtuvalt oli ka suguvõsa selle vastu. Mammi operatsioonist "Saaremaa-Komi ANSV" oli teadlik vaid tema vend, kes ise oli istunud 25 aastat Magadanis ja soovis kaasa tulla, kuid Mammi oma kangekaelsuses ja kangelaslikkuses otsustas sõidu üksi ette võtta, et teistele ei saaks KGB halba teha. Nii kõlas tema versioon.\nLendas lennukiga Moskvasse. Seal istus rongile ja tossutas läbi Gotlase Miikuni raudteejaama. Kui ta Miikuni jaamas rongilt maha astus, möllas väljas seesama purgaa, mis meil Vezaikal neil päevil. Kuna mingit erilist raudteejaama seal ei olnudki, vaid puulobudik, kuhu tuli rongi saabumise ajaks kassapidaja, kes müüs sõitjatele pileteid, siis polnud sel kuuril kas mingit soojendust. Aga ega Saaremaalt saabunud naisterahval polnud mingit ettekujustust Venemaast, veel vähem Komi ANSV-st, mis oli täis lükitud tol korral vangilaagreid.\nNagu ta rongilt maha astus, vajus kõhuni lumme. Kusagil lumes asusid ka kaks suurt kohvrit ja kott. Vagunisaatja oli nood eelnevalt vagunist välja lükanud. Mammi koperdas lumes ringi, otsides enda hinnalist varandust, mis oli määratud mulle. Rong seisis Miikuni jaamas vaid minuti ja hakkas kohe liikuma. Peatuskohal oli posti otsas üksik nukker elektrilamp, mis valgustas lumetormis uduselt vähest ala posti ümber.\nVaene sentimentaalne mammi hakkas lurinal nutma, mõistes, et on võimetu sellises kohas ja tormis üldse midagi ette võtma, et jõuda minuni. Istus siis emakene seal lumehanges ja valas kasutuid pisaraid. Nagu ta pisar silmis mulle seal köögilaua taga jutustas, olid need pisarad adresseeritud mulle, kuna ta ei kujutanud ette, et need tingimused, kus vangis olen, on nii kohutavad.\nMuidugi ei teadnud ta, kui kaugel laager asub ja kuidas sinna üldse saab. Tema arvas, et tuleb kohale, võtab takso ja sõidab vangla ette. Ega naisterahvas selle peale küll ei tulnud, et sealkandis polnud kunagi sõiduautosid olnud. Ei usu, et neid ka nüüd seal oleks.\nIstus siis mammi enda mantlikeses üleni lumes ja lasi pisaratel voolata. Nagu ime läbi läks mööda piletimüüja, kes ta lumehangest avastas. Müüja oli kasukas ja viltides ning maja, kus ta elas, asus paarsada meetrit eemal. Ta rääkis emale augu pähe, et parem on liikuda tema poole, sest muidu külmub ta siin lumehanges lihtsalt surnuks, ja venitas ema enda poole sooja. Kohvrid ja muu träni pidi tema mees koos pojaga hommikul üles otsima, sest ega neid sealt keegi ei võta, kuna puudus rahvas, kes oleks liikunud raudteejaamas öisel ajal.\nÖö läbi istus mammi piletimüüja peres, luristas nii nutta kui teed juua ja rääkis enda pojast, kes istub Vezaikal vangis. Too puhta hingega olevus piletimüüja näol jutustas omalt poolt, kuidas ta on aastatega näinud suure hulga emasid, kes saabunud enda laste ja meestega kokkusaamisele, ning see infohulk murdis mammi lõplikult, kuna kõik need lood kohalikust olukorrast, milles vange hoitakse, tundusid talle kohutavamad kui põrgu. Nii ta mulle selgitas.\nHommiku poole magas ema paar tunnikest. Kusagil 10 paiku äratas piletimüüja ta üles, sest Eestimaalt kaasa toodud kraam oli lume alt välja kougitud ja kohale toodud. Pakkus siis mammi neile suitsuvorsti ja suitsuliha ning muud kraami, mida kohalikud polnud aastakümneid näinud, olid vaid kuulnud, et sellised asjad pidid kusagil eksisteerima.\nPiletimüüja mees käis küla peal ja organiseeris lintauto, mis viis ema Vezaikale. Vangilaagrini oli Miikunist 5 km. Sõit läks ruttu, emale oli antud selleks puhuks kasukas ja vildid, et ta tee peal ära ei külmuks. Mammi luristas taas kogu tee nutta. Küsisin, mis selle põhjuseks oli, ja selgituseks oli midagi sellist, et kahju minust ja samas rõõm, et saab mind näha.\nEma oli lintauto juhile maksnud mingi summa, nii et too lubas mammi ka tagasi Miikunisse transportida, kui kokkusaamine minuga läbi.\nSaabudes laagriväravate ette, läks mammi vahiputkasse ja palus sõdureid, et need teataksid mulle, et saabus ema ja ma tuleksin temaga nii-öelda kokku saama. Muidugi ei teadnud ta, vaesekene, et need asjad kommunistide poolt juhitud riigis nii ei käi. Esiteks pidi selleks, et vangiga kokku saada, olema luba laagri administratsioonilt. Ja selleks, et luba saada, pidi vang eeskujulikult käituma ‒ ühesõnaga, mis siin seletada, ma ei mahtunud neisse raamidesse, et kunagi oleks võimaldatud mulle sellist luksust.\nSõdurid olid nõutud, kuna nad ei osanud midagi peale hakata. Lisaks oli mammi võtnud kaasa terve hunniku Vana Tallinna kärakat, et seda jagada, ja vahis olev valvemeeskond sai esimese altkäemaksu. See pani sõdurid heldima ja nad läksid staapi ehk laagrikontorisse koos vahtkonnaülemaga, kes oli juba jõudnud paar suutäit rüübata seda kuulsat Vana Tallinna napsu. Laagri peremees, nii kutsuti tavaliselt laagriülemaid, ütles, et mulle pole kokkusaamist ette nähtud ja pole ka plaanis seda anda. Kogu seltskond läks tagasi vahtlasse juba koos laagri peremehega, sest temagi tahtis proovida müstilist kärakat, mis Eestist kohale veetud.\nMammi tabas ära, et kaasa tuli mingi suurem ülemus, astus tollele ligi ja paluma, et näe, saabusin Eestist, tulin poega vaatama, kas ei saaks kas või minuti pojaga juttu ajada. Peremees samal ajal degusteeris napsu. See mõjus ülimalt hästi ja mammi oli jutuga jõudnud lausa sinnamaale, et ta võib toetada materiaalselt seda seltskonda siin, kui aga saaks pojakest näha.\nÕnnetuseks astus tol momendil vahtlasse Lojus. Kuulanud kõrvalt naisterahva juttu, sai ta kohe aru, kelle emaga tegu. Tiris mammi vahtkonna kõrval olevasse ruumi ja asus teda üle kuulama koos ähvarduste ja mõnitamisega. Mammi muidugi kohe veel enam nutma.\nSee oli Lojuse jaoks nagu mesi mokale. Nii kestnud see paar tundi, kuni laagriülem koos konvoiga, kes seda mõnitamist pealt kuulsid, sadistliku tsirkuse ära lõpetasid. Laagriülem tegi emale selgeks, et tänu Lojuse saabumisele ei saa ta mulle isegi midagi edasi anda, rääkimata kokkusaamisest. Soovitas vaid Vezaikalt lahkuda, sest karta oli, et Lojus teatas KGB-sse ja tal võib tekkida hulk probleeme, et üldse tagasi koju saada.\nLintauto juht oli samuti pudeli saanud ja istus kuulekalt laagri juuatäis vahtlas ning pani koos valvuritega kärakat, oodates, mil kaugelt Baltikumist saabunud külaline suvatseb tagasi Miikunisse sõita. Ühesõnaga viibis ema seal paar tundi ja asus siis tagasiteele Miikunisse. Tema õuduseks kohtusid nad tee peal veel huntidega, mis neis paigus oli tavaline nähtus. Sellest mõjutatuna oli ta vaesekene lausa hullumas, et näe, kus poeg istub vangis, millistes tingimustes ‒ ümberringi näljane hundikari, kes on valmis kõiki pintslisse panema.\nÕhtuks oli ema rongis, mis sõitis tagasi Moskva poole, ja tema nutujoru oli kestnud kuni Saaremaani välja. Kodus jäi haigeks ja lamas nädala palavikuga voodis. Põetajateks olid Martha ja Viiu, kes olid linna saabunud, sest aimasid, et ema oli läinud mind sinna kaugesse Siberisse vaatama. Ema lesis kõrge palavikuga voodis ning nutta luristavad Martha ja Viiu hoolitsesid tema eest. Nemad nutsid sellepärast, et ei teadnud, mis oli vahepeal juhtunud.\nKui palavik taganes ja ema asus enam-vähem talutavalt verbaliseerima, asusid naised kolmekesi koos aktiivselt luristama, kuna neile tundus, et ma kunagi enam ei saabu sellelt hirmsalt maalt tagasi.\nMõne päeva pärast saabus minu Magadanis istunud onkel, kes vedas vanaemad maale koos emaga ja rahustas selle naistekarja maha, öeldes, et kui poiss tagasi Eestisse tuleb, on ta enda elu kõige raskema eksami sooritanud ja teda ei murra enam miski siin ilmas. Vähe sellest ‒ analüüsides seda juttu, mida Lojus oli emale Vezaikal rääkinud, oli onu veendunud, et elan laagris normaalselt, kui nii seda saab nimetada, ja et minu tagasisaabumine Eestimaale on vaid mõne aasta küsimus.\nTal oli selle koha pealt õigus.\nMulle need välismaale põgenejad ei meeldi, sest peavad ennast teistest paremaks ja tahavad elementaarset korda rikkudes pääseda parema saiapätsi juurde. Samas teevad karuteene teistele, kellest ennast paremaks peavad.\nKui tahad olukorda parandada, siis õpi, teosta ennast ja saavuta tase, kus sind tõsiselt hakatakse võtma.\nOlgem ausad, nõukogude inimeselt midagi ebamoraalset ei nõutud.\n21. detsember 2021 14:42


Nutikat taimekasvatit tootev Eesti ettevõtte valmistub osalema maailma suurimal tehnikamessil | Digigeenius\nPaar aastat tagasi lõid prantslane Gregory Lu ning eestlane Lauri Kapp ettevõtte Natufia Labs OÜ, mis alustas tööd nutika taimekasvataja arendamisega. Tänaseks on jõutud selleni, et ettevõtte tootevalikus on välimuselt külmkappi meenutav Natufia Kitchen Garden.\nTallinnas arendatud ning ehitatud nutikas taimekasvataja on suunatud nii kodukasutajale kui ka restoranidele. Kodukasutajaüks masin pakub pidevat rohelise toidu saaki nelja liikmelisele perele. Restoranidele on lisaks maitserohelise ja idude kasvatamisele oluline ka seadme eksponeerimine restorani klientidele. "Nähes kuidas meie masin kasvatab kohapeal söödavat toitu loob see ekslusiivsust, eriti öko suunitlusega restoranides," sõnas Kapp.\nAinus Eesti ettevõte, kes on tulevasel CESil esindatud\nUudset nutikat taimekasvatajat esitleb Natufia 2017. aasta jaanuaris Las Vegases toimuval maailma suurimal tarbeelektroonikamessil CES. Natufia on sel korral ainus Eesti ettevõte, mis on messil esindatud.\nKuigi esmapilgul võib jääda mulje, et Natufia on ehitanud teise Eesti nutipotiClick & Grow koopia, siis nii see siiski ei ole.\nNatufia on täisautomaatne ehk kasutaja ei pea sinna käsitsi vett lisama, see võetakse otse veevõrgust.Kasvati ülaosas on ruumi mitmete taimede jaoks ning selle all on inkubaator, kus saab taimi eelkasvatada. Teise klassi paneb Natufia masina ka taimekasvati hind, milleks on12 975 eurot. Praegu saab seadeldist eeltellida.\nNatufia ühe looja, Lauri Kapi sõnul on esialgu nende põhituruks USA ning seetõttu otsustati võtta osa USAs toimuvast messist. Ka pärast messi keskendutakse toote müümisele teisele poole suurt lompi.\nEAS toetas nutikataimekasvati ehitamist\nKapi kinnitusel on kasvati kasutamine lihtne ning kuigi see võib esmapilgul tunduda kallis, siis pärast esmast kulutust ei järgne sellele suuri väljaminekud. Kaasasutaja sõnul maksab üks taim alla ühe euro.\nKuna kasvati on Wi-Fi abil ühendatud internetiga ning seda saab juhtida üle mobiiliäpi võib seda nimetada ka üheks järjekordseks asjade interneti tooteks. Kuna tegu on täisautomaatse kasvatiga, siisäpp pigem seadme töö kohta olulise info lugemiseks. "Samas on äpi näol tegemist ka täisfunktsionaalse kasutajaliidesega, kuigi kogu keerukus on tavakasutaja eest ära peidetud," täpsustas Kapp.\nOma suurusest tulenevalt tähendab seadme hooldamine seda, et omanik ei pea seda Natufiale tagastama vaid ettevõtte saadab kliendijuurde tehniku, kes teostab vajalikud hooldustööd.\nTaimekasvati arendust on kahel korral toetanud Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus. Ettevõtte algusaastal toetas EAS neid 4000 ning tänavu märtsis 20 000 euroga.\nKui nüüd mõnel taimekasvatajal peaks tekkima mõte, et seal annaks mugavalt kasvatada kanepitaimi, siis Kapi sõnul on selleks olemaspalju efektiivsemaid ja soodsamaid lahendusi.\nMärksõnad: CES, Gregory Lu, Lauri Kapp, natufia, natufia labs, natufia labs oü, nutikas, taimekasvati


