CrazyBulk D-Bal – Dianabol Juriidiline Steroid Alternatiivsed Review – TheDianabol\nCrazyBulk D-Bal – Dianabol Juriidiline Steroid Alternatiivsed Review\nHome » Review » dianabol » CrazyBulk D-Bal – Dianabol Juriidiline Steroid Alternatiivsed Review\nD-Bal on valmistatud 100% looduslikest koostisosadest ja on täiesti ohutu kasutada. Kõik Crazy Bulk tooted on hoolikalt testitud ja hinnatud ohutust, samas laboris, et need on valmistatud on kontrollitud FDA. CrazyBulk D-Bal – Dianabol Juriidiline Steroid Alternatiivsed Review.\nNiisiis, kui see on veel võimalik osta anaboolsed steroidid nagu Dianabol mustal turul ei ole midagi, mida ma isiklikult soovitaks. CrazyBulk D-Bal – Dianabol Juriidiline Steroid Alternatiivsed Review. Prohormones on teine alternatiiv anaboolsed steroidid, kuid samal ajal õiguslikku on mitte täiesti ohutu kas. Prohormones eellased steroide, ja samas on võimalik saada suuruse ja tugevusega ning nende kasutamine palju oleks öelda, et kasutades neid on ei ole riski väärt , et kasu pakutakse. Kui kasutate prohormones siis oleks vaja kasutada maksa toetuseks toidulisandeid, samas töötab post tsükli ravi, et vähendada kõrvaltoimeid.\nMida te leiate palju veebisaidid, mis müüvad kulturismi toidulisandeid on see, et nad teevad suuri väiteid nende võimet toota suuri kasumeid kiiresti , kuid pakuvad väga vähe tõendeid varundada neid väiteid. CrazyBulk D-Bal – Dianabol Juriidiline Steroid Alternatiivsed Review. Crazy Mass on erinev küll nii, et neil on palju kliendi iseloomustused, sealhulgas pildi üleval tõeline klientidele, kes on näinud tulemusi.\nKui teil on raske massilisaja, kes võitleb pakkida, et lihasmassi siis D-Bal jõuab väga soovitatav . On vähe kõrvaltoimeid ja on üha rohkem kasutaja iseloomustuse kohapeal eelmisest õnnelikud kliendid. CrazyBulk D-Bal – Dianabol Juriidiline Steroid Alternatiivsed Review. D-Bal on tõeliselt ohutu alternatiiv puhta anaboolseid steroide .\nSeda saab teha, sest see võib suurendada valgusünteesi ja kollageeni sünteesi, seega mõlemad lihaseid ja liigeseid saab parandada kiiremini kui tavaliselt. Trenorol on alternatiiv Trenbolooni, et kui kasutatakse aitab vältida jõuetus ja lihaste kasvu tõttu on see, mis sisaldab ternespiima. CrazyBulk D-Bal – Dianabol Juriidiline Steroid Alternatiivsed Review . Ternespiim sisaldab kasvuhormooni IGF-1, mis on oluline nii tihti, kui sa lõigatud “oma taset see hormoon langeb tulemuseks kaotus nende raskelt teenitud kasum.\nPrevious Previous post: CrazyBulk D-Bal – Dianabol Oikeudellinen Steroidi Alternative Review\nNext Next post: CrazyBulk D-Bal – Dianabol Esteroides Legal Revisión Alternativa


Kaksikleek – Emotsionaalse nälja põhjused ulatuvad lapsepõlve\nEmotsionaalse nälja põhjused ulatuvad lapsepõlve\nPaljud on kindlasti kogenud hetki, kus tahket toitu ei vaja mitte meie keha, vaid emotsioonid meie sees on need, mis panevad meid sööma, eriti magusat. Selle käitumise juurpõhjused on sügavad ning ulatuvad otsapidi lapsepõlve.\nBeebi, kes siia maailma sünnib, on palju targem, tundlikum ja võimekam kui ükski täsikasvanueas inimene. Põhjuseks on see, et beebi on säilitanud otseühenduse vaimuilmaga ning selle maailma värvad sulguvad inimese jaoks hetkel, kui tal tekib esimene mälupilt-mäletamine iseendast. Oluline etapp on ka hammaste lõikumine, mis tähistab inimhinge tugevat kinnitumist lihasse ja luusse, inimteadvus saab osaks materiaalsest maailmast.\nBeebi registreerib täiskasvanute mõtteid, tundeid ning ta on ümbritsevast keskkonnast vägagi teadlik. Ta ei saa küll liikuda, kuid ta kasutab ümbritseva kompamiseks oma eeterkeha. Igapäevaelus teeme me täiskasvanuna sedasama, kuid me ei teadvusta seda, see on pigem alateadlik.\nKuna beebi energiaväli on väga haavatav, ei lähe tark inimene kunagi beebiga rahvarohketesse kohtadesse, veel vähem lennureisile. Miks seda tehakse, näitab lihtsalt inimese võõrandumist loomulikkusest, intuitiivne kasvatus on tehislikus elukeskkonnas lihtsalt kaduma läinud. Üpris loomulik on nähtus, kui beebi püsib pidevalt, vähemalt esimesel kolmel eluaastal, emale võimalikult lähedal, alguses kandelinas, hiljem lihtsalt seelikusabas. Talude ajastul oli see küsimus intuitiivselt lahendatud ning lapsed ka seeläbi palju tervemad kui tänapäeval – nii füüsiliselt kui ka psüühiliselt.\nOn olnud perioode, näiteks nõukogude ajal, kus emad pidid minema tööle ning beebi jäeti koju magama. Pealtnäha võis isegi kõik hästi olla – ema tuli koju tagasi ning avastas, et beebi magab endiselt. Läks õnneks! Tegelikult ei läinud. Beebi lõi ebaturvalisuse tõttu kaitsestrateegia ehk jäi magama. Täna on see beebi täiskasvanu aga tema kaitsestrateegia ei ole tema seest kusagile kadunud, vaid see käivitub alati kui inimene kogeb elus ebaturvalisust – tuleb esile apaatsus ja minnalaskmine, teatud tüüpi olukordade alateadlik vältimine jne.\nTeine oluline aspekt, mis meid täiskasvanuna mõjutab, ja mille juurpõhjused lapsepõlve ulatuvad, on asendustoidu kasutamine. Kui me oleksime pelgalt füüsilised olendid, siis poleks tõepoolest vahet, kas toita last rinnapiimaga või tehisliku beebitoiduga. Paraku on inimene energiateabeline olend ja on suur vahe, kas toita last emapiimaga või kunstpiimaseguga. Emapiim on algturvatunde vundamendiks, see on ühtlasi nii armastuse kui ka kaitse allikaks, mis loob inimese energiavälja teatud energeetilise mustri. Pudelist antav armastust ja turvatunnet ei loo. Seega tuleks last rinnaga toita kuni selle etapi loomuliku lõpuni. Ja seda, kui kaua laps midagi vajab, teab kõige paremini selle lapse ema.\nInimene, kes ei ole lapsena saanud hingetoitu, jääb emotsionaalsesse nälga. Selle aseaineks on kõik (üle)magustatud söögid-joogid. Nende tarbimise kaudu vaigistatakse neid tühjasid anumaid, mis beebi ja lapseeas täitmata jäid. Kui vaatate enese ümber tänaseid lapsi ja noori, saate väga hästi aru, kus asuvad nende probleemide algpõhjused.\nKuidas saada end oma kehas voolama ?


Ecclestone: vormelimaailm ei võtaks naisi tõsiselt - Autosport - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nEcclestone: vormelimaailm ei võtaks naisi tõsiselt\n15. jaanuar 2016, 9:10\nVormel-1 sarja juht Bernie Ecclestone ei usu, et naispiloote kuningliku sarja stardis enam kunagi näha saab. Tema sõnul ei võetaks naispiloote tõsiselt ja konkurentsivõimelist autot oleks neil pea võimatu saada.\nTänavu möödub 40 aastat päevast, kui viimane naine vormel-1 võidusõidul osales. 1976. aasta Austria etapil osales itaallanna Lella Lombardi.\nKanada uudistekanal TSN uuris Ecclestone’ilt, kas ta näeb naistel vormel-1 sarjas tulevikku. «Ma kahtlen selles. Isegi, kui keegi oleks selleks võimeline, siis ei võetaks teda tõsiselt. Seega ei saaks ta endale konkurentsivõimelist autot.»\nLisaks Lombardile on vormel-1 võidusõidul kaasa teinud veel neli naist: Maria Teresa de Filippis, Divina Galica, Desire Wilson ja Giovanna Amati.\nViimastel aastatel tegi Williamsi testisõitjana vormelikarusellis kaasa Susie Wolff, kes lõpetas eelmisel aastal karjääri. Parimal juhul õnnestul tal kaasa teha vormel-1 etapi vabatreeningul.


Vaba Lava Narva teatrikeskuses Julia Aug lavastus 'Minu eesti vanaema' - Teatriuudised - Piletilevi.ee\nVaba Lava Narva teatrikeskuses esietendub 10. märtsil Julia Augi (Venemaa) lavastus “MINU EESTI VANAEMA”, osades on tuntud eesti näitlejad, Gert Raudsep, Mirtel Pohla, Jaak Prints, Ülle Kaljuste, Laura Kukk. Lavastus valmib R.A.A.A.M. teatri ja Vaba Lava koostöös.\nJulia Augi lavastus „Minu eesti vanaema“on lavastus identiteedist ning kodumaa kaotamisest ja leidmisest.\n„Minu eesti vanaema” lavastaja Julia Aug käis oma kodakondsuse säilitamiseks Eestis kohtute vahet seitsme aasta jooksul 2010 kuni 2017.. Kodakondsus, nagu ta ise arvas, oli tal alati sünnijärgselt olemas olnud, kuna ta vanaisa Oskar Aug ja vanaema Ksenia Klettenberg olid sõjaeelse Eesti Vabariigi kodanikud. Kuid selgus, et kord oli Julia Aug Eesti kodanik ja siis jälle mitte – üks kohtunik kinnitas kodakondsuse ning teine võttis selle taas ära. Vaatamata sellele, et Julia Augi advokaat leidis arhiivist dokumendid, mille järgi Oskar Aug sai Eesti kodakondsuse 1918. aastal, uuendas Politsei- ja Piirivalveamet kohtuprotsessi mitmel korral.\nPalju tolmuseid pabereid, pleekinud tõendeid ja protokolle, mille taga on inimeste elud. Otsekui imedena ilmuvad välja haruldased säilinud fotod. Neile dokumentidele toetudes sündis Julial sisemine dialoog oma vanaemaga. Vanaemaga, kellega ta isa sõnul ja ka fotode järgi, on väga sarnane. Vanaema suri siis, kui Julia oli kaheksa aastane. Enne seda jõudis ta Juliat palju õpetada.\nKogu oma elu, alates lapseeast, on ta oma vanaemaga sisemist dialoogi pidanud.. Just sellest dialoogist, saatusest, fotode põhjal ärganud meenutustest, müütidest, kuivadest arhiivipaberitest, hüpleva käekirjaga tehtud märkmetest ja mälestustest on tekkinud Julial soov rääkida ühe inimese elust, kes armastab, unistab, elab… Julia Augi vanaema on see tugev niit, mis seob Juliat oma kodu, Eestiga.\n“Minu eesti vanaema” on dokumentaallavastus, mis põhineb reaalsetel sündmustel, lugudel, faktidel. Julia meenutab Narvas veedetud lapsepõlve ning oma vanaema õpetussõnu.\nJulia Aug on eesti päritolu vene näitleja ja lavastaja. Julia Aug on sündinud Leningradis, lõpetanud Leningradi teatri-, muusika- ja kinoinstituudi näitlejana, Moskvas GITISe lavastajana (kiitusega) ning õppinud kõrgematel stsenaristide ja lavastajate kursusel. Ta on mänginud rohkem kui 40 filmis ningpälvinud rohkelt auhindu nii lavastaja kui näitlejana.\nOsades: Gert Raudsep, Mirtel Pohla, Ülle Kaljuste (Eesti draamateater), Jaak Prints, Laura Kukk (NUKU).\nEtendus on eesti ja vene keeles, venekeelsete tiitritega.


Tööportaalide tuleproov: Hyppelaud.ee « Peeter P. Mõtsküla\n« Tööportaalide tuleproov: Fontese talendipank\nTööportaalide tuleproov: Job.ee »\nTööportaalide tuleproov: Hyppelaud.ee\n2009-11-06 Tags: arvustus, eesti, tööportaal, tööportaalid.\nEesti Päevalehel on ka oma tööportaal (hyppelaud.ee). Omanike arvates on tegemist “parima ja soodsaima tööbörsiga internetis”, kus on hetkel 202 kuulutust. Kui palju neil tööotsijast kasutajaid on, portaali pidajad ei avalda.\nEsilehe keskosas troonivad kolm suurt ja selgelt tähistatud otsingukasti, mis on pealkirjastatud “Tööotsija”, “Tööandja” ja “Koolitused”. Sellega aga kiidusõnad lõpevadki, kuna ülejäänu on mingit jama täis. “Jama” all pean silmas (1) lehe ülaservas olevaid kontsernisiseseid viitasid, (2) põhibloki paremas servas troonivaid EPL uudiseid (kas nad tõepoolest tahavad, et inimesed nende portaalist jalga laseksid?) (3) totter “nädala küsimus” lehe vasakus servas, (4) reklaamibanner jama nr 1 all ja (5) terve veerutäis vilkuvat-virvendavat reklaami ekraani paremas servas. Jama nr 5 on nii suur, et 1024×768 punktise lahutusvõimega ekraanile see leht laiustpidi ära ei mahu.\nKlõpsan tööotsija kastis linki “Tööpakkumised”. Esimene reaktsioon on “misMÕTTES?”, kuna ühtki pakkumist silma ei hakka. Siis saan aru, et valdkondade nimekirja nägemiseks pean kasutama hiire kerimisnuppu või “PgDn” klahvi. No kurat, mehed, kas te ikka üldse ei taha, et ma teie portaalis tööd otsiksin?\nKlõpsan “infotehnoloogia” valdkonna lahti. Uudisteblokk ronib servapidi pakkumiste nimekirja peale. Öäkk. Viiest tööpakkujast tean nimepidi ainult kahte ja neistki on üks Varumeesteenindus. Püüan pakkumisi tööpakkujate järgi sirvida. Tuttavaid nimesid ei tule siingi just teab kui sageli ette. Tundub, et need ettevõtjad, kellel on raha, et parema teenuse eest maksta, otsivad töötajaid mujalt.\nOk, proovime kasutajakonto teha ja sisse logida. Sissejuhatuseks pean valima, kas tahan registreeruda tööotsija, tööandja või koolitajana. Tööotsija muidugi. Siis valin kasutajanime ja parooli, sisestan oma meiliaadressi (ei pea töötav olema) ja määran kindlaks, kas mu CV peaks olema nähtav kõigile tööandjatele või ainult neile, kelle juurde ma kandideerida otsustan. Seejärel klõps nupule “Edasi”, mis viib mind järgmise alajaotise juurde. Hyppelaua CV koostamine käibki alajaotiste vahel edasi-tagasi liikudes; viimases jaotises leidub ka nupp valmistehtud CV lisamiseks baasi. Jaotised on “isikuandmed”, “kontaktandmed”, “haridus ja töö” ning “muu info”.\nKontaktandmete lehelt ei saa lahkuda enne, kui sisestatud on kas telefon või mobiiltelefon (samas ei ole kumbki neist tähistatud kohustusliku väljana). Aadress on nõutav, aga võib sisaldada täielikku jama. Valides piirkonnaks “Välismaa”, avastan, et tohin elada vaid 14 riigis, mille hulka kuuluvad Eesti ja Jaapan, aga ei kuulu Norra ja Prantsusmaa. Hmm.\nTöökogemuse osas küsitakse vaid tööandjate nimesid ja tööülesannete või vastutusvaldkonna vabas vormis kirjeldust. Mingeid rippmenüüsid ei kasutata. Keeleoskusi saab sisestada nii palju kui tahtmist on. Nii kõnes kui kirjas on tasemevalikud “väga hea,” “hea”, “vähene” ja “määramata”.\nCV-de üles- ja allalaadimisvõimalust silma ei hakanud, mõistlikku printimisvõimalust ka mitte.\nSuurtest mõttetuim. Hämmastavalt viletsa kasutajaliidesega harmoneerub heade tööpakkumiste peaaegu täielik puudumine.\nEkspress Grupp, palun pange see pommiauk kinni. Teil on ju juba EkspressJob olemas. Või kui te ei taha EkspressJob-i Hyppelaua tööpakkumistega “risustada”, siis positsioneerige asi selgelt ja avalikult Eesti suurima odavtööjõuportaalina.\n0 Responses to “Tööportaalide tuleproov: Hyppelaud.ee”