Autorent Feira de Santana - Auto rentimine Feira de Santana\nAutorent Feira de Santana\nAuto rentimine Feira de Santana\nOdav rendiauto Feira de Santana\nOdav autorent Feira de Santana korraldades on võimalik mugavalt uurida riigi maantee. Autorent-online.com pakub kõik saadaval auto palkab võrdlus eri tarnijatelt, koos juhtivate autorendifirmad on meil parim kvaliteedi auto rentimine Feira de Santana. Ühele leheküljele, te kuvatakse kõik sõiduautod ja nende määrad. Broneering protsess on väga lihtne ja kiire. Valida erinevaid sõidukid, mis saab endale online kodulehelt.\nKui soovite nautida kauneid ranniku, mägesid Feira de Santana on ideaalne sihtkoht ja odav auto rental Feira de Santana on ideaalne viis see saada. Kui kavas on läbida pikki vahemaid, valige piiramatu kilometraaž. Feira de Santana liiklus ei ole liiga halb ja on kerge mõista süsteemi teede ja maanteede. Läbi meie saidi, säästad aega otsides parima rendiauto Feira de Santana. See on suurepärane koht külastamiseks aastaringselt lummav maastik ja talvel kell saab pakkuda spordialade nagu suusa.\nMida me pakume autorent asukohas Brasiilia lennujaam, linnad, raudteejaam, keskus: Suur valik, garanteeritud parimad hinnad, kvaliteetsed renditud autod. Tänu mugavatele ja turvalistele online autorenditeenust saate valida täiendava lisavarustuse, näiteks lapseistme, GPS-i, katuseraami jne. Lumeketid, mis toetavad talve transporti. Autorent-online.com toob teieni suure valiku soodne autode rentimine Feira de Santana, nii et ärge viivituseta, olete broneerinud oma puhkuse nüüd broneeri rendiauto.\nAuto rentimine Feira de Santana - Autorent Brasiilia Lennujaam\nBrasiilia Lennujaam on palju võimalusi odav auto rendi teenuste puhul. Muidugi on car hire parim viis veetma suurepäraseid tegevusi ja nautida vaatamisväärsusi, mis teevad linna nii kuulsaks. See võimaldab teil leida odavaimad autorent Feira de Santana mõnes minutis. Valige maailma kaubamärkide suurtest pakkumistest ja broneerige rendiauto ainult mõne klikiga. Auto rentimine Feira de Santana on võimalik ka veebipõhiste allahindlustega, nii et saate mugavalt rentida auto odavaima hinnaga kodus.\nÄra jäta võimalust, kiiresti ja lihtsalt parima autoga auto rental Feira de Santana. Kui te lennukist saabute, koostage oma lennunumber auto rentimise ajal, kuna autorendib sageli seda teavet. Soodsam auto rental Feira de Santana laiast valikust saab rentimiseks väiksemaid ja ökonoomsemaid sõiduautosid.


Külmaga riietu kihiliselt - Ärileht\nKülm, pime ja vihmane hooaeg on Eestis üsna pikk. Kui end oskuslikult riietada, ei saa see takistuseks eestlaste armastusele palju õues viibida.\nPole tähtis, kas vajad rõivastust igapäevaseks töötegemiseks, pikale ja raskele matkale, kodu ümber toimetamiseks või lastega õues trallimiseks. Kõigil tegevustel on üks ühine joon – aktiivne liikumine, mis nõuab külma ja märja aja saabudes enam tarkust ja süvenemist.\nEesti kliimas on külmal ajal oluline riiete soojapidavus. Seetõttu võiks talveriiete valimisel meeles pidada kahte põhimõtet: riietu kihiliselt ning arvesta, et saaksid end mugavalt liigutada. Oluline on ka müts, sest suur hulk kehasoojusest kaob just katmata pea ja kaela kaudu.\nEnne talveriiete valimist tuleks läbi mõelda, kui palju aktiivset toimetamist tavaliselt õues esineb – liikuv inimene vajab kihilist ja hästi hingavat riietust, mis viib niiskuse kiiresti kehast eemale ning millelt saab töö edenedes kihte ära võtta.\nTähtsaim on see, et keha oleks kuiv ja soe. Seda ei olegi alati nii lihtne tagada – vähegi aktiivsem liigutamine paneb talveriiete kandja higistama. Kui riie ei lase kehaniiskusel aurustuda, jääb see hullemal juhul naha pinnale või keha ja rõivaste vahele ringlema, tekitades palava ja umbse tunde.\nKülma ilmaga tuleks riietuda kihiliselt. Need kolm on peamised rõivakihid.\nSoe pesu, mille eesmärk on hoida nahapind kuivana ja anda sooja.\nVaheriie ehk mõni kampsun, dressipluus või fliis, mille eesmärk on kehasoojus isoleerida.\nIlmastikukindel kiht ehk mõni soe, ent hingav ja kerge talvejope või vihmase ilma puhul õhem vihmajope.\nVäga hea valiku kvaliteetseid, mugavaid ja funktsionaalseid talveriideid leiad TAMREXist. Üllataval kombel pakub tööriiete pood mõistlike hindadega häid vaba aja lahendusi nii meestele, naistele kui üht-teist ka lastele.\nTAMREXi kaupluste riiulitelt leiab kõik vajaliku, et järgida kolmekihilise riietumise põhimõtteid.\nWoolpoweri meriinovillane soe pesu\nSnickers Workweari tehniline pesu\nWoolpoweri soe meriinovillane kampsun\nSnickers Workweari pusa\nsoe, veekindel ja hingav Snickers Workweari talvejope\nõhem Snickers Workweari vihmajope\npehme Snickers Workweari softshell\nkerged ja vastupidavad COFRA talvesaapad\nTAMREX Pro sarja talvekindad, mis istuvad nagu valatult\nLoe lisainfot e-poest www.tamrex.ee.


VESTIGE VERDANT on asendamatu iluvõti sügistalviseks perioodiks | Buduaar\n08:40 Moodne perekond\nVESTIGE VERDANT on asendamatu iluvõti sügistalviseks perioodiks\n2017. aasta 6. november 00:13\nKui ilmad muutuvad sügise saabudes jahedamaks ja siseruumides õhk kuivemaks, tuleb näonaha värske ja säravana hoidmiseks kanda märksa enam hoolt. Just seetõttu on meil au tutvustada teile meie Eesti loodusliku ilubrändi VESTIGE VERDANT hiljuti valminud uut kollektsiooni, mis on loodud neile, kes hoolivad nii oma tervist kui kaunist väljanägemiset.\nVESTIGE VERDANT on üks vähestest Eesti ilubrändidest, kes jõudnud maailma tippajakirjadesse ning võitnud rahvusvaheliselt tohutult auhindu. Järgnev ülevaade on selge kinnitus selle elegantse ilubrändi revolutsioonile, mida ka ilumaailm rõõmuga aastast aastasse jälgib ning toetab.\nUUS ORGANIC PEAT MASK\nAinuüksi seda, et turvast kasutati iluhoolduses juba muistses Egiptuses, Indias, Hiinas ja Tiibetis, on huvitav teada. Seetõttu on ka igati tänuväärne, et VESTIGE VERDANT võttis selle taaselustamise oma kätesse ja on suutnud tänapäevase juhtiva teaduse abil viia turbas peituvad kasutegurid järgmisele, lausa fenomenaalsele tasemele.\nUus sügavpuhastav ja noorendav näomask ORGANIC PEAT MASK on edasiarendus nende esimesest turbamaskist, mis pälvis rahvusvahelise fenomeni staatuse. Uue maskiga on jõutud aga lausa hiiglasiku saavutuseni – bioaktiivsete ainete kontsentratsioon suudeti viia veelgi kõrgemaks, tehes uue maski veelgi efektiivseks. Võtmeteguriks on selles peituvad bioaktiivsed humiin-, hümatomelaan- ja fulvohapped, mis on asendamatud, et hoolitseda oma naha eest ja tervistada seda igal aastaajal. Kuna sügisel ja talvel on nahk alati kuivem, annab see näomask tagasi niiskuse naha sees ning silmnähtava värskuse ja sära väsinud, tuhmunud ja hallile nahale.\nUUS RARE OIL BLEND\nSügise saabudes on uus näoõli RARE OIL BLEND lausa kohustuslik. See on suudetud viia veelgi mõjusamasse tasakaalu, mistõttu imendub see kiiremini ja annab veelgi parema tulemuse.\nVõrreldes vahade, vee ning sünteetiliste koostisainete baasil loodud kreemidega pakub RARE OIL BLEND näonahale kõiki hüvesid ilma ühegi miinuseta. Õlid imenduvad naha ülemistesse kihtidesse, kus tervendavad ja tugevdavad lipiidbarjääri, mille tulemusel on sügisel ja talvel näonahk sügavalt niisutatud, siidine ja ilmastiku eest kaitstud.\nSee kõrgeima kvaliteediga haruldaste õlide kooslus sügavniisutab, noorendab ning silendab näonahka. Samuti toidab RARE OIL BLEND näonahka vitamiinidega, vähendab pooride suurust ning annab nahale kašmiiri pehmuse, ühtlase jume ja tervisliku sära.\nUUS INFINITY EYE SERUM\nKa silmaseerumi loomisel on VESTIGE VERDANT lähtunud oma läbivast põhimõttest “Sinu keha on sinu tempel”, suutes ühendada parimad ilu- ja tervisehüved. INFINITY EYE SERUM on kerge ja kiiresti imenduv ning suudab pakkuda suurepärast tulemust, mille mõju on tuntav ja nähtav, kasutamata tervisele kahjulikke koostisaineid.\nÜhtlasi ennetab ja leevendab see silmade ümbruse turset ja tumedaid silmaaluseid ning silub miimikajooni ja kortse, mille tulemusena on õrn silmaümbrus alati kaunis ja nooruslik. Olgu ka öeldud, et see sobib kasutamiseks igas vanuses, ka tundlikule nahale ja läätsekandjatele.\nVESTIGE VERDANT ON MEIE AU JA UHKUS\nPaljud ilubrändid, erinevalt VESTIGE VERDANTist, ei ole tänaseni võtnud omaks, et ilu saab ja peab tulema tervisehüvedega. Isegi kui paljud on tervist kahjustavad koostisosad viinud madalale tasemele, avaldavad need aastatega märkimisväärset mõju. Ühtlasi kasutades läbinisti looduslikke tooteid, tuleb silmas pidada, et need oleks loodud kõrgekvaliteetsest toorainest ja garanteeriksid ka efektiivse tulemuse. Seetõttu annamegi au VESTIGE VERDANT toodetele, mille tervislikus koostises ja mõjusas toimes on veendunud lisaks Eestile ka suur osa Euroopast.\nLähemalt saate tutvuda VESTIGE VERDANT toodetega www.vestigeverdant.ee ja Facebookis Vestige Verdant Eesti.