Mida tähendavad Uruguay lipu värvid ja sümbolid? - 2022\nMida tähendavad Uruguay lipu värvid ja sümbolid?\nUruguay praegune lipp võeti ametlikult vastu 11. juulil 1830.\nMai Suni on kasutatud 19. sajandist alates rahvusliku sümbolina. Sinised ja valged värvid modelleeritakse pärast Argentina lippu ning üheksa triibu esindavad üheksa osakonda riigis.\nUruguay lipu ajaloolised versioonid\nUruguay on kasutanud oma praegust lippu alates 1830. aastast. Kuid enne seda lendas Uruguay Hispaania ja Brasiilia režiimi ajal mitu erinevat lipu. Aastatel 1821–1825, kui Uruguay oli tuntud kui Provincia Oriental, lendas lipu kolme horisontaalse rohelise ja valge triibuga.\n1828. – 1830. Aasta vahele sõitnud lipp oli väga sarnane täna lipuga, millel oli mitmeid erinevusi. Vasakul nurgal olev päike oli veidi erinev. Lisaks oli lipul 19 triipu, võrreldes tänapäeva lipu üheksa triibuga. Nendest 19 triibust olid üheksa heledat ja 10 olid valged. Üheksa heleda sinise triipu esindasid Uruguay algseid riiklikke osakondi.\nUruguay lipu praegune versioon\n1830. aastal muudeti lipu juures kasutatava sinise tooni ja vähendati triipude arvu. Lisaks muutus ka päikese välimus. Lipu eelmises versioonis olid riiklike osakondade jaoks ainult sinised triibud. Kuid pärast 1830. aastat muutus sümboolika nii, et kõik lipu värvid (valge ja sinine) on riiklike osakondade jaoks mitte ainult sinised.\nUruguay lipu kujundas endine riigipea Joaquin Suárez, kes teenis Uruguay võitluses iseseisvuse eest Hispaaniast.


Teated - Ridala Vallavalitsus\nMaa-ameti detailplaneeringute rakendus\nPullapää nina detailplaneeringu kehtestamine\n10. oktoobri otsusega nr 262 kehtestas Ridala Vallavolikogu Pullapää nina kinnistu (Liivakünka kü) detailplaneeringu. Pullapää nina kinnistu on Ridala valla munitsipaalomandis. Pullapää nina kinnistule katastritunnusega 67401:001:0536, katastrisihtotstarbega 100 % üldkasutatav maa ja pindalaga 3,36 ha on Ridala valla üldplaneeringuga reserveeritud avaliku supelranna ala P4. Pullapää nina (Liivakünka kü) detailplaneeringuga on kinnistule kavandatud avalik supelrand, määratud ehitusõigus randa teenindavate objektide ehitamiseks ja tehtud ettepanek vähendada planeeritud hoonestusaladel ehituskeeluvööndit, mille Keskkonnaamet on andnud nõusoleku. Koostatud detailplaneering muudab Ridala valla üldplaneeringut seoses ranna ehituskeeluvööndi vähendamisega hoonestusaladel.\nDetailplaneeringute avalik väljapanek Ridala vallas\nTallinna mnt 88 kinnistu detailplaneering\n19. juuli korraldusega nr 271 võttis Ridala Vallavalitsus vastu Ridala vallas Uuemõisa alevikus asuva Tallinna mnt 88 kinnistu detailplaneeringu.\nTallinna mnt 88 kinnistu detailplaneeringuga on kinnistule kavandatud ehitusõigus korterelamu ehitamiseks, parkimislahendus ja liikluskorralduse põhimõtted.\nTallinna mnt 88 kinnistu katastritunnusega 67401:009:0196, katastrisihtotstarbega 100 % elamumaa ja pindalaga 2488 m2 on Ridala valla üldplaneeringuga reserveeritud juhtotstarbega segahoonestusala S2. Segahoonestusalal S2 on lubatud katastriüksuse sihtotstarve elamumaa, sh eelistatud on korruselamute ja garaažide maa. Koostatud detailplaneering vastab Ridala valla üldplaneeringule.\nDetailplaneeringu avalik väljapanek toimub 14.08.2017 – 28.08.2017 Ridala Vallavalitsuses (Uuemõisa alevik, Lossi 4) ja Ridala valla kodulehel http://ridala.kovtp.ee/algatatud-detailplaneeringud\nPullapää nina (Liivakünka kinnistu) detailplaneering\n27.juuli korraldusega nr 285 muudeti Ridala Vallavalitsuse korraldust.\nDetailplaneeringu avalik väljapanek toimub 14.08.2017 – 11.09.2017 Ridala Vallavalitsuses (Uuemõisa alevik, Lossi 4) ja Ridala valla kodulehel http://ridala.kovtp.ee/algatatud-detailplaneeringud\nTina tn 2 kinnistu detailplaneeringu algatamine\n23. mai istungil algatas Ridala Vallavolikogu otsusega nr 236 Tina tn 2 kinnistu detailplaneeringu. Tina tn 2 kinnistu (Paralepa alevik, Ridala vald) detailplaneeringu algatamise eesmärgiks on kinnistule ehitusõiguse määramine elamu ja kõrvalhoone ehitamiseks. Tina tn 2 kinnistu katastritunnusega 67401:001:1440, katastrisihtotstarbega 100 % elamumaa ja pindalaga 1306 m2 on Ridala valla üldplaneeringuga reserveeritud juhtotstarbega elamuala E1. Detailplaneeringu algatamise eesmärk on kooskõlas Ridala valla üldplaneeringuga. Detailplaneeringu algatamisega tunnistati kehtetuks samale kinnistule varem algatatud detailplaneering.\nNelgi tn 14 kinnistu detailplaneeringu algatamise kehtetuks tunnistamine\n14. veebruaril otsustas Ridala Vallavolikogu otsusega nr 220 kinnistu omanike taotluse alusel tunnistada kehtetuks Ridala Vallavolikogu 16. septembri 2010. a. otsusega nr 72 algatanud Nelgi tn 14 kinnistu detailplaneeringu. Detailplaneeringu algatamise eesmärgiks oli jagada Paralepa alevikus asuv 1317 m2 suurune elamumaa sihtotstarbega kaasomandis olev kinnistu katastritunnusega 67401:001:0690 reaalosadeks ning täpsustada moodustatavate uute kruntide ehitusõigused. Detailplaneeringu koostamist ei ole alustatud.\nInfo telefonil 4724447\nSinilille ja Maikellukese detailplaneeringu avalik väljapanek\n24. novembri korraldusega nr 452 võttis Ridala Vallavalitsus vastu Mäekülas asuva Sinilille ja Maikellukese kinnistute detailplaneeringu. Detailplaneeringuga kavandatakse kahele kõrvuti asetsevale maatulundusmaa sihtotstarbega kinnistule (Sinilille katastritunnus 67401:002:0692, pindala 2,59 ha ja Maikellukese katastritunnus 67401:002:0691, pindala 2,59 ha) ehitusõigust elamu ja abihoonete ehitamiseks.\nDetailplaneering muudab Ridala valla üldplaneeringut juhtotstarbe P1 puhkeala osas.\nDetailplaneeringu avalik väljapanek toimub 19.12.2016 – 20.01.2017 Ridala Vallavalitsuses (Uuemõisa alevik, Lossi 4) ja Ridala valla kodulehel http://ridala.kovtp.ee/algatatud-detailplaneeringud.\nKõigil huvitatud isikutel on õigus avaliku väljapaneku ajal esitada kirjalikke ettepanekuid ja vastuväiteid planeeringu kohta aadressil: Lossi 4, Uuemõisa 90401, Ridala Vallavalitsus; e-post: info@ridala.ee\nSarapiku detailplaneeringu kehtetuks tunnistamine\nKehtetuks tunnistamise eelnõu\nLiivakünka kinnistu detailplaneeringu eskiislahenduse avalik arutelu\n11. märtsil kell 15.00 toimub Ridala Vallavalitsuses (Lossi 4, Uuemõisa alevik, Ridala vald. Läänemaa) Liivakünka (endine Pullapää nina) kinnistu (katastritunnus 67401:001:0536) detailplaneeringu eskiislahendust tutvustav arutelu. Detailplaneeringu eesmärgiks on avaliku ranna infrastruktuuri väljaehitamiseks ehitustingimuste määramine.\nDetailplaneeringu algatamise ja eskiislahenduse dokumentidega saab tutvuda Ridala valla kodulehel http://ridala.kovtp.ee/et/algatatud-detailplaneeringud.\nInfo telefonil 4724447; e-post: info@ridala.ee.\nKünka kinnistu detailplaneeringu avalik väljapanek\n20. novembri korraldusega nr 601 võttis Ridala Vallavalitsus vastu Nõmme külas asuva Künka kinnistu detailplaneeringu. Künka kinnistu detailplaneeringuga taotletakse ehitusõigust Nõmme külas asuvale 1,44 ha suuruse maatulundusmaa sihtotstarbega kinnistule (katastritunnus 67401:001:0461) elamu ning abihoone ehitamiseks. Detailplaneeringuga on määratud krundile juurdepääs ja kommunikatsioonide asukohad.\nDetailplaneering on kooskõlastatud detailplaneeringu lähteseisukohtades nimetatud riigiinstitutsioonidega. Detailplaneering muudab Ridala valla üldplaneeringut Väinamere rannal ehituskeeluvööndi muutmise osas.\nDetailplaneeringu avalik väljapanek toimub 12.12.2014 – 14.01.2015 Ridala Vallavalitsuses (Uuemõisa alevik, Tallinna mnt 83) ja Ridala valla kodulehel http://ridala.kovtp.ee/algatatud-detailplaneeringud.\nSiltsi kinnistu detailplaneeringu algatamine\n30. septembri 2014.a. otsusega algatas Ridala Vallavolikogu Siltsi kinnistu detailplaneeringu. Detailplaneeringu algatamise eesmärgiks on maaomaniku soov taotleda ehitusõigust elamu ning abihoonete ehitamiseks maatulundusmaa sihtotstarbega kinnistule (katastritunnus 67401:002:0615, pindala 1,66 ha). Detailplaneeringuga määratakse Ridala valla üldplaneeringuga reserveeritud kompaktse asustusega elamualale jäävale kinnistu osale juurdepääs, ehitustingimused ja kommunikatsioonide asukohad. Algatatav detailplaneering vastab Ridala valla üldplaneeringule. Seoses Siltsi kinnistu detailplaneeringu algatamisega muutub kehtetuks Ridala Vallavolikogu 26.11.2013.a otsus nr 22 „Siltsi kinnistu detailplaneeringu algatamine".\nDetailplaneeringute algatamise dokumentidega saab tutvuda Ridala valla kodulehel http://ridala.kovtp.ee/algatatud-detailplaneeringud, info telefonil 4724447.\nPullapää nina kinnistu detailplaneeringu algatamine\n30. septembri 2014.a. otsusega algatas Ridala Vallavolikogu Nõmme külas asuva Pullapää nina kinnistu (katastritunnus 67401:001:0536, pindala 3,36 ha, planeeringuala 13 ha) detailplaneeringu. Detailplaneeringu algatamise eesmärgiks on Pullapää supelranna ja sellega vahetult külgneva metsa- ja mereala planeerimine ning kinnistule ehitusõiguse määramine randa teenindavate objektide ehitamiseks. Pullapää nina kinnistu on Ridala valla munitsipaalomandis. Detailplaneeringuga määratakse kinnistule ehitusõigus, kommunikatsioonide asukohad ning juurdepääsu lahendused. Kavandatav tegevus vastab Ridala valla üldplaneeringule ja Ridala valla arengukavale 2013-2022.\nMõisa põik 1 kinnistu detailplaneeringu avalik väljapanek\n10. juuli korraldusega nr 363 võttis Ridala Vallavalitsus vastu Uuemõisa alevikus asuva Mõisa põik 1 kinnistu detailplaneeringu. Detailplaneeringuga on Uuemõisa alevikus Haudejaama tee 26a kinnistust eraldatud krunt aadressiga Mõisa põik 1a, pindalaga 611 m2 ja kasutusotstarbega tootmishoone maa, juurdelõikeks Mõisa põik 1 kinnistule.\nDetailplaneering muudab Haudejaama detailplaneeringut (2010), kuid muudatus on kooskõlas Ridala valla üldplaneeringuga (2010).\nDetailplaneeringu avalik väljapanek toimub 01.08.2014 – 15.08.2014 Ridala Vallavalitsuses (Uuemõisa alevik, Tallinna mnt 83) ja Ridala valla kodulehel.\nInfo planeeringute kohta telefonil: 472 4448\nMõisa põik 1 detailplaneeringu eskiisi arutelu\n10. juunil 2014. a. kell 15.00 toimub Ridala Vallavalitsuse ruumides (Tallinna mnt 83, Uuemõisa alevik) Uuemõisa alevikus asuva Mõisa põik 1 detailplaneeringu lähteseisukohti ja eskiislahendust tutvustav arutelu. Mõisa põik 1 detailplaneeringu koostamise eesmärgiks on vajadus maakorralduslikult korrigeerida Mõisa põik 1 asuva tootmismaa sihtotstarbega kinnistu (katastritunnus 67401:009:0065, pindala 1016 m2) ja Haudejaama tee 26a asuva üldkasutatava maa sihtotstarbega kinnistu (katastritunnus 67401:009:0296, pindala 1,45 ha) vahelist piiri. Detailplaneeringu dokumentidega saab tutvuda Ridala valla kodulehel http://ridala.kovtp.ee/et/algatatud-detailplaneeringud.\nMari kinnistu detailplaneeringu avalik väljapanek\n21. novembri korraldusega nr 517 võttis Ridala Vallavalitsus vastu Nõmme külas asuva Mari kinnistu (katastritunnus 67401:001:0081) detailplaneeringu.\nMari kinnistu detailplaneeringuga on Nõmme külas asuv 5,44 ha suurune Mari kinnistu jagatud hajaasustuse tingimustel neljaks pereelamu krundiks. Kruntidele on määratud ehitustingimused, juurdepääs ja rajatavate kommunikatsioonide asukohad. Kinnistu lääneosas, mis jääb ranna ehituskeeluvööndisse ja osaliselt ka Väinamere hoiualale, säilib olemasolev maakasutusotstarve. Detailplaneering on kooskõlastatud kooskõlas Ridala valla üldplaneeringuga.\nDetailplaneeringu avalik väljapanek toimub 13.12.2013 – 31.12.2013 Ridala Vallavalitsuses (Uuemõisa alevik, Tallinna mnt 83) ja Ridala valla kodulehel http://ridala.kovtp.ee/et/algatatud-detailplaneeringud.\nInfo planeeringute kohta telefonil: 472 4447\nMari DP vastuvõtmine.pdf\nMari DP seletuskiri.pdf\nMari DP põhijoonis.pdf\nMari DP illustratsioon.pdf\nKünka kinnistu detailplaneeringu eskiislahenduse avalik arutelu\n14. novembril 2013 kell 15.00 toimub Ridala vallavalitsuses Künka kinnistu detailplaneeringu eskiislahenduse avalik arutelu. Nõmme külas asuva Künka kinnistu detailplaneeringuga taotletakse ehitusõigust elamu ning ühe abihoone ehitamiseks Väinamere ranna ehituskeeluvööndis asuvale 1,44 ha suurusele maatulundusmaa sihtotstarbega kinnistule (katastritunnus 67401:001:0461). Koostatav detailplaneering on Ridala valla üldplaneeringut muutev.\nInfo telefonil 4724447.