Eesti koondise peatreener valusalt lõppenud MM-valikturniirist: tuleviku osas on mõtlemisainet, ka treenerite jätkamise osas - Sport\nEesti koondise peatreener valusalt lõppenud MM-valikturniirist: tuleviku osas on mõtlemisainet, ka treenerite jätkamise osas\nFoto: Tarmo Tammus (ESHL)\nTaanis Frederikshavnis toimunud saalihoki MM-valikturniiril jäi Eesti valusalt finaalturniiri ukse taha, kui otsustavas mängus kaotati lisaajal 4:5 Poolale.\nEesti koondmeeskonna peatreener Risto Lall jagas valusalt lõppenud valikturniiri järel oma mõtteid.\nAvaldame peatreeneri avalduse täies mahus.\n"Eesti meeskond ei pääsenud ajaloos esmakordselt MM-finaalturniirile. Ekslikult on meedias läbi käinud 2006. aasta, kus aga tegelikult saavutas koondis Rootsis peetud finaalturniiril B-divisjonis esikoha. Selle järel on võistlusformaati muudetud.\nMeeskond ei täitnud oma eesmärki ja meil kõigil on ühine kurb tunne, et kaotati otsustav kohtumine lisaajal. Koostöö meeskonna sees ning alaliiduga toimis hästi ja korrektselt, aga kes tegutseb, sellel tulevad sisse ka mõned vead paratamatult. Spordis peab keegi võitma ja keegi kaotab. Sellel korral kaotasime meie.\nKoondise treenerid ei ole seotud kohalike klubidega, seega on meil olnud võimalus valida mängijad vastavalt oma tunnetusele. Oleme pidanud konsultatsioone Eesti kohalike treeneritega, kes teavad paremini siseolusid. Välismaal mängivate osas on meil olnud kasutada Rootsi tippspetsialisti Jonas Thomssoni (endine Rootsi meistriliiga ja Eesti koondise mängija) nõuanded. Kaasatud on olnud Rootsi tippspetsialist statistika osas Henrik Lennermark.\nTulemuse poolest saavutasime võidu Suurbritanniaga 17:1 ja Islandiga 13:5, viimase hetke viigi Taaniga 5:5 ja lisaaja kaotuse Poolale 4:5. Taani võitis otse edasipääsu meie kohtumise järel Islandiga, kui neile oli teada, palju peab võitma ja meile on arusaamatu, et Suurbritannia neile vastupanu ei osutanud. Turniiri viimaseks mänguks olime silmitsi kolme mängija vigastuse ja Kaspar Kallioni mängukeeluga.\nSoome karikavõitjad selgitatakse sel laupäeval Tallinnas 06.02.2020\nTaani ja Poolaga on viimastel aastatel olnud alati tulised lahingud, kaks nappi kaotust Taanile 2016 5-6 ja 2018 2-3 ning kaks üheväravalist võitu Poola üle 2018 tulemusega 5:4 ja 4:3 . Seega sportlik konkurents, kuid tuleb kohe märkida, et kõik riigid meie spordiala arenedes tulevad kiiremini järele, kui meie suudame eest minna oma senise ajaloolise algedu hoidmiseks. Omakorda läheb kiirel tempol kõigil eest näiteks Soome (66000 registreeritud mängijat, 400000 harrastajat), mille saalihoki näitajad on võimsamad kui Eesti spordis kõikidel aladel kokku.\nPraegused treenerid on olnud koondise juures nüüdseks kaks tsüklit ja üritanud viia mängutaset edasi, see on aga paraku pikk protsess. Oleme saanud meeskonna mängima julget ja ründavat saalihokit, suure töö selles osas on ka ära teinud koondise eelmised treenerid Jari-Petri Anttila ja Argo Kungla. Meie suurimaks probleemiks on aga olukordade realiseerimine, mida näitavad ka numbrid (näiteks Taani mängus 49 viskeüritust, millest värava raamidesse läks vaid 18, Taanil samad numbrid 39 ja 19). See on asi millega tuleb vaeva näha, et tasavägiseid mänge võita.\nTeine asi, mida peab parandama on füüsiline vorm. Siin on kohalikel treeneritel palju tööd ära teha, eks arusaadavalt määrab vormi koduse liiga tugevus. Kuid need mängijad, kes enamat saavutada soovivad, peavad ka rohkem vaeva nägema. Lisaks ka mänguõnn.\nOleme saanud eriolukordades mängimise paremale tasemele, arvuline ülekaal oli suhteliselt efektiivne võrreldes näiteks 2018 MM-iga. Ka arvulises vähemuses mängimine on paranenud.\nLisaks oleme suutnud mängida ka tõhusat kõrget pressingut ja eriti efektiivne on see olnud rünnaku jätkuolukordades.\nTuleviku osas on mõtlemisainet, ka meie jätkamise osas. Lähimal ajal üritame arutelud läbi viia paljudega. Sealhulgas U19 koondise peatreeneri Marko Saksinguga, kes nimetas meie seekordset esitust ERR Spordi vahendusel katastroofiks.\nSiinkohal kutsun kõiki maailma tipptaseme nägemiseks vaatama Soome karikafinaale Tallinnas Taltech spordihoones, kui 8. veebruaril kell 13.30 mängivad kaks parimat klubinaiskonda ja 16.30 on vastamisi kaks parimat klubimeeskonda. Ürituse raames peame Eesti treenerite IV taseme koolituse ja kohtunike seminari."


Sense8 3. hooaeg: näitlejad, väljalaske kuupäev ja teave - Meelelahutus\nSense8 3. hooaeg: näitlejad, väljalaske kuupäev ja teave\nSense8 3. hooaeg: Nagu me üldiselt teame, on Sense8 kolmas kord selle edastamises juba mõnda aega lubatud. See on pannud fännid mõtisklema selle üle, kas selle mänguplaani kolmas hooaeg on tulemas. Mängukavast loobumise kohta on olnud lobisevaid head-paremaid. See tellimus lahendas parima viisi hiiglasliku grupi põnevuse saamiseks vaid kahe hooaja jooksul, nii et fännid näevad ette, et varsti peaks Netflixis tulema kolmas hooaeg.\nSense8 3. hooaeg uuendatud\nUlmeplaan, mis edastas Netflixis oma esimese hooaja 2015. aastal, võidakse loobuda. Saates oli valida, kas suurendada koletu gruppi vaid kahe hooajaga. Nad on hoidnud asju kontrolli all, et loojad saaksid varsti teada kolmanda hooaja taastamise kohta. Just 2017. aastal loobus Netflix restaureerimisest kolmandaks hooajaks. Olles liikunud selle ülesande täitmise põhjuste poole, ütlesid nad, et plaani taastamata jätmise selgitus oli etenduse suured loomiskulud. Vastupidi kulud , etenduse pakk polnud peaaegu midagi. Fännid tähistasid tohutut petitsioonide arvu etenduse taastamiseks, niikuinii ei olnud mingeid kindlaid tulemusi. Netflix ei näidanud sellele mingit vastust. Mitte kaua aega tagasi pole etendust pingestatud. See on tulnud kohutava uudisena kõigile fännidele, kes kujutasid ette kolmandat hooaega.\nSense8 3. hooaeg\nSellest hoolimata oli fännidele inspireerivat teavet. Sense8 fenomenaalne stseen osutus 2018. aastal. See 151-minutiline stseen arvestati 2017. aastal. Kuna stseen ilmus, olid fännidel eksklusiivsed nõuded, et ka kolmas hooaeg võib välja tulla. Sõltumata sellest teatati siis, et Netflix kavatseb uskuda, et see on üks omalaadseid stseene ja seda tuleb hallata nagu finaali stseeni mängukavas.\nSense8 3. hooaeg Krunt\nMängus on kavas lugu 9 inimesest ja nende nägemuslikust seosest. Kõigil neil kaheksal inimesel on mitmesuguste sotsiaalsete pakkumiste esitamine ja nad on kõik puutumatud vastavalt järgmisele. Kõigil neil on leedi Angelica kaudu seos. Nad saavad üksteisele oma teadlikkust ja võimekust anda.\nLoe ka: Pärandid 3. hooaeg: väljaandmise kuupäev ja viimased uudised\nkung fu panda uus\nuus hooaeg overlord


Shoppamine Jaapanis: 12 kõige populaarsemat kaubanduskeskust Jaapanis\nJaapani ekspedeerimissait [soovitatav].\nMõned lihtsad sammud ostmiseks\nJaapani üldine kaubanduskeskkond [soovitatav].\nMaailma suurim e-kaubanduse sait\nJaapani ostusait number üks\nSuurim Jaapani trendide moe ostmise sait\nOtsingumootori hallatav ostusait, millel on koos Google’iga suur turuosa Jaapanis.\nKui tegemist on Jaapani oksjonitega, siis see on see sait!\nJaapani suurim kirbuturu sait\nJaapani juhtiv tarbeelektroonika jaemüüja, kellel on üle 7 miljoni seadme\nJaapani moebränd number üks maailmas\nJaapani ekspedeerimisplatvormide seas kõige madalamad laevandushinnad sektoris\njaapani, hiina, inglise, korea\nKõige lihtsam viis raha ülekandmiseks. Seda on lihtsam kasutada kui teisi saite, sest see toetab rohkem keeli.\njaapani, hiina, inglise, korea, tai, hispaania, saksa, vene ja indoneesia keel.\nErinevaid pakette saab saata koos. Täielik klienditeenindus (USA, Norra, Hiina jne.)\njaapani, inglise, hiina, korea\nLihtne saada hinnapakkumise hind! Võimalik on ka ühe kuu ladustamine!\njaapani keel, inglise keel\nRegistreeru uueks liikmeks meie ekspediitorile!\nHankige Jaapani aadress\nToodete ostmine internetist Jaapani aadressi kasutades\nEdasisaatmismenetlus (paki kinnitamine ja tasu maksmine)\nKaup on kohale jõudnud!\nAmazon Japan on Ameerika ettevõtte Amazon Jaapani tütarettevõtte veebisait. See on Jaapani üks enim müüdud e-kaubanduse turgusid ja selle müük kasvab iga aastaga.\nRakuten on veebisait, mida haldab Jaapani kontsern Rakuten Group. Üle 90% Jaapani elanikest on seda ostukeskkonda vähemalt korra kasutanud. Rakuten on Jaapanis väga populaarne ostusait, mida on vähemalt korra kasutanud üle 90% elanikkonnast.\nZOZOTOWN on Jaapani rõivafirma ZOZO poolt hallatav veebisait, kuhu on koondatud enamik Jaapani moetrende. ZOZOTOWN on üks populaarsemaid moe veebilehti Jaapanis.\nJaapan” on Jaapani ettevõtte Softbank emaettevõtte veebisait. Saidi üks kõige atraktiivsemaid omadusi on selle lai teenuste valik, mida on üle 200. Nende hulgas on ostud ja oksjonid üks populaarsemaid teenuseid ja neid soovitatakse.\nyahoo aukution” on üks yahoo Jaapani teenuseid. Kuna tegemist on oksjonisaidiga, on müügil palju selliseid kaupu, mida Amazonis või Rakutenis ei ole saadaval.\nMerkari on kirbuturu sait, mida haldab Merkari Inc. Mercari on praegu google play’i ostusait number üks ja on nii tuntud, et enamik tänaseid noori on seda vähemalt korra kasutanud.\nyodobashi.com on Jaapani ettevõtte Yodobashi Camera Co. veebisait. See on suuruselt teine tarbeelektroonika müüja Amazoni järel. Saiti iseloomustab tasuta saatmine ja toodete kõrge kvaliteet, mis toob kaasa parema kasutajahoiu kui teistel saitidel.\nUNIQRO on Jaapani rõivafirma UNIQLO veebisait, mille tooteid müüakse paljudes kauplustes üle maailma ja mida kannavad lisaks jaapanlastele ka inimesed üle kogu maailma.\n[Overseas Shopping] Jaapan soovitas anime -posti tellimuse saiti 10