\nRiigimaantee nr 16120 (Paralepa tee lõik Ungru oja – Ungru loss) äärse elamukvartali detailplaneeringu avalik väljapanek\n13. detsembri 2012 istungil korraldusega nr 618 võttis Ridala Vallavalitsus vastu Riigimaantee nr 16120 (Paralepa tee lõik Ungru oja – Ungru loss) äärse elamukvartali detailplaneeringu. Detailplaneeringu koostamiseeesmärk on Ridala vallas Rohuküla külas asuva üldplaneeringu kohase elamuala E4 jagamine pereelamu kruntideks. Detailplaneeringuga on elamualale planeeritud 36 pereelamu maa ning 6 tee ja tänava maa krunti. Moodustatud kruntidele on määratud ehitusõigus, hoonestusala, tänavate maa-ala ja liikluskorraldus, haljastuse ja heakorra põhimõtted, kujad, tehnovõrkude ning tehnorajatiste asukohad.\nRiigimaantee nr 16120 (Paralepa tee lõik Ungru oja – Ungru loss) äärse elamukvartali detailplaneeringon koostatud vastavalt Ridala valla üldplaneeringule ja kooskõlastatud Lääne Maavanema poolt määratud riigiinstitutsioonidega.\nDetailplaneeringu avalik väljapanek toimub 07.01.2013 – 21.01.2013 Ridala Vallavalitsuses (Uuemõisa alevik, Tallinna mnt 83) ja Ridala valla kodulehel.\nKiltsi tööstusala detailplaneeringu ja detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise aruande avalik väljapanek\n06. septembri 2012 istungil korraldusega nr 411 võttis Ridala Vallavalitsus vastu Kiltsi tööstusala detailplaneeringu. Kiltsi tööstusala detailplaneeringuga kavandatakse Kiltsi külas asuvale ligi 45 ha suurusele maa-alale Kiltsi tööstusala rajamiseks maakasutustingimused ja ehitusõigused. Planeerimise lahenduse koostamisel on arvesse võetud keskkonnamõju strateegilise hindamise tulemusi.\nDetailplaneeringuga on moodustatud planeeritaval alal 29 krunti. Kruntidele on määratud ehitusõigused ning olulisemad arhitektuurilised ning ehituslikud tingimused hoonete ja tööstusala teenindavate ehitiste rajamiseks. Lisaks on lahendatud kruntide varustamine tehnovõrkude ja –rajatistega ning kavandatud juurdepääsud planeeritavale alale.\nDetailplaneeringule koostatud keskkonnamõju strateegilise hindamisega on välja selgitatud, hinnatud ja kirjeldatud kavandatava tegevuse eeldatavat mõju keskkonnale ning analüüsitud mõju leevendamise võimalusi.\nDetailplaneeringu lahendus on kooskõlastatud planeeringu lähteseisukohtades määratud riigiinstitutsioonidega ning vastab Ridala valla üldplaneeringule (2010).\nKiltsi tööstusala detailplaneeringu koostamise algataja on Ridala Vallavalitsus, koostamise korraldaja Ridala Vallavalitsus (kontaktisik: abivallavanem Helen Koppa, helen.koppa@ridala.ee), koostaja Pärnu Instituut OÜ (kontaktisik: Raimo Klesment, raimo.klesment@gmail.com) ja kehtestaja Ridala Vallavolikogu.\nKiltsi tööstusala detailplaneeringu ja detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise aruande avalik väljapanek toimub 24.09.2012 – 08.10.2012 Ridala Vallavalitsuses (Uuemõisa alevik, Tallinna mnt 83) ja Ridala valla kodulehel.\nKeskkonnamõju strateegilise hindamise aruande avalik arutelu toimub 12.10.2012 algusega kell 16.00 Ridala Vallavalitsuses.


Kuidas jaanide ajal eneseväärikust säilitada | King of Spades\nInsener ja ettevõtja räägib, miks tema kasutab King of Spadesi ning milliste väljakutsete ja pingetega tuleb tal oma eesmärkide saavutamiseks silmitsi seista.\nAasta alkoholita – õppetunnid ning miks ma selle lõpetasin.\nVeebruaris täitus mul, King of Spadesi asutajal Mikul, aasta ilma tilgagi alkoholita. Soovin sulle selles videos jagada oma tähelepanekuid - mis oli raske ja mis kerge; peamised hirmud ning kas need realiseerusid, suurimad kasud ning miks ma peale 14 karskuskuud veinipudeli avasin.\nVõidab see, kellel on tugevaim psüühika\nMiks on meie, meeste, psüühika ja vaimne vastupidavus täna suuremate väljakutsete ees kui kunagi varem?\nReisil olles korralik trenn vaid 10 minutiga\nOled tööreisil või pikal nädalavahetusel teises linnas – kas see tähendab, et pead trennitegemisest väikese pausi võtma? Loomulikult mitte.\nVäsimuse ja kehva mälu üllatav süüdlane\nEndast lugupidava mehena soovid, et sul oleks mehelikult sportlik kehakompositsioon, kiire ajutöö ja hea mälu ning loomulikult ka rohkem energiat. Parema vaimse ja füüsilise võimekuse saavutamine muutub aga aina raskemaks ning siin on selle üks üllatav, kuid suur süüdlane.


TS Laevad teenindas rohkem reisijaid ja sõidukeid kui mullu - Saarte Hääl\nTS Laevad teenindas veebruaris ühtekokku 107 338 reisijat ja viis üle vee 52 001 sõidukit. Võrreldes 2018. aasta veebruariga kasvas reisijate arv 8,9% ja sõidukite arv 11,2%, aasta lõikes ületas üleviidud sõidukite arv esmakordselt TS Laevade opereerimisajaloos ühe miljoni piiri.\nTS Laevade juhatuse liikme ja teenindusvaldkonna juhi Pille Kauberi sõnul kasvas veebruaris reisijate ja sõidukite arv mõlemal liinil suurel määral. “Virtsu–Kuivastu liinil suurenes reisijate arv 7 protsenti ehk 81 189 reisijani ning üle viidud sõidukite arv 10 protsenti 38 761 sõidukini. Rohuküla–Heltermaa liinil reisis veebruaris 26 149 inimest, kasvatades reisijate arvu 16 protsenti ja üle viidi 13 240 sõidukit ehk samuti 16 protsenti rohkem kui eelmisel aastal samas kuus,” ütles Kauber.\nSuuremat tulemust aitas tema sõnul saavutada tehtud reiside suurem arv ja veokite-haagiste arvu oluline kasv. Jooksva aasta lõikes ehk perioodil märts 2018 kuni veebruar 2019 ületas üleviidud sõidukite arv esmakordselt TS Laevade opereerimise ajaloos ühe miljoni piiri.\n“Hea meel on tõdeda, et veebruaris tegime kõik reisid plaanipäraselt ning ükski reis talviste keeruliste ilmaolude tõttu ära ei jäänud,” tähendas Kauber. Kõikidest veebruarireisidest väljus õigeaegselt 99,4%. Reisijate rahulolu indeks oli Kauberi andmeil veebruaris 58,6%, aasta varem oli sama näitaja 51,1%.\nSamuti kasvas sõidukite e-piletite osakaal – 53 protsendilt 2018. aasta veebruaris 61 protsendini tänavu. “E-kanali propageerimisele ja reisijate rahulolu tõstmisele pöörame läbivalt erilist rõhku,” lisas Kauber.13\nRohkem saarlasi käib lihtsalt mandril tööl ja see on selle uudise kurvem pool . Hea pool omakorda see, et keskmine palk on meil selle võrra jälle kõrgem.\nLisatud: 13.03.2019 / 20:07\nMillal lõppeb Saarlaste diskrimineerimine! Sõidad saarlase autoga ja oled ise saarlane, aga autole saarlase soodust ei saa, kuna pole auto omanik! Kus on loogika!!!\nLisatud: 13.03.2019 / 20:30\nTo Saaremaa eest , sa ole auto omanik vot siis saad soodsamalt . Ja usu mind siis ei diskrimineeri sind keegi . Teised küll söitvad nii.\nLisatud: 13.03.2019 / 20:52\nMa olen lausa mitme auto omanik, aga alati ei ole võimalik oma autoga praamile minna!