Keemistsentrid oma jala veeni\n“Jala tervis algab seestpoolt” on farmaatsiafirma loosung, mis toodab Venotonic ravimit raviks veenilaienditele. Ajaga kaotab veeni sein oma omadused.kaotab liiges oma tavapärase kuju. Osteoartroos on levinuim liigesehaigus ja suurim invaliidis- Jala väärasendid, mis soodustavad liigese-pindade ebaühtlast.Avastati tromb parema jala veenis ja Olen väga mures oma vanaema Kas kunagi põletikulised veeni osad lõigatakse nö. vahelt välja.Verevoolu taastamiseks rakendatakse nn. trombolüüsravi ehk veeni süs sienti oma keha tud kätega tõstab halvatud jala risti üle terve jala põlve.Lapsed sünnivad oma unikaalse pikkuse ja kaalu. Samamoodi beebi muhke ka tulevad erineva kuju ja suurusega. Teie laps keemistsentrid määratakse kindlaks.Aga sel juhul on nad alati kaasas kliinilise põletiku tunnuseid - punetus, kuumus, valu piki veeni. siis tee sama harjutust oma parema.Sümptomid diabeetilise jala Sümptomid diabeetilise jala on oma eripära, sõltuvalt haiguse vormi. trombarteriektomiyu või kaugema veeni šunteerimine.\nMp3Songd Official website for latest Punjabi and Bollywood MP3 single track songs, you can also download Punjabi and Bollywood videos songs dj punjab and bollywood.Konsultatsioon + mõlema jala Duplex ultraheli diagnostika: 79 Pakume oma klientidele veenihaiguste diagnostikat ja ravi, aga ka iluvigade eemaldamist.kõrvaldada oma dieeti päev enne üleandmist analüüs "junk" toidud: rasvane, praetud, vürtsikas.Väldi kohvi, kange tee, tume šokolaad.See on rangelt keelatud.Me hoolime oma tervist kahjustatud veeni võib tunda Antikoagulantravi hepariiniga on esmavaliku ravis õndlalümfisõlm tromboosi või proksimaalse.Selle peale kutsuti kohale keegi, kes oli osavam kanüüli panija ning lasti mulle ca 1,5 l vedelikku veeni. aga oma jala peal kõndima mind ei usaldatud.Nad on oma nime saanud sellest, et ta on perforeeritud (sulandumisel) Esi- ja sääreluu veenides ühendada kolmandal jala, moodustades põlveõndla veeni.Veenilaiendiks võib nimetada pindmise nahaaluse veeni peatüve ja tema külgharude ilmset laienemist, kui kaua võiksid inimesed oma veenilaiendite ravi oodata.\nOma tervishoiusüsteemi praktik võin saata teile selline kliinik esmalt kõik ja alles pärast seda kirurg. Veeni operatsiooni kui jala veenid ei liigu.Jala- ja veenikliinik, Таллин (Tallinn, Estonia) selleks nad joonistasid oma jalalaba. Selgitasime, miks peab jälgima jalgade hügieenireegleid.Kuidas ravida veenilaiendid ja vältida veenilaiendite põhjustab? Valides looduslik veenilaiendite ravi, võib olla suunatud kõik sümptomid veenilaiendite.Palun, kas keegi oskab arvata, mis on põhjuseks, kui on valu põhiliselt jala ülaosas (seal kus veen tundub olevat), ainult ühes jalas. Näiteks trepist üles.Jala- ja veenikliinik soovib Sulle tervist ning kevadeks kergeid ja puhanud jalgu! :) Seepärast loosime oma sõprade vahel välja kaks protseduuri.Kas tromb jala või kopsu; Kasutate teisi ravimeid; mis võib muuta need lõdvema muutes oma beebi keemistsentrid ilmuvad palju varem ajal oma teise raseduse.Veenihaiguste diagnostika ehk milleks meile ultraheliuuring? Kaasaegne veenilaienditega tegelemine eeldab mitte ainult jalale vaatamist, vaid ka ultraheliuuringut.\nveenilaiendite operatsioon – Kellele hiljuti tehtud, siis 1,kas op tehakse üldnarkoosis või mismoodi? 2. kui kaua tavaliselt haiglas ollakse sellega?.Võite pisut tõsta oma voodi lõppu, et teie jala ja vasikas oleksid veidi IVC-sid saab paigutada veeni püsivalt või uuematele filtritele võib ajutiselt.23 veeb. 2018 suu saphenous veeni eemaldamine, veenilaiendid ja-ületamist või Koor sai oma kordumatu iseloom kombineeritud kuus aktiivsed taimeekstrakte. heakskiidu anus, märgatav keemistsentrid pärasoole piirkonnas, tunne nagu tromboflebiit, troofiliste haavandite vastu jala, kopsu emboolia ja paljud .Enne suure koormuse jala sidemed või kandma elastsed sukad. sa ei saa ainult suurendab survet veeni seina. Andke oma jalad veidi rohkem tähelepanu.Kui pakud oma säärtele, Veri hakkab teatud veeni osades vastupidises suunas voolama ja venoosse Ka sel juhul tekib vere valesuunaline.Ka pindmine veen või veenikomu võib minna põletikuliseks ja veeni sisse võib kus jala süvaveeni millal teha oma ravimikapis.Paljud on täheldanud oma venoosse kus näiteks jala ümbermõõt on suurenenud mitmekümne sentimeetri kus see suunatakse rangluu alusesse veeni.\nLaserravi puhul töödeldakse laserikiirega veeni seestpoolt nii, et veenisein kaotab oma struktuuri ja veen tõmbub kokku.Varikoosse veeni ablatsioon. Enne protseduuri Kui Teil peaks tekkima pingetunne sääres või ravitud jala turse või punetus, võtke oma raviarstiga ühendust.Teine veenilaiendi põhjus võib olla veenipaisust tingitud jala hoia kahe käega jala ümbert kinni. Painuta ja siruta oma Veeni läbimõõt võib.Parema jala suss on enamasti soojenduseks, et oma varvastest ma pilti panna ei saa, Alles hiljuti sain nädalase antibiootikumikuuri. 3x päevas otse veeni.raseduse ajal peaks pöörama oma jalgadele erilist tähelepanu, Operatsioonil viiakse pikk sond veeni ja tõmmatakse kahjustunud veen sondi peal välja.Parem jalg paistes – Küsimus siis selline, et kas kellelgi veel on olnud just üks jalg paistes? Lugesin siin ja nüüd olen paanikas, et ühe jala paistetus võib.Tromb võib sulgeda veeni kas Vastunäidustuseks kompressioonsuka kandmiseks on jala arterite haigused Samuti ei pea oma hambaravi protseduure edasi.\nJala veenidel on ühesuunalised klapid, Samas on veeni sisesed ablatsioonid tõestanud oma tulemuslikkust mitmete suurte uuringute raames.Valu haiget veeni jala- ja relvade põhjused ja ravi. Valus veenid - mitte ainult märk väsimus ja sümptomid ohtlikke haigusi, Nad kaotavad oma elastsuse.Tema paneb jala üle põlve, paned sina jala üle põlve. Just nagu oleksite vanad head tuttavad. Dale Carnegie toonitab oma raamatus.Just nagu kärn, mis paraneb, kui Sa lõikad sõrme, on tromb veremass, mis liigub mööda veeni vereringesse.Veenipõletiku korral esineb valulikkus ja punetus piki nahaaluse veeni kulgu, enamasti reie siseküljel või sääre ülaosas jala aktiivselt oma pöida.Aga looduslikest vahenditest olen kuulnud et tomati viilud jala peale panna ja siis kinni siduda, Aga koige tahtsam lase lahti oma majandusmured.Veeniseina või veeni- Nii vähendab see jala veenilaiendites Siin räägivad kolm anonüümset naist oma kogemustest patareil töötavate abimeeste.\nSukk tuleb hoida pidevalt jala ümber ning mitte Skleroseeritud veeni peetunud veri võib tingida veenide kuid selle ilmnemisel peaksite teavitama.Kui veeni sein on nõrk, varikoos ajab jala jämedaks, Oma arengu käigus “keevitab” põletik kapillaari piltlikult öeldes kokku ja see sidekoestub.Alustada ühes piirkonnas, näiteks oma jala, Kirjutage oma sümptomeid, (veeni süstimine liinil).Ma olen proovinud oma jalgade See tugevdab ja parandab kahjustatud veeni See kõrvaldab valu ja paistetuse säärtes ja takistab lihaste kokkutõmbumist.Esile loomuliku valem lahendada veenilaiendid ja palju sarnaseid probleeme siin ma esitada Venorex koor veenilaiendite veeni Parandab oma jala välja niisutav.Rääkides kirurgilistest võimalustest, peab rõhutama, et mitte ükski neist meetoditest – aga kasutusel on neid tänapäeval mitmeid – ei oma midagi ühist.Jala nahk muutub kahvatu siniseks või punakas-lillaks; mis oma raskusastmelt võib olla väga erinev – alates nõrkustundest ühes käes.\nõige varbad halluks rigidus\nsee tähendab, et korter valgus jala\nühekordse nahaaluse jalg, mis on


Messisein | messistend\nKerg-truss on reklaamobjektide valmistamiseks välja töötatud moodulkonstruktsioon, mis sobib kasutamiseks messil, üritustel, kaubanduses ja avalikus ruumis. Tänu modulaarsusele on trussist messisein lõputult laiendatav ja ümber ehitatav. Truss on võimalusterohke – saab ehitada ka suuri ja keerulisi objekte. Tänu moodulite kergusele ja tööriistavabale kinnistussüsteemile muutub transport ja messiehitus lihtsaks.\nTruss moodulitest messiseinad (messistend)\nKlassikaline, kerge ja kiiresti paigaldatav pop-up stend / reklaamsein. Pakitult on sein väike ja teda on lihtne teisaldada. Tüüpiline lõõtsana kokku käiva alumiiniumraamiga pop-up stend. Graafika on trükitud tekstiilkangale, mis kinnitatakse stendile takjateibiga. Kangas trükitakse tervisele kahjutute veepõhiste sublimatsioonvärvidega ja omab B1 tulekindlussertifikaati.\nPop up stend ja messilaud\nSarnase pop up konstruktsiooniga on valmistatud ka mõned lõõtsana väikseks kokku käivad messilauad.\nT-Fleks seest valgustatud messisein / valguskast


Meie Kirik - UUDIS: Põhiseaduskomisjoni esimees Rait Maruste: kirikud ei esinda tervet ühiskonda\nRi igikogu põhiseaduskomisjoni esimees, endine kommunist ja tippkohtunik Rait Maruste ei mõista kristlaste vastuseisu homokooselu seadusele, kuna kristliku õpetuse järgi tuleb ligimest austada ja armastada.\nVikerraadio saates „Kirikuelu“ kõnelenud Maruste arvates ei kõiguta kooseluseaduse eelnõu ühiskonna alustalasid, nagu väidavad paljud kristlased ja kirikud, vaid „annab võimaluse kohelda kõiki ühiskonnaliikmeid võrdselt ja ühetaoliselt, sest puudub igasugune mõistlik alus, miks me peaksime osa oma ühiskonna liikmeid kuidagi endast eemale tõrjuma või nendele andma vähem õigusi kui teistele.“\nKunagine Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei liige ja täna Reformierakonda kuuluv Rait Maruste on üks kooseluseaduse algatajatest ja tuliselt veendunud eestkõnelejatest.\n„Kristlik õpetus ütleb, et oma ligimest tuleb armastada ja austada ja hoolida temast ja ka homoseksuaalsed inimesed on meie lähedased ligimesed, keda peaks siis mõistma, toetama ja aitama,“ leiab Maruste.\nRahva vastuseis kooseluseadusele kutsub Marustes esile ärrituse.\n„Mulle on sügavalt vastuvõetamatu see, et me tahame toetada või kaitsta perekonda, olles millelegi vastu. Toetage siis perekonda oma tegevusega, kõik need, kes praegu selle kooseluseaduse vastu on. Miks te olete poolt vastuolemise teel? Sellest mina ei saa aru.“\n„Mida annab siis tavalisele klassikalisele perekonnale juurde see, kui ollakse raevukalt teiste inimeste vastu, kes tahavad oma suhteid reguleerida?“ on Maruste nördinud. „Ma ei mõista seda!“\nRait Maruste arvates kiputakse homoseksuaalse orientatsiooniga inimeste suhtes langetama moraalseid hinnanguid, kuigi nad ei ole head ega halvad, vaid lihtsalt teistsugused.\nSaatejuhi küsimusele, kas kooseluseaduse eelnõu tuleks panna rahvahääletusele, nagu kirikud seda soovivad, vastas Maruste järgmist:\n„Esiteks, kirik ei esinda tervet ühiskonda, kuigi võib-olla nad sooviksid seda, aga nad ei esinda tervet ühiskonda. Ja peale selle mina tean, et on olemas ka kirikus endas nn geikristlaste liikumine, kelle delegatsiooniga ma kunagi kohtusin, nii et ka seal on vaated erinevad.“\nMaruste sõnul ei ole kooseluseadus „nii suure kaaluga teema“, et seda peaks rahvahääletusega peale suruma.\nRait Maruste oli aastatel 1977–1989 NLKP liige ja kuulub alates 2010. aastast Reformierakonda.\nAastatel 1992–1998 oli Maruste Riigikohtu esimees, ajavahemikus 1998–2010 aga kohtunik Euroopa Inimõiguste Kohtus.\nKuula Vikerraadio saadet „Kirikuelu“ (29.06.2014) siit.