Suupistemuffinid – Kirsiku retseptiriiul\nArgiõhtu, Juust, Kiirelt ja lihtsalt, Peekon, Piknik, Sünnipäev, Soolased küpsetised, Suupisted\nPosted by Kirsiku retseptiriiul on 28/07/2013 02/08/2013\nSeekord, siis muffinite radadel. Aga ei tule juttu tavapärastest magusatest muffinitest vaid seekord veidi teistmoodi soolased muffinid ja hoopis pärmi-lehttaigna põhjaga. Suupistemuffinid on sellised mõnusad väiksed ampsukad, mis ideaalselt sobivad piknikule kui ka sõpradele õhtul veini või siidri kõrvale pakkuda.\nEsialgu oli mul ikka kartus, et kuidas retsept õnnestub ja kas üldse ilusti koos püsib aga taaskord väga head olid ja muidugi lihtsalt. Õnnestus taas tõdeda, et lihtsatest toiduainetest saab ikka väga 5+ kraami 🙂\n1 dl riivjuustu + 1 dl riivjuustu peale raputamiseks\nSulata taigen ja rulli lahti õhukeseks. Lõika (tassiga) taignast umbes 12 cm suurused kettad, millega vooderda eelnevalt rasvainega määritud muffinivormi augud. Vajadusel rulli kettaid taignarulliga suuremateks, et need paremini muffinivormi pesadesse mahuks.\nTäidise jaoks tükelda suitsupeekon ja roheline sibul. Sega omavahel piim, munad, hapukoor, 1 dl riivjuustu. Maitsesta soola, pipra ja tšillimaitseainega. Sega juurde peekon ning sibul ja vala saadud segu taignapesadesse. Raputa peale riivjuustu. Küpseta 200°C juures 20 minutit.\nParimad olid suupistemuffinid just leigelt või jahtunult.\nRetsepti päritolu: 100 rooga- muffinid.\nEelmine postitus Pruunil põhjal mustika kondenspiima-kohupiimakook\nJärgmine postitus Särtsakas suvejook


HARIDUSMINISTER VASTAB | Kas distantsõpe võiks jääda alatiseks? Mis saab riskirühmas õpetajatest? Kuidas saab saarelt mandrile kooli? - Delfi Eesti\nHARIDUSMINISTER VASTAB | Kas distantsõpe võiks jääda alatiseks? Mis saab riskirühmas õpetajatest? Kuidas saab saarelt mandrile kooli?\nToimetas: Anette Parksepp, reporter-toimetaja, Toimetas: Riho Nagel, reporter-toimetaja\n22.aprill 2020 20:47\nHaridus- ja teadusminister Mailis Reps vastas Delfi lugejate küsimustele, mis puudutasid nii distantsõpet, kontaktõpet, haridussüsteemi tulevikku, sisseastumiskatseid, lõpueksameid, ohutusmeetmeid, lasteaedu kui ülikoole.\nDistants- ja kontaktõpe põhikoolides ja gümnaasiumides, eksamid\nKuidas toimub õpe pärast 15. maid? Kas nendel, kes on õppimisega järje peal ja edukad olnud, peab õpe jätkuma ka pärast 15. maid või võivad need õpilased alustada suvevaheajaga? Kas pärast 15. maid toimub peamiselt lõpetajate ja mahajäänud õpilaste õpe?\nÕppetöö jätkub üldhariduskoolide õpilastel distants- või kontaktõppena üldjuhul kuni 9. juunini, mil täitub kohustuslik 175 õppepäeva. Vaheajale mineku eelduseks on õpitulemuste saavutamine. Kui õpitulemused on saavutatud, siis ei näe põhjust, miks kellelgi ei võiks vaheaeg alata varem, küll aga tuleb see ka lapsevanematega kokku leppida. Üldiselt siiski on kava selline, et kui riiklik olukord võimaldab, algab pärast 15. maid üleminekuaeg, mil saab kõigi osapoolte – õpetaja, õpilase, kooli – kokkuleppel korraldada vajadusel kontaktõpet individuaalselt või kuni kümneliikmelistes rühmades.\nÜleminekuajal ei teki kõigil õpilastel kohustust kooli minna. Kontaktõpe on pigem erandlik ning mõeldud eelkõige lõpuklasside õpilastele ja lisatuge vajavatele õpilastele, kelle jaoks distantsõpe ei ole andnud soovitud tulemusi. Täpsemalt otsustab õppekorralduse üle kool. Koolidele jääb ka pärast 15. maid õigus jätkata distantsõpet, kui seda peetakse vajalikuks, mõistlikuks ja võimalikuks.\nKui 15. mail lõppeb distantsõpe ja edasine õppeaeg pühendatakse nn mahajääjatele, siis mida teevad need lapsed, kel on kõik ülesanded kenasti tehtud ning järelaitamistunde ei vaja? Kas näiteks algklassilastel jätkub distantsõpe senises vormis kuni juuni keskpaigani, mil algab suvevaheaeg?\nKui õpetaja ei pea vajalikuks õpilast kontaktõppele kutsuda, siis jätkub õppetöö distantsilt. Kui õppeaasta eesmärgid õppeaines on saavutatud, soovitame õpilastele, kes ei vaja täiendavat abi ja järeleaitamist, pakkuda vabamaid iseseisvaid ja silmaringi avardavaid tegevusi, mis toetavad õppekava eesmärkide saavutamist, õppeaasta jooksul õpitu kinnistamist ja kordamist. Näiteks projektõpet, lugemist, virtuaalseid muuseumi- ja kontserdikülastusi, distantsõppe ajal õpitu kordamist, kokkuvõtete tegemist jms.\nAjal, mil ülejäänud õpilased tegelevad iseseisvate ülesannetega, saab õpetaja aidata individuaalselt neid, kes seda vajavad. Ka iseseisvate ülesannete andmisel on mõistlik pakkuda päeva jooksul kindlat aega, mil õpilased saavad vajadusel õpetajaga ühendust võtta.\nKes otsustab, kas edukalt hakkama saanud õpilaste distantsõppega peab või ei pea jätkama ka pärast 15. maid? Kui kool on otsustanud, et õppega jätkatakse ka pärast 15. maid, siis kas edukalt õppinud lapsel tekib vajadus kooli minna või saab selle õppeaasta lõpuni kodus õppida?\nKontaktõppe vajaduse suhtes teeb ettepaneku õpetaja, kuid lapsevanemal on mõjuval põhjusel, näiteks kui pereliige kuulub riskirühma, õigus keelduda last kooli lubamast. Sel juhul tuleks leida kõigile sobiv lahendus, näiteks jätkata õppetööd siiski distantsilt, kuid suurendada õpetaja individuaalset toetust, kaasata vajadusel tugispetsialiste vm.\nKas edukalt hakkama saanud õpilane peab või ei pea distantsõppega pärast 15. maid jätkama, otsustab eelkõige kool. Küll aga tuleb ka see lapsevanematega kokku leppida, kui kool lubab õpilase varem vaheajale.\nKuidas lastele seletada, et üks peab edasi õppima, kui vennal on juba vaheaeg? Kuigi mõlemad olid tublid õpilased?\n15. mail ei lõpe kool ära. Õppetöö jätkub kõikidel üldhariduskoolide õpilastel kas siis distants- või kontaktõppena. Isegi tublide õpilaste puhul ei saa ainult kooli otsusega lapsi varem vaheajale saata, see tuleb ka lapsevanematega kokku leppida. Lisaks õpitulemuste saavutamisele tuleb sel juhul mõelda ka sellele, et oluliselt varem kooli lõpetanud lapsed leiaksid sobivaid tegevusi.\nKas neile, kes on 15. maiks õpingutega järje peal, ei võiks juba mai lõpus tunnistused kätte anda?\nHinnete väljapanekuaeg on kooli määrata ja kindlaid kuupäevi selleks riiklikult ei kehtestata.