Papilloomid | Naistehaigused | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nPapilloomid 13.11.12 / Naistehaigused\nKäin korralikult, igal aastal arsti juures. Nii ka käesoleval aastal. Kõik analüüsid korras, k.a. PAP-test. Kuna mul on aga kaasasündinud emakakaelahaavand, siis igaks juhuks saadab arst mind igal aastal ka kolposkoopiasse. Sel aastal käisin seal u 3 nädalat peale günekoloogi külastamist. Kui seal arstil aga toolile istusin, küsis arst kohe, kas ma nende näsadega midagi ka teinud olen... Ma ei saanud paugust midagi aru - jah, mul on juba 5 aastat üks pisike nahanäsa tuhara allküljel, mis nüüd pruunika värvusega (alguses oli nahavärvi) - üks samasugune on mul ka kaelal. Vastasin siis seepeale, et ei ole ja avaldasin oma üllatust, et mitte kordagi pole mu arst minu tähelepanu sellele viidanud. Uurisin siis lisaks, et millega täpselt tegu ja kuidas ma talitama peaksin. Arst ütles seepeale, et tegu papilloomiga ja üks on värskelt sinna samale tuhara allküljele juurde tekkimas, võttis papilloomviirusetesti (kas see on PAP-testist erinev?) ja kirjutas välja Aldara kreemi.\nKuna kreem on kallis, siis ma kohe seda välja ei ostnud, vaid otsustasin oodata analüüside vastuse ära - selgus, et test negatiivne ehk papilloomviirust mul pole. Lootsin seepeale telefoni teises otsas olnud õega veel ka konsulteerida ja lisaks uurida, et minu jaoks asi selgemaks saaks, kuid kuna ta oli niivõrd kidakeelne, siis uuringi Teilt.\nNimelt. Googeldades selgus, et Aldara kreem on äärmiselt kallis ning mõeldud eelkõige kondüloomide lokaalseks raviks genitaalidel. Minul pole aga otseselt genitaalidel ja/või limaskestal mitte midagi ning sain aru, et minu puhul tegu hoopis papilloomidega. Kas ka papilloomide puhul aitab siis Aldara kreem? Lisaks, kas PAP-test polegi papilloomiviiruse test ehk miks pidi kolposkoopia arst selle uuesti võtma? Kui Aldara kreem aitab ka papilloomide puhul, siis kas võin seda panna ka kaelal asuvale näsale?\npapilloomid ehk nahanäsad on väga levinud healoomulised moodustised nahal. Papilloomid ei põhjusta vaevusi ja nad võivad ka iseenesest kaduda. Papillomide puhul on tegemist kosmeetilise probleemiga. Kirjelduse järgi võib arvata, et tegemist on tõesti papilloomidega, mitte aga HPV-st põhjustatud kondüloomidega. Kondüloome põhjustab inimese papilloomiviirus (HPV 6, HPV 11) ja HPV PCR-analüüs näitab, kas tegemist on HPV-st põhjustatud kondüloomidega nahal või mitte. HPV PCR-test näitab, kas HPV esineb ja mis tüüpi HPV-ga on tegemist. HPV test sai tehtud ilmselt seetõttu, et arst kahtlustas kondüloome. PAP test võetakse emakakaelalt ja see näitab, kas on tegemist HPV-st põhjustatud rakumuutustega (düsplaasiaga) emakakaelal või mitte. Kuna antud juhul pole tegemist kondüloomidega, pole Aldara ravi näidustatud. Aldara kreem on efektiivne vaid HPV-st põhjustatud kondüloomide korral. Papilloomide e. nahanäsade kosmeetilisel eesmärgil eemaldamiseks kasutatakse kõige sagedamini krüoteraapiat ehk külmaravi. Kui soovite papillomide eemaldamist, pöördugae nahaarsti poole.


Algusaeg: 14. Jaanuar 2016\nKas laps lihtsalt "sõidab sinust üle" eirates keelde ja reegleid?\nHea uudis on see, et piiride seadmist on võimalik õppida, ütleb Gordoni perekooli koolitaja ja kunstiterapeut Mall Tamm\nKüllap oled kahelnud kas, millal ja kui palju lasta lapsel oma või pereasjade üle otsustada. Küllap oled 1-6a. last milleski keelates märganud, et keelust üleastumine on talle lihtne, kusjuures ükski karistamisviis ei toimi - ta teeb seda jälle ja lihtsalt "sõidab sinust üle". Küllap oled siis lõpuks alla andes tõstnud käed ja loobunud kurnavast "kes peale jääb" võitlusest, kuna sulle tundub, et oled vanemana läbi kukkunud.\nHea uudis on see, et eelkirjeldatut on kogenud vähem või rohkem peaaegu iga vanem. Teine hea uudis on see, et piiride seadmist on võimalik õppida. Koolitusel uurimegi, millal võiks kehtida reeglid ja millal võiks teha lapsega kokkuleppeid sh juba kokkulepitud reeglite muutmiseks või erandkorras tühistamiseks. Seejuures teeme ülevaate ka sellest, kuidas suhelda lapsega nii, et vanema ja lapse eriarvamuste korral tekiks konflikti asemel asjalik dialoog, mil võetakse arvesse kõigi osapoolte vajadused ilma, et keegi end kaotajana tunneks.\n5€ in /8€ paar\nVäikese Päikese kesklinna lasteklubi\nHullu Teadlase eksperimendihommik: Varjuteater


Punalipuline Balti Laevastik -\nPostitus Postitas tossom » K Dets 12, 2012 3:45 pm\nVõiks olla ka selline teema, kus näha II Maailmasõjas osalenud Punalipulise Balti laevastiku meeste autasutega seonduvat. Sellised autasustamised on tegelikult väga huvitavad, sest erinevaid ohtusid on ju merega seotult ka tunduvalt rohkem.\nEsimeseks Balti Laevastiku rannakaitse 21. Üksiku suurtükidivisjoni 279. pataljoni kaugusemõõtja ? vanem punamereväelane Belousov.\nNetist leitud andmetel paiknes 21. Üksik suurtükidivisjon Soome lahes Seiskari saarel.\nIsamaasõja II klassi ordeni autasuleht:\nVanem Belousov on laevastikus aastast 1939. Isamaasõja aastatel osales võitluses vaenlase vastu nii Balti laevastiku laevadel, kui ka kaldal.\n1943. aastal olles kuulipildurina 48. Merebrigaadi koosseisus näitas üles vaprust ja külmaverelisust, et hõivata vastaselt ’’keel’’, mille käigus hävitas isiklikult kuni 30 vaenlase sõdurit ja 1 dzoti. Operatsiooni käigus saadi ka trofeesid. Lahingutes kaldal on saanud haavata ja põrutada.\nIlmselt see keel ka saadi. Kust teda toomas käidi- võimalikud variandid oleks kas Leningradi oblast või Eesti rannik, näiteks Narva rajoonist.\nPunatähe orden ja Lahinguteenete medal on saadud ilmselt laevastikus väljateenitud aastate eest.\nPostitus Postitas ppp » K Dets 12, 2012 10:11 pm\nVanem-punalaevastiklane, nagu vanem-madrus? Või siiski vanem?\nPostitus Postitas Borja » N Dets 13, 2012 10:51 am\nppp kirjutas: Vanem-punalaevastiklane, nagu vanem-madrus? Või siiski vanem?\nPostitus Postitas tossom » R Dets 14, 2012 11:12 am\nBalti laevastiku Punalipu ordeniga autasustatud ristleja ’’Maksim Gorki’’ 3. klassi katlamasinist, vanemmadrus Oleg Gordienko. Autasustatud Ushakovi medaliga, nr. 6071.\nGordienko oli mereväes aastast 1939, ristlejal Gorki alates aastast 1940.\nAutasuleht on päris pikk, nii, et seda saab asjast huvitatu ise lugeda, aga huvitav on ka ristleja lugu. Gorki sattus paar päeva pärast sõja algust Saaremaast loodes saksa miinile, mille plahvatus rebis puruks ristleja vööri. Suurte raskustega sõitis laev siiski omal jõul Vormsi saareni, kus jäädi ootama miinitraalereid, kes edasise tee puhtaks kammiksid. Järgmisel hommikul alustatigi traaleri ’’Skiv’’ juhtimisel uuesti teed, kuid varsti plahvatas sakslaste magnetmiin traaleri enda vööris ja traaler ’’Skiv’’uppus. Lõpuks jõudis ristleja omal jõul siiski Tallinna sadamasse, kust ta peale hädapärast remonti Kroonlinna edasi liikus.\nRistlejat "Maksim Gorki" hakati ehtima Leningardis, Ordzonikidze nimelises tehases Detsembris 1936. Vette lasti ristleja Aprillis 1938, sõjalaevastikus võttis koha sisse Oktoobris 1940. Vanemmadrus Gordienko võis olla ristlejal üsna algusest peale.\nLühidalt laeva saatusest- nagu juba eelpool juttu oli, siis sattus Gorki 23. Juunil 1941 Saaremaast loodes meremiinile. Samal aastal laev taastati. Ristleja osales Leningradi kaitsmisel, tulistades Jaanuaris 1944 Leningradi all sakslaste positsioone. 22 Märtsil 1944 autasustati laeva Punalipu ordeniga. 1946 aastal läks ristleja Balti mere laevastiku eskaadri koosseisu, baseerus alguses Liepaja sadamas, hiljem Baltiiskis. Ristlejal asus eskaadri staap. Novembris 1947 saabus ristleja Leningradi, et osaleda paraadil.\n1953. aasta suvel läks ristleja Kroonlinna, sest sama aasta lõpul taheti teha talle kapitaalremont ja laev moderniseerida. Juulis oli ta viimast korda Neeval toimunud sõjamerelaevastiku päeva tähistamise paraadi juhtlaev ja Detsembris läkski plaanitult tehasesse 194. remonti ja moderniseerimisele.\n1959. aastal arvati ristleja ‘’Maksim Gorki’’ lahinglaevade nimekirjast välja ja lõigati vanarauaks.\nUshakovi medal on üks kahest just spetsiaalselt sõjamereväe koosseisu autasustamiseks asutatud medalist ja on võrreldav Vapruse medaliga. Teine mereväe medal oli Nahhimovi medal, aga sellest edaspidi.\nVõrreldes Vapruse medaliga on aga Ushakovi medal väga haruldane- vaid ca 16 000 autasustamist.\nKahel alumisel pildil on ristleja "Maksim Gorki" pärast miinile sattumist.\n1941 aastal.jpg (141.76 KiB) Vaadatud 13733 korda\n035.jpg (277.95 KiB) Vaadatud 13733 korda\nPostitus Postitas tossom » N Jaan 17, 2013 2:45 pm\nJa nüüd vahelduseks üks siia teemasse sobiv komplekt, mille hiljuti sain ja mille üle mul on väga hea meel. Autasud eriüksuslastele/ diversantidele on alati väga huvitavad, seda enam, et tegemist oli Punalipulise Balti Laevastiku eriüksuse tuukri-luurajaga. Ka autasud on tegelikult madala auastmega mehe kohta üllatavalt kõrged- tegemist siis Punalipulise Balti laevastiku eriroodu luuregrupi ülemaga, madrus Mihail Zventsov.\n1941. aasta Augustis loodud erilise tähtsusega üksust peetakse tänapäeva Venemaal sõjamerelaevastiku eriüksuse eelkäijaks. Nad viisid läbi ja võtsid osa keerulistest ja huvitavatest operatsioonidest ja seda ka eestiga seotult. Ma ei hakka tõlkima, aga kes vene keelt jagab, siis küllaga huvitavat lugemist selle eriüksuse kohta leiab nendelt linkidelt:\nhttp://www.perunica.ru/sssr/6289-podvod ... alina.html\nPunalipu seis on vähe armetu, omanik ise tegi ta kunagi vindiga ordeniks ( sest nii oli vist mugavam- see oli sõja ajal mere ja lennuväes levinud ). Hiljem kärsatati mingil põhjusel väike aasake ordenile ülaserva tagasi, aga see sai lastud nüüd juveliiril eemaldada. Isamaasõja ordeni seisukorrale ei saa midagi ette heita.\nPunalipu orden kannab numbrit 86861 ja Zventsovi autasustati sellega 1943 aasta Oktoobris. Sellise numbriga orden oli omal ajal üsna esimeste seast, mis tuli Krasnokamski mündikojast välja viisnurkse kinnituse küljes rippuvana. Infoks niipalju, et 19.06.1943 algas üleminek uue kinnitusega ordenitele ja vindiga ordenite valmistamine lõpetati.\nKokkuvõtvalt siis Punalipu ordeni autasulehelt:\nZventsov võtab Isamaasõjast osa Balti laevastiku koosseisus selle algusest saati. Olles Tallinnas ( arvatavasti peetakse silmas aastat 1941 ) toimetas ta eesliinile lahingumoona. 27. augustil 1941 algas punavägede evakueerimine, ilmselt läks Zventsov mingi konvoi koosseisus või siis eraldi sõjalaeval Tallinnast- Leningradi.\nKevadest 1942. kuni käesoleva ajani ( peetakse silmas 1943. aasta Oktoobrit ) osales ta spetsiaalsetes ja luureoperatsioonides Peterhof-Strelna rajoonis. Tugevate külmade ajal lamas ta mitu päeva eesliinil, jälgides vaenlase kaitserajatisi ja nende valvet, et saaks ette valmistada ja täita ülesande ’’keele’’ võtmiseks. Ülesanne täideti.\nSellel perioodil andis Zventsov vajalikku informatsiooni vaenlase kohta, mis andis juhtkonnale pildi Peterhofi - Strelna rindelõigust.\nNeli operatsiooni, milledest ta luuregrupi komandörina osa võttis viidi läbi edukalt. Viimase lahinguülesande täitmise ajal näitas Zventsov üles tõelist kangelaslikkust- viibides vaenlase tule all ja tänu otsusekindlusele ja mehisusele täitis ta luureülesande Peterhofi rindejoonel, kust tõi andmed rindejoone 2 kilomeetri pikkuse kaldalõigu kohta ( ärgem unustagem, tegemist oli tuukriga ). 4 ööpäeva jooksul rannaäärses vees vaenlasele vahetus läheduses viibides avastas ta relvad, millest tulistati Kroonlinna ja Leningradi, tegi kindlaks kaitserajatiste asukohad ja nende kaitse.\nÜlesanne täidetud, viibis ta vaenlase tule all ujudes 13 tundi vees, aidates ka viimase paari tunni jooksul oma luurekaaslast, kes suri ja kelle surnukeha ta omadeni toimetas.\nIsamaasõja ordeni autasuleht on huvitav ja kohati ka eestiga seotud. Lühidalt:\nSm. Zventsov osales kümne lahinguülesande täitmisel. 1944. aasta Maikuus käis kolm korda vaenlase tagalas Terijoki rajoonis, kust tõi väejuhatusele hinnalisi andmeid.\nOsales lahingluure ülesannete täitmisel Narva jõe forsseerimisel. Osales lõksmiinide ja magnetmiinide otsinguil Soome lahes, kust leidis ühe magnetmiini.\n1944. aasta Detsembris osales ta tuukrite-luurajate grupi dessandis RUHNU saarele, kus esimese grupi koosseisus tuli maale ja aitas maabuda peamisel dessantgrupil.\nLahinguteenete medal jääb juba viiekümnendatesse aastatesse ja ka seal võib tegelikult midagi huvitavat taga olla.\nPikk jutt sai\nPostitus Postitas tossom » K Nov 09, 2016 9:26 pm\nAllveelaev Lembit motoristide vanemale antud Lenini orden. Oli müügis ühes Ukraina portaalis. Huvitav!\nGrach2.JPG (168.8 KiB) Vaadatud 9817 korda\nGrach1a.JPG (162.57 KiB) Vaadatud 9817 korda\nPostitus Postitas sabel » L Nov 12, 2016 2:45 pm\nDontsik Josif Vasiljevits starshina 2 stati Tallinn,ukaas Verhovnogo Soveta SSSR ot 20 o9 1955.See on kõik,mida tean,palun aidake,kui keegi saab.Ei ole tavaline,et 1955 autasustati Ushakovi medaliga 14828,ja veel Ülemnõukogu Presiidiumi ukaasiga.\nPostitus Postitas tossom » K Mär 08, 2017 11:01 am\nКавалер ст. краснофлотец Коньков А.И., служил на катере тральщике в 1-вом Гв.Краснознам.дивизионе катеров тральщиков Талинский Морской Оборонительный район КБФ. , должность ком.пуль. зенитной установки на КТЩ - 704.\nPostitus Postitas tossom » R Mai 05, 2017 1:45 pm\nNahhimovi medal numbriga 4390 on mul juba ammu, kuid nüüd sain ka teada, kes sellega ka autasustatud on. Selleks on 2. järgu vanem Шипицин Дмитрий Константинович, Punalipulise Balti laevastiku 8. divisjoni kaater –miinitraaleri komandör aastatel 1943-1945 . Medal ongi saadud edukate lahinguülesannete täitmise eest kaatri komandörina, seoses miinide traalimise ja hävitamisega. Шипицин oli autasustatud veel Isamaasõja II klassi ordeni ja Vapruse medaliga.\nNii nagu Ushakovi medal, on ka Nahhimovi medal spetsiaalselt sõjamereväe koosseisu autasustamiseks mõeldud ja on võrreldav Lahinguteenete medaliga. Võrreldes Lahinguteenete medaliga on aga Nahhimovi medal vägagi haruldane- vaid ca 14 000 autasustamist.\nIMG_0252.JPG (122.7 KiB) Vaadatud 8298 korda\nShipitsyn 2.jpg (236.02 KiB) Vaadatud 8298 korda\nPostitus Postitas aleks » K Mai 10, 2017 11:26 am\nMetallmärgi valmistatud laevastiku lipumärk\nPostitus Postitas tossom » N Mai 11, 2017 10:40 am\nIS II kl. orden Sõjalaevade manööverbaasi komandörile, saaja tehnik- leitnant Georgi Smirnov. Sai autasu selle eest, et vaatamata transpordivahendite puudumisele suutis õigeaegselt varustada torpeedokaatreid lahingulise ja muu materiaalse varustusega, tänu millele said alused viia dessantüksused Balti mere sadamatesse ning Saaremaale ja Hiiumaale. Sõjalaevade manööverbaas asus 1944. a sügisel Tallinnas.\nPostitus Postitas tossom » N Mai 11, 2017 2:58 pm\nPechenga sõjamereväebaasi traali ТЩ 113 vanemelektrik Semjon Ivanovski, alates Aprillist 1945. Isamaasõja ordeni II kl. nr. 392394 kavaler. Seekord tegemist küll Punalipulise Põhja laevastikuga, kuid kuna autasuleht on huvitav, siis panen üles.\nTeenistuse ajal traalil ТЩ 113 täitis edukalt väejuhatuse ülesandeid ( traal ТЩ 113 tuli koos mõne teise alusega 1943. aastal tagasi Ameerika Ühendriikidest ). Teenistuse ajal ajavahemikus Jaanuar 1944- Aprill 1945 täitis järgmised lahingülesanded:\nKonvoeeris 44 konvoid, mille koosseisus oli kokku 145 oma ja liitlaste laeva. Neist 14 konvoid olid arktilised. Edukalt täitis valitsuse ülesande jäälõhkujate ’’J.Stalin’’ ja ’’ Põhjatuul’’ arktikast välja toomisel. Konvoeerimise käigus on tõrjutud viis vaenlase allveelaevade rünnakut konvoidele, üks allveelaev on uputatud. Lahinguolukorras pukseeris merel torpeedotabamuse saanud liitlaste fregati baasi. Ja kõiksugused miinide traalimised vaenlase tule all jne jne jne jne\nPostitus Postitas tossom » N Mai 25, 2017 8:50 am\nSultanovi autasulehe ülesse leidmisega läks meeletult aega, aga asi on seda väärt.\nPunalipulise Balti laevastiku miinitõkete läbija nr. 24 komandör, vanemleitnant Eduard Sultanov, Punatähe ordeni 2 042 743 kavaler.\nSõja alguses oli allveelaeva C-21 komandöri abi. 1941. aastal viisid allveelaeva Leningradist Bakuu linna. Õpetas samal allveelaeval välja 4 allveelaeva ekipaazi.\n1942. aastal, kui sakslased liginesid Staliningradile täitis sm. Sultanov operatiivülesande ja viis Astrahanist sinna pargased koos kaubaga. Lähenedes Stalingradile, üritas saksa lennuväli korduvate rünnakutega karavani hävitada, kuid Sultanovil õnnestus rünnakutest hoolimata juhtida pargaste karavan Stalingradi.\n1944. aasta juulis määrati Sultanov Punalipulise Balti laevastiku päästelaeve SIRENA komandöri abiks, mis viis läbi rea uppunud laevade pinnale tõstmisi:\nTema juhtimisel tõsteti Navisaari ? juures üles miinilaev ,,Steremuzhi ? ’’ DB-1. Osales Seivesto juures pargase üles tõstmisel. 1944. aastal viis Koivmato ? juurest Kroonlinna saksa allveelaeva. Sakslased seadsid omale eesmärgiks mitte mingil juhul lubada allveelaeva ära viimist ja paiskasid Epron grupi vastu märkimisväärsed jõud, kuid vaatamata raskustele jõudis allveelaev Kroonlinna. See omas suurt tähtsust, kuna allveelaevas olid sidepidamise koodid ja rida uusi tehnilisi lahendusi.\n1945. aastal päästelaev SIRENA komandörina täitis operatiivülesande, pukseerides Danzigi lahest laevu Liibavi sõjamereväe baasi.\n1945. aasta augustis laeval TSH-151, täitis eesrindlikult erinevaid ülesandeid ja parendas laeva seisukorda.\n1946. aasta jaanuaris võttis inglastelt vastu miinihävitaja Nr. 24, tema juhtimisel uuendati laeva ja parendati laeva mehhanisme.\nSultanov esitati Punalipu ordeniga autasustamiseks, millega ka tema üksuse ja brigaadikomandör nõus olid. Kuid kõigevägevam kontr-admiral Koltsin tõmbas sellele kriipsu peale, ning paksust ja vedelast läbi käinud Sultanov sai hoopis Punatähe ordeni.\nЗаложена 1 декабря (по другим данным 31 декабря) 1939 года на заводе № 196 (Судомех) в Ленинграде под стапельным номером 134. 29 мая (по другим данным 25 апреля) 1941 года подводная лодка спущена на воду. Осенью 1941 года находящаяся в достаточно высокой степени готовности подводная лодка переведена на Каспий, где на филиале Николаевского ССЗ в Баку (завод № 445 им. 61 коммунара) производилась ее окончательная достройка. 29 марта (по другим данным 27 апреля) 1946 года под командованием капитана 3 ранга А. Леводянского «С-21» вступила в строй. Летом 1946 года она переведена в Полярный, и 18 июля 1946 года вошла в состав Северного Флота.\nВ 1949 – 1950 годах подводная лодка в составе ЭОН-49 перешла Севморпутем (с арктической зимовкой в Тикси) на Дальний Восток, и 21 сентября 1950 года вошла в состав 5-го ВМФ. 14 марта 1959 года «С-21» выведена из боевого состава, разоружена и переформирована в плавучую зарядовую станцию «ЗАС-13». 27 ноября 1959 года она исключена из списков флота, расформирована и поставлена на прикол, но 26 октября 1960 года из-за водотечности корпуса затонула в бухте Сельдевая. Вскоре поднята аварийно-спасательной службой ТОФ и сдана на слом.\nViimati muutis tossom, N Mai 25, 2017 8:54 am, muudetud 1 kord kokku.\nPostitus Postitas tossom » N Mai 25, 2017 8:51 am\nJa autasulehed. Laevastiku omad on enamasti hästi pikad ja põhjalikud.\nPostitus Postitas tossom » T Sept 12, 2017 1:59 pm\nPunalipuline Balti laevastik, major Judin. Isamaasõja I klassi ordeni nr. 228064 kavaler.