\nOluline on, et õppetöö toimuks kooliaasta jooksul vähemalt 175 õppepäeva, mis tähendab sel aastal, et õppetöö peaks toimuma kuni 9. juunini. Samas võib tõesti juhtuda ka, et kõik, mida õppekava järgi hindelisena tehakse, suudetakse 15. maiks ära teha. Sellisel juhul saab kokkuvõtvad hinded välja panna ja edasine õppetöö küll toimub, aga selle eest ei panda enam tunnistuse jaoks olulisi hindeid, vaid antakse tagasisidet muus vormis.\nKas 12. klassidel hakkavad 18. maist ainult eksamiainete konsultatsioonid või toimuvad ka muud tunnid tunniplaani alusel?\nÕigusaktide tasemel ei eristata õppetööd ja ettevalmistust eksamiainetes. Ka ettevalmistus eksamiteks on õppetöö. Oluline on, et õpilane teaks, millised tegevused on tema õppepäevas. Optimaalse õppekorralduse määrab iga kool ise, arvestades nii õpilaste kui õpetajate vajadusi ning üldisi kehtivaid piiranguid ja reegleid.\nKui põhikooli eksamid ära jäävad, siis kas sel perioodil, kus eksamid oleks toimunud, jätkub üheksandikel distantsõpe või algab üheksandikel suvevaheaeg juba juuni algusest?\nSuvevaheaeg üldiselt varem ei alga. Ka üheksandikele, kelle õppeaasta eesmärgid on saavutatud ja kes ei vaja täiendavat abi ja järeleaitamist, saab pakkuda vabamaid iseseisvaid tegevusi.\nKas on ikka õige jätkata kontakttundidega koolis peale 15. maid? Olen õpetaja vanuses 55+ ja muretsen selle pärast, et peale hoolikat kodus püsimist on oht ise viirusesse nakatuda ning ka oma lähikondseid nakatada. Siiani on distantsõpe hästi toiminud, miks ei võiks see kooliaasta lõpuni samamoodi kesta.\nÕppekorraldus on kooli otsustada, kuid kontaktõpe võib toimuda vaid kõikide osapoolte nõusolekul: õpilane, lapsevanem, õpetaja, kool. Koolidele jääb ka pärast 15. maid õigus jätkata distantsõpet, kui seda peetakse vajalikuks, mõistlikuks ja võimalikuks. Riskigruppi kuuluvate õpilaste ja õpetajate osalemist kontaktõppes tuleb vältida ning leida vajadusel teistsugused lahendused lisatuge vajavate õpilaste jaoks.\nKas saarte liikumispiirang mandriga tühistatakse seoses koolide avamisega? Paljud saarte õpilased käivad mandril koolis ja mitte ainult üldhariduskoolides, vaid ka kutsekoolides, kus on kohalviibimine olulisem just praktiliste osaoskuste omandamisel ja hindamisel (eeldab masinatel ja seadmetel töötamist praktikaruumides).\nSaarte liikumispiirangu saab tühistada ainult eriolukorra juht ekspertide hinnangule tuginedes. Saartelt mandrile liikuvate õppurite suhtes peab kool otsustama juhtumipõhiselt. Vajadusel võib jätkuda ka distantsõpe.\nKas sel õppeaastal peab olema 9. klassi lõpetamiseks loovtöö tehtud?\nRiigikogu otsustas anda valitsusele õiguse kehtestada selle aasta lõpetamise tingimused. Nii põhikooli kui gümnaasiumi lõpetamise tingimusi kinnitava määruse eelnõu on ministeeriumis ettevalmistamisel. Eelnõu järgi on lubatud põhikool lõpetada ka ilma loovtööd sooritamata. Loovtööd ei pea tegema juhul, kui õppenõukogu on olukorda hinnanud ja otsustanud, et see on eriolukorrast tulenevalt võimatu või oluliselt raskendatud. Kui õpilane siiski sooritab loovtöö, kantakse loovtöö teema põhikooli lõputunnistuse hinnetelehele.\nKas sel õppeaastal peab 12. klassi lõpetamiseks olema uurimistöö tehtud? Kui jah, siis kuidas toimub selle kaitsmine?\nPraeguse kava järgi ei ole uurimistöö gümnaasiumi lõpetamise tingimus ning gümnaasium on lubatud lõpetada ilma selleta. Uurimistööd ei pea tegema, kui õppenõukogu on olukorda hinnanud ja otsustanud, et see on eriolukorra tõttu võimatu või oluliselt raskendatud. Kui õpilane õpilasuurimuse või praktilise töö siiski teeb, kantakse see ka gümnaasiumi lõputunnistusele.\nKas 12. klassi õpilased peavad tegema ka koolieksami lisaks eesti keele ja matemaatika riigieksamile?\nMinisteeriumis ettevalmistamisel oleva määruse eelnõu kohaselt ei ole sel õppeaastal koolieksam gümnaasiumi lõpetamise tingimus.\nMis kuupäevast võib öelda, et gümnaasiumi riigieksamid siiski ära jäävad? Kas õpilane võib keelduda neid eksameid tegemast, s.t oli ka jutt, et sügisel saavad soovijad eksameid teha?\nJuhul, kui 15. maist ei ole võimalik osaliselt kontaktõpet taastada, eksamiteks ette valmistada ega neid ohutult alates mai lõpust ka läbi viia, siis ei saa neid sellel õppeaastal toimuda.\nKuidas toimuvad eksamikonsultatsioonid 12. klassidele, kui lubatud on õpe kuni kümneliikmelistes gruppides? Enamikus klassides on rohkem õpilasi kui kümme - kas siis õpetaja peab õpetama mitmes vahetuses?\nIgas koolis suudetakse kindlasti kooli võimaluste ning õpilaste ja õpetajate vajadustega arvestades leida parim lahendus. Konsultatsioonid saab vajadusel korraldada eri gruppidele erinevatel päevadel.\nKuidas on õiglane olukord kus peame hakkama riigieksameid tegema nii, et kaks kuud õppetööd on vahele jäänud, matemaatika põhiprogrammgi jäi lõpuni võtmata? Õpetajad on kõik riskigrupis ja peidavad ennast, konsultatsiooni ja vahetut juhendamist ei saa kelleltki, ka raha eest mitte. On erakordselt ebavõrdne panna meid nüüd samale pulgale eelnevate aastate lõpetajatega. Kui riigieksamid tulevad, peaks haridusministeerium hoolitsema selle eest, et näidisülesanded avaldatakse kõigile koos lahenduskäikudega ja võimaldatakse neid siis iseseisvalt õppida vähemalt üks kuu.\nEesti keele ja eesti keele kui teise keele ning matemaatika riigieksamid on ette valmistatud. Need on plaanis korraldada mai lõpus ja juuni alguses. Eksameid on vaja paljuski ka selleks, et ülikoolid saaksid tulemusi kasutada sisseastumise korraldamisel.\nNii põhikooli kui ka gümnaasiumi lõpetamise tingimusi kinnitava määruse eelnõu on ministeeriumis ettevalmistamisel. Oleme äsja saanud sotsiaalsetelt partneritelt tagasiside veel kaaluda sel kevadel eksamite sooritamise kohustuslikkust – peab tunnistama, et need ettepanekud toetavad ka meie esmast plaani, et eksamid ei oleks lõpetamise tingimuseks. Võtame selle veelkord lähiajal valitsuses arutlusele. Nii või teisti on kindlasti plaanis soovijatele anda eksamite täiendava sooritamise võimalus ka sügisel.\nÕpilased, õpetajad ja lapsevanemad on olnud distantsõppe ajal väga tublid ning usume, et kõik on teinud endast oleneva, et õppimine ja õpetamine ka eriolukorras edukas oleks. Eksamite puhul tuleb silmas pidada, et eksam mõõdab õpitulemusi, mis on omandatud kogu stuudiumi jooksul ning ka tavapärases olukorras jõutakse kevadeti varem õpitu kordamiseni.