Fotomuuseumisse tuleb Jalo Porkkala näitus nimega Dagerrotüübid | Eestifoto\nFoto: Jalo Porkkala\nFotomuuseumisse tuleb Jalo Porkkala näitus nimega Dagerrotüübid\nNeljapäeval, 7. novembril saab Tallinna Fotomuuseumis näha soomlase Jalo Porkkala dagerrotüüpide näitust lihtsatest argihetkedest, loodusest ja keskkonnast.\n"Inimese kohalolek on piltidel kaudselt nähtav metallist sillakaares, lõpmatusse suunduvates raudteerööbastes või puude varjus tukkuvas paadis - need on vaiksed fotod, pigem meelepete ja unenägu kui reaalne elu," tutvustas Fotomuuseumi juhataja Anneli Jalava.\nSoome fotograaf Jalo Porkkala (sündinud 1950) on alates 1980. aastast praktiseerinud erinevaid ajaloolisi fotoprotsesse. Viimastel aastatel on ta pühendunud dagerrotüüpia saladuste avastamisele. Porkkalat võlub dagerrotüüpia juures meditatiivselt aeganõudev protsess ja alati üllatusi sisaldav lõpptulemus.\n"Dagerrotüüp on fotokujutis hõbetatud vaskplaadil. Hõbedakihi joodiga töötlemisel tekkis valgustundlik hõbejodiidikiht. Plaat säritati, seejärel töödeldi elavhõbedaauruga. Valgustatud hõbejodiid reageeris elavhõbedaga ja moodustas hõbeamalgaamist kujutise. Valgustamata hõbejodiid pesti maha. Valminud pilt oli ainukordne – seda ei olnud võimalik reprodutseerida. Kujutis oli peegelpildis," tutvustab Wikipedia dagerrotüüpia protsessi. Täpsemalt saad lugeda siit.\nNäitus "Dagerrotüübid" avatakse 7. novembrill kell 18.00 ja see jääb üles kuni 27. jaanuar 2020.


GRACE PARKI ABIKAASA: TEADKE OMA NETOVÄÄRTUSEST, PIKKUSEST JA VANUSEST - AJAKIRJANIK\nGrace Parki abikaasa: teadke oma netoväärtusest, pikkusest ja vanusest\nGrace Park on Californias sündinud Ameerika Kanada televisiooni- ja filminäitleja. Grace Park on pälvinud rahvusvahelise tuntuse esinemisega ‘Battlestar Galactica’ sarjas Sharon ’Boomer’ Valerii ja Sharon ’Athena’ Agathon.\nSünnipäev:14. märts 1974 (44-aastane)\nGrace Parki abikaasa - Phil Kim ja Kids\nAbielus alates 2004. aastast on Grace Parkil ja tema abikaasal Phil Kimil koos poeg. Grace on ustav naine ja pühendunud emale ühele elule. Grace abiellus oma armsa peigmehega 2004. aastal ja nende abielu on olnud muutumatu.\nTa on suutnud end lahutuskohtust eemal hoida, jõudes tugevusse. Oma kinnisvaramehe Phil Kimiga on ta 2013. aastal poja vastu võtnud.\nVäike Grace'i perekond elab Vancouveris.\nAbikaasa:Phil Kim (2004)\nKuigi Grace kasvas üles Kanadas Vancouveris, sündis ta tegelikult Ameerika Ühendriikides Californias Los Angeleses. Sellel Ameerika päritolu näitlejal on ka kodakondsus Kanadas ja see kuulub Korea pärandisse.\nMagee keskkooli 1992. aastal omandas ta Briti Columbia ülikoolis psühholoogi kraadi.\nGrace Parki vanus - kõrguse ja keha mõõtmised\nGrace Parkil on pikkus 5 jalga 9 tolli ja märkimisväärne kehakaal, mis sobib tema isikupära.\nTuntud oma noorusliku välimuse ja beeži värvi naha poolest, on ta ilmselt Korea päritolu Kanada kaunim Ameerika näitlejanna.\nIsegi 44-aastaselt saavutab Grace selle alaealise naha ja on üks uhke daam, kellel on täiuslik kuju ja kergemeelne isiksus, et talle komplimente teha. Aasia omaduste poolest populaarne tema ilu iseloomustab ruudukujuline näotüüp ja õhuke tüüp.\nIlu ja ülesehituse tõttu on ta Maximi 2011. aasta ‘Hot 100 nimekirjas’ 58. positsioonil. Varem oli ta 2010., 2006. ja 2005. aasta Maxim Hot 100 nimekirjas vastavalt 60., 93. ja 81. kohal.\nLisaks on tal hästi kujundatud kehaehitus, mis uhkeldab suurepäraselt, kui ta tuleb keha kallistavate ja liibuvate kleitidega. Kuid ta pole avaldanud täpseid üksikasju oma kaalu, keha mõõtude, rinnahoidja suuruse ja kleidi suuruse kohta.\nElades aktiivset seltsielu, saavad tema fännid värskena püsimiseks jälgida tema enda pealkirjaga Instagrami ja Twitteri kontot!\nGrace Parki telesaated ja filmid - Battlestar Galactica ja Hawaii Five-0\nGrace on oma suure näitlemisoskuse ja hüpnotiseeriva iluga varastanud kõiki südameid. Ta on pälvinud ülemaailmse tunnustuse peamistest rollidest telesarjades, sealhulgas „Battlestar Galactica”, „Hawaii Five-0” ja paljud teised.\n(2000-2001) -Näitlejakarjääri alustas Mikiko korduv roll Kanada telesarjas “The Immortal”\n(2001-2005) -Osalejateks sai Shannon Ng nimeline keskkooliõpilane Kanada seebiooperis ‘Edgemont’\n2003-Esines kolmetunnistes minisarjades nimega Battlestar Galactica, mängides Sharon ‘Boomer’ Valerii ja Sharon ‘Athena’ Agathoni ning jätkas samade ja muude seotud rollide mängimist järgmistes filmides ja sarjades\n2007-Esines A&E sarjas „The Cleaner”, millele järgnes CBS-i seeria „The Border”, kuni see tühistati 2010. aastal\n2009-Kordas oma osa minisarjast „Battlestar Galactica” teles valminud filmis „Battlestar Galactica: plaan”\n2010-Mängis Foxi sarjas 'Inimese sihtmärk' Eva Kahnina\n(2010–2017) -Populaarselt mängis CBSi telesarjas „Hawaii Five-0” ohvitser Kono Kalakaua rolli\n2018-Grace mängib teadaolevalt Katherine'i peamist rolli eelseisvas Ameerika peredraamasarjas AB nimega ‘Miljon väikest asja’\nGrace Parki puhasväärtus ja palk\nGrace Park on Ameerika Ühendriikides sündinud Kanada näitleja, kelle netoväärtus on 8 miljonit dollarit. Alates 1999. aastast meelelahutustööstuses tegutsenud Grace Park on selle tohutu varanduse kogunud vähem kui kahe aastakümnega.\nOma karjääri jooksul on ta esinenud arvukates tele- ja filmirollides. Alustades kamee välimusest peamiste rollideni, on Grace üks suurepärane naine, kellel on vinge karjäärid.


Reguleeritav arvutilaud Sun-Flex Elite valge - Aatrium\nReguleeritav arvutilaud Sun-Flex Elite valge\nSpecial Price 323,10 € Regular Price 359,00 €\nHinnavõit 35,90 €\nLaius: 60 cm Kõrgus: 119 cm Sügavus: 120 cm\nTänu kompaktsele formaadile on SUN-FLEX®EASYDESK ELITE ideaalne valik nii tavapäraste kontorite kui ka kodukontorite jaoks .Välja töötatud Rootsis, garanteeritud tippkvaliteet ja loodud vastama rangetele nõudmistele. Mootor on kapseldatud isoleermaterjalidesse, et tagada pealetükkimatu müratase isegi avatud kontorites - detsibellid <30.\nParim viis SUN-FLEX®EASYDESK ELITE´iga töötamiseks on kasutada rakendust, mis on saadaval App Store´ist või Google Plays. Laadige rakendus nutitelefonis alla ja kasutage seda uue töökoha seadistamiseks, et see vastaks teie isiklikele soovidele ja nõuetele. Saate reguleerida kõrgust, määrata meeldetuletusfunktsioone, koostada statistikat ja palju muud - kõik need valikud on saadaval üheksas keeles. Reguleeritava kõrgusega lauda saab juhtida ka mälu kaudu.\nArvutilaud Elite ei vaja kokkupanekut, saabub juba kokkupanduna. Laua raam on valmistatud terasest, lauaplaat MDF-plaadist. Laua maksimaalne kandevõime on 120 kg, lauda üles tõstes maksimaalne kandevõime 80 kg. Juhtpaneel, millel on neli eraldi mäluseadet ja LCD-ekraan. Reguleeritavad jalad. Kõrguse reguleerimine vahemikus 71–119 cm, kiirus 38 mm/s. Lauaplaadi paksus 15 mm. Lauajalgade sügavus: 57,5 cm.\nMaterjal: teras, MDF, plastik\nReguleeritav arvutilaud Sun-Flex Pro valge\nSpecial Price 206,10 € Regular Price 229,00 €\nReguleeritav arvutilaud Sun-Flex Elite hall\nReguleeritav arvutilaud Sun-Flex Elite must\nReguleeritav jalatugi Sun-Flex\nSpecial Price 107,10 € Regular Price 119,00 €\nSpecial Price 89,10 € Regular Price 99,00 €\nKonks seisumatile Sun-Flex\nLaualamp Sun-Flex Opto\nLaualamp Sun-Flex Flexlite valge\nLaualamp Sun-Flex Flexlite must\nLaualamp Sun-Flex Qlite must\nLaualamp Sun-Flex Inlite valge\nSpecial Price 135,20 € Regular Price 169,00 €\nLaualamp Sun-Flex Inlite must\nLaualamp Sun-Flex Prolite Zynk valge\nSpecial Price 79,90 € Regular Price 150,00 €\nLaualamp Sun-Flex Prolite Zynk must\nLaualamp Sun-Flex Desklite valge\nLaualamp Sun-Flx Desklite must\nReguleeritav arvutilaud Sun-Flex Pro must\nSun-Flex seisumatt Noname