\nVarasemate aastate riigieksamite materjalid on avaldatud SA Innove kodulehel.\nLugupeetud haridusminister, olen 12. klassi õpilane ja küsimus seoses riigieksamitega. Kas võimaldatakse kõigile õpilastele lisaeksamitele registreerumine, kuna oldi arvestatud kindlate kuupäevadega, mis nüüd muutusid? Kui lisaeksamid on planeeritud augustisse, siis kas sellega ei jää õpilased ebasoodsasse olukorda, kui tahetakse astuda sügisest kõrgkooli?\nKõik, kes mais-juunis mõjuval põhjusel riigieksamil osaleda ei saa või soovivad oma tulemusi parandada, saavad osaleda sügisel toimuval lisaeksamil. Kõrgkoolidesse vastuvõtu korralduse üle otsustab iga kõrgkool ise. Paljude erialade puhul on sisseastumise aluseks ka muid kriteeriume peale riigieksami tulemuste.\nKoolid pole distantsõppega hakkama saanud. Uue osa õpetamist ei ole, see on jäetud mugavalt lapsevanemate ja laste kohustuseks. Õpetaja roll on kontrolliv, aga kuidas peaks algkoolilaps asja iseseisvalt selgeks saama? Paljud õpetajad peaksid jääma suvetööle ja tegema tänapäevased infotehnoloogilised võimalused selgeks.\nKoole ja õpetajaid tuleb usaldada – õpetajad teevad kõik endast oleneva, et õpe toimuks ka distantsõppe korral parimal viisil. On mõistetav, et algklassilaps vajab õppetöös abi, seda ka tavapärase õppe toimumise korral. Kui konkreetse kooli või õpetaja töökorralduses on miski jäänud arusaamatuks või tunnete, et kooli tugi on ebapiisav, soovitame esmalt anda koolile avameelset ja konstruktiivset tagasisidet – see aitab koolil õppetööd distantsõppe olukorras paremini korraldada.\nKas oleks võimalik alates 15.05 avada huvikoolides individuaalse pilliõppe tunnid? Lapsed käivad tundides ükshaaval, mistõttu pole suurt ohtu viiruse leviku osas.\nPraegu tuleb lähtuda sellest, et kuni eriolukorra lõppemiseni saab toimuda ka huviharidus distantsilt. Huvikoolide ruumides õppetegevust praegu läbi viia ei tohi. Kui pärast 15. maid on võimalik osaliselt kontaktõpe taastada, siis ei ole see välistatud. Tavapärases vormis õppetööd ei saa kindlasti ka pärast 15. maid korraldada. Ka riikliku olukorra leevenedes tuleb õppetöö korraldamisel järgida kõiki vajalikke tervisekaitsenõudeid.\nKuna see õppeaasta lõpetatakse varem, siis kas järgmine hakkab ka varem? Või millal õpitakse järele see, mis jääb tegemata? Või arvestatakse eriolukarraga aasta ja kahe pärast, kui riigieksameid koostatakse?\nÕppeaasta kestust ning järgmise õppeaasta algust ei ole põhjust muuta.\nÜle riigi võiks olla videoloengud uute osade kohta, mida Youtube'ist vaadata üha uuesti ja uuesti, kui vaja. Parimad õpetajad võiks seda teha, kommentaariumis võiks küsida küsimusi, kui aru ei saa. Miks pole sellist ühtset asja loodud? Need videosillad ja live-tunnid on nii mõttetud, kvaliteetsed loenguvideod oleks palju otstarbekamad.\nVideoloengute formaadi sobivus sõltub nii õpilaste vanusest kui ka asjaolust, et õpe ei ole universaalne, selles sisaldub alati ka konkreetse õpetaja „käepuudutus“. Nooremate õpilaste puhul ei pruugi pikad videoloengud olla parim lahendus, vaid paremini sobivad juba praegu digiõpikutesse põimitud videoklipid või lühemad õppevideod.\nDigitaalsete lahenduste, sealhulgas videote kasutamise kogemused on kooliti erinevad. On palju ka neid õpilasi, kes videosilla formaadis toimuvat tundi kõrgelt hindavad – muuhulgas on see eriolukorra ajal ka hea viis õpetaja ja klassikaaslastega „silmast silma“ kohtuda. Kui videosilla vahendusel toimuv tund on õpetaja poolt hästi juhitud ning tunnis osalemise reeglid kõigile teada, on selline formaat igati asjakohane.\nMiks paljud koolid-õpetajad ei usalda lapsevanemad ega lapsi ja eeldavad, et kodus õppides jäävad lapsed rumalaks, jäävad maha, ei tee ise teste jne? Tegelikult on tihti vastupidi. Kohusetunne, iseseisvus ja areng on olnud suurem, kui koolis õppides. Kas poleks aeg põhjalikumaks haridusmuudatuseks? Eelkõige õpitakse endale ja individuaalsuse arvestamist võiks õpilaste puhul olla rohkem.\nOleme distantsõppe ajal suhelnud nii koolide kui lapsevanematega ja julgen öelda, et valdavalt on mõlemapoolne usaldus olemas. Õpilaste individuaalsuse arvestamine ja ennast juhtiva õppija kujundamine on kaasaegse õpikäsituse üks oluline osa ning kindlasti on tulevikus oodata ka sellekohaseid haridusmuudatusi.\nKas distantsõpe võiks edasi kesta ka järgmisel aastal neile, kes on sellega rahul? On palju neid, kellele see õppevorm on suurepäraselt sobinud. Õppimine on isegi parem, stressi vähem. Miks ei võiks selline võimalus olla igas koolis? Juhendatud E-õpe.\nKindlasti toob Eesti koolides eriolukorra ajal rakendatud distantsõpe kaasa vajaduse mitmedki varem juurdunud tõekspidamised üle vaadata. Juba praegu saame nii koolide kui lapsevanemate tagasiside põhjal öelda, et digivahendite kasutamise ja nende asjakohasuse hindamise oskus on distantsõppe nädalatega oluliselt kasvanud. Sama võib öelda ka iseseisva õppimise oskuse ja selle toetamise kohta. Eesti hariduse tulevikuvaates tõusevad järjest rohkem esile personaliseeritud õppe ja individuaalse õpiraja mõisted, millest on juttu ka Eesti haridusvaldkonna arengukava 2021-2035 eelnõus.\nIndividuaalseid valikuid toetava, sujuvaid üleminekuid võimaldava haridussüsteemi loomine tähendab, et tulevikus tugineb õppeprotsess senisest oluliselt enam õpilase arenguvajadustele, huvidele ja tugevatele külgedele, olles sisemiselt motiveeriv ja õpitahet säilitav. Teadmiste omandamist kinnistatakse praktiliste probleemide lahendamisel, koostöös elulisi projekte ellu viies.\nSeega võime eeldada, et tulevikus tekib koduõppe kõrvale – kus vastutus lapse õppetöös edasijõudmise eest lasub täielikult lapsevanemal – uue mõistena distantsõpe, kus õpilase ja pere vastutus õppimise toimumise eest on tavaõppest küll oluliselt suurem, kuid erinevalt koduõppest on loodud ka piisav ja regulaarne konsultatsioonivõimalus kooli ja õpetajatega ning võimalus osaleda soovi korral õppes e-lahenduste vahendusel. Tegelikult on juba praegu mitmed koolid öelnud, et nad kavatsevad oma koolis distantsõppe võimaluse edasiarendamisega tegeleda ja sellega tulevikus mingis mahus kindlasti jätkata.\nKuna virtuaalmängud domineerivad laste harimisel ja koolitamisel, aga pedagoogid ei suuda virtuaalmängudega