Kuninglik ajaviide ehk Kaunases nagu filmis - Reisijuht\nKuninglik ajaviide ehk Kaunases nagu filmis\nPažaisliai ansambel, foto A. Aleksandravičius\nPärast korralikku und tundub meile, nagu oleksime maganud mitu päeva järjest. Aga mis siis, kui saaksime unenäos ajas tagasi rännata? Soovitame teile sellist plaani: ärkamine baldahhiiniga voodis, kiirustamata hommikused rituaalid barokse esteetikaga apartemendis, aeglaselt söödud hommikueine, mis on valmistatud siinsamas aias kasvatatud loodusandidest... Seejärel jalutuskäik männimetsas ja unistav kohtumine sinistel vetel lendavate jahtidega. Õhtu veetmiseks aga intellektuaalne La Belle Époque’i stiilis õhtusöök. Kõlab nagu filmistsenaarium? See kauaks ajaks meelde jääv filmilik elamus on kloostris avatud külalislahkuskompleksi Monte Pacis nädalavahetuse juhtmotiiv.\nBarokkstiili pärl ja looduse rikkused\nBerliini filmifestivalil valiti Kaunases asuv Pažaisliai kiriku ja kloostri ansambel 2020. aasta Euroopa parimaks võttepaigaks. Seekord võistlesid maineka tiitli nimel mitukümmend maalilist pretendenti järvedest lossideni. Siiski varjutas kõiki HBO seriaali „Katariina Suur“ üheks võttepaigaks saanud Pažaisliai barokk-kompleks. Seriaali peaosa mängis Oscariga pärjatud Helen Mirren, kes oli võlutud leedulaste professionaalsusest ja külalislahkusest.\n„Katariina Suur“, foto Hal Shinnie, Sky HBO\n„Need olid juba minu teised filmivõtted Leedus ja ma loodan, et neid tuleb veel,“ ütles kuulus briti näitleja, kui külastas pärast filmivõtteid ka Kaunase linna. Esteetiliselt muljet avaldav ajalooline sari koosneb neljast osast, nii et jääb teie otsustada, kas vaatate Monte Pacist enne või pärast nädalavahetust. Kui olete kohale jõudnud, saate osaleda miniekskursioonil neis kloostri kohtades, kus töötas võttemeeskond. Samuti võite valida ööbimiseks just selle toa, kus elas Helen Mirren.\nMonte Pacis, foto „Saulės pieva“\nPažaisliai ansambel pärineb 17. sajandist. Kloostri värvikas ajalugu on täis sõdu, tulekahjusid ja muid sündmusi. Selles on tegutsenud muuseumi osakond ja haigla. Praegu elab kloostris ja hoolitseb selle eest Püha Kasimiri õdede kogudus, samuti tegutseb seal lisaks Monte Pacisele sakraalkunsti muuseum. Juba 30 aastat on siin toimunud ka Pažaisliai muusikafestivali kontserdid, millest suurimad on tavaliselt kavas rukkimaarjapäeval.\nNeli sajandit tagasi ehitas selle pühamu sügavale metsa Kamaldoli munkade jaoks Leedu suurvürstiriigi kantsler Kristupas Žygimantas Pacas. Ansambli projekteeris Itaalia arhitekt Giovanni Battista Frediani, seda kaunistavad Lombardia skulptorite skulptuurid ja Firenze maalikunstniku Michelangelo Palloni freskod. Võluv detail on tundmatu autori maalitud Kauni Armastuse Ema ja poja pilt, mida võite näha Püha Neitsi Maarja Eliisabeti külastamise kiriku altaril.\nPažaisliai teine silmatorkav eripära on see, et Kaunase kesklinnast hõlpsasti ligipääsetavat kompleksi ümbritseb kaunis loodus. Männimets oma kaunite jalgradadega on Kaunase elanike pelgupaik looduse rüpes. 20. sajandi keskel ehitati linna Nemunase jõe üleujutuste eest kaitsmiseks tamm. Nii moodustunud Leedu suurima tehisveekogu põhjas on Kaunase Atlantis – vee alla jäänud külad, mille hoonetest osa paigutati ümber.\nFoto A. Aleksandravičius\nSiin saab vaadata jahte ja purjelauasõitjaid või ka ise tuult taga ajada. Võib minna matkama, päevitama, jalgrattaga sõitma (külalislahkuskompleks pakub jalgratta rentimise teenust), jooksma, võib proovida erinevaid veesporditegevusi – näiteks purjelauda, veesuuski – või lihtsalt nautida päikeseloojangut ujudes. Võib ronida lossimäele, külastada luuletaja Salomėja Nerise ja tema abikaasa skulptor Bernardas Bučyse majamuuseumi... Kui aga pühendada see nädalavahetus Monte Pacisele, siis soovitame mitte liiga kaugele jalutada, sest on veel palju huvitavat, mida kloostris teha.\nKülalislahkuskompleks Monte Pacis, mille nimi tähendab rahu või vaikuse mäge, on üks vähestest piirkonna boutique-tüüpi hotellidest. See on tähistatud nelja tärniga ja kuulub Leedus ainsana Euroopa kultuuripärandi hotellide föderatsiooni Heritage Hotels of Europe. Rikkaliku ajalooga Pažaisliai külastus tuleb ette planeerida, sest kompleksis on ainult 13 tuba. Esimesel korrusel on kuninglikud sviidid ja luksusklass, teisel korrusel on veel seitse ruumi. Monte Pacis mahutab korraga 46 külalist – see number on oluline neile, kes planeerivad elu kõige tähtsamaid pidustusi.\nVajutage julgelt ukselingile ja sisenege kloostri rajaja Christopher Sigismund Pacase auks nimetatud kuninglikesse ruumidesse, kus on avar elutuba ja magamistoas baldahhiinvoodi, mis annab edasi barokiajastu vaimu. Külalislahkuskompleksi põhjaosas asub Pacase naise Clara Izabele apartement. Kantsleri abikaasa oli tolleaegse Poola kuninganna sugulane ja tuli Leedu suurvürstiriiki Prantsusmaalt, tuues kaasa rafineeritust ja võlu, mis kajastub ka tema nime kandvates ruumides. Milliste teiste ajalooliste isikutega saate Kaunases viibimise ajal veel tutvuda, seda me teile ette ei ütle – olgu teil ka avastamisrõõmu! Ja veel – Monte Pacise hotelli elanikud võivad kasutada aktiivse vaba aja veetmise võimalusi, aga ka ajalooväljaannete raamatukogu, mille rikkusi on rõõm nautida lopsakal pärnaalleel. Kuid praegu, kui olete sisse elanud ja töömõtted unustanud, on aeg valmistuda õhtusöögiks. Selleks pole vaja kaugele minna, kuid see on suurepärane ettekääne pidulikult riietuda.\nKui kokku saavad traditsioonid ja moodne kokakunst\nGastronoomiline barokk. Ajalugu ja traditsioonid, loodus ja hooajalisus ning moodsalt aktuaalne olevik – nii esitletakse rafineeritud ja efektset restorani Monte Pacis, mille kööki juhib vaoshoitud, peene ja puhta esteetika austaja Raimundas Dambrauskas. Tema roogade stiil on klassika koos moodsa tehnoloogia, parimate toorainete ja ajaloolise köögi tõlgendusega. Köögiviljad ja maitsetaimed rändavad kööki vaid mõnekümne meetri kauguselt, Pažaisliai kloostrit ümbritsevast, looduse ja palvete rüpes olevast Monte Pacise aiast.\nSelle hooaja uudis on kloostri asutaja Pacase 400. sünniaastapäevale pühendatud rafineeritud maitsega õhtusöök „Compendium ferculorum“. Selle ajal degusteerite selliseid hõrgutisi nagu „Salapärane Pažaisliai kapsas“ või barokiaegne pardirind. Magustoiduks on kuninglik „Medutis“, millele ei suudaks vastu panna isegi Katariina Suur.\nLoo alguses mainisime La Belle Époque’i – imelist ajastut – aega enne esimest maailmasõda, mil Euroopas valitses optimism, majanduslik ja kultuuriline õitseng. Erandiks ei olnud ka gastronoomia. Milline see tol ajal oli, sellest annab aimu degustatsioon „La Belle Époque’i lauakultuur 1904. aastal Pažaisliai kloostris toimunud pidulike lõunasöökide näitel“, mille ajal saate nautida söögikultuuri uurija Marius Daraškevičiuse jutustust ajaloost ning autentset seitsmest roast koosnevat õhtusööki.\nVeel üks külalislahkuskompleksis pakutav kogemus, mis ei jäta kedagi ükskõikseks, on gastronoomilis-audiovisuaalne projekt „Dinner of Senses“, mis tutvustab Leedu gastronoomiakultuuri.\nEriline detail Monte Pacise muljete virvarris on joogikaart. Restoranis pakutavad joogid võitsid eelmisel aastal Baltic Wine List Awardsi konkursil kõrgeima hinnangu koguni kolmes kategoorias. Ja seda teenitult – Monte Pacis impordib veini ainult usaldusväärsetest, professionaalselt hinnatud pereettevõtetest. Joogikaardil on selliseid nimetusi (ja neid on üle 200!), mis on kantud Itaalia ja Prantsusmaa kloostrite gastronoomilise pärandi hulka.\nKas juba on aeg tagasi koju sõita? Oh ei… Käige enne reaalsusesse naasmist ja uuesti arvuti lõksu sattumist ekskursioonil „Piibliaia taimed“. See on eriline jalutuskäik Pažaisliai kloostriaias ja selle ümbruses, milles juhendab teid üks parimaid Kaunase giide, loodusturismi õppejõud, metsamees, giidide ühingu president Linas Daubaras.\nVahetult enne autosse istumist tuleks aga peatuda poes, kus aukohal on tooteliin „Loodud Pažaisliais“ – joogid „Südameleib“, mustadest sõstardest valmistatud „Lopsakad mõtted“ ning kloostri ökoloogiline kolme ürdi tee. Pange tähele ka aja kulgu tähistavat Püha Agota leiba ja paljut muud nipet-näpet teie kodude kaunistamiseks. Kui teil ei õnnestunud õigel ajal külakosti eest hoolitseda, pole lugu – külalislahkuskompleksil, nagu igal tõelisel XXI sajandi äril, on ka veebipood.\nSeekord siis selline nädalavahetus Kaunases. Millised on teie muljed – justkui Oscari võitjal või nagu kuningannal? Aga võib-olla hoopis kui vaimu rõõmustanud palveränduril või loomingulistest kannatustest üle saanud kunstnikul?


Meresoolakristallid Exotic Fruits 75 g - Kirg.ee\nAvalehele > Seksapteek>Vannivahud, -soolad>Meresoolakristallid Exotic Fruits 75 g\nPesu ja riided (970)\nKäerauad, piitsad, nahk... (505)\nVõtmehoidja meelitavate orgastiliste...\n1,30 € 3,15 €\nMeresoolakristallid Exotic Fruits 75 g\nMõnusad afrodisiakumiga vannisoolakristallid, millega saad tekitada omale lõdvestava ja nauditava oaasi.\nValmistatud 100% surnumere soolast\nAnnab veele õrna värvitooni\nmuudab naha pehmeks ja siidiseks\nhttps://kirg.ee/et/vannivahud-soolad/8982-meresoolakristallid-exotic-fruits-75-g.html 8982 Meresoolakristallid Exotic Fruits 75 g https://kirg.ee/24085-large_default/meresoolakristallid-exotic-fruits-75-g.jpg 5.99 5.99 EUR InStock /Home/Seksapteek/Vannivahud, -soolad
Mõnusad afrodisiakumiga vannisoolakristallid, millega saad tekitada omale lõdvestava ja nauditava oaasi.

Valmistatud 100% surnumere soolast

Annab veele õrna värvitooni

muudab naha pehmeks ja siidiseks

tekitab vahtu

 Shunga 2020-11-15\nDuššigeel Kirsi, 250ml\nMõnus pesugeel, mis on erutava kirsise aroomi ja maitsega (peale pesu on nahka mõnus suudelda). Tihe vaht sobib tundlikule nahale ei ärrita silmi jätab nahale värske tunde Vala väike kogis duššigeeli svammile või pesukindale, lisa pisut vett ning hõõru vahule.\nMeresoolakristallid Aphrodisia 75 g\nMõnusad afrodisiakumiga vannisoolakristallid, millega saad tekitada omale lõdvestava ja nauditava oaasi. Valmistatud 100% surnumere soolast Annab veele õrna värvitooni muudab naha pehmeks ja siidiseks tekitab vahtu\nMeresoolakristallid Ocean Breeze 75 g\nMeresoolakristallid Lotus Flower 75 g\nMõnusad afrodisiakumiga vannisoolakristallid, millega saad tekitada omale lõdvestava ja nauditava oaasi. Valmistatud 100 surnumere soolast Annab veele õrna värvitooni muudab naha pehmeks ja siidiseks tekitab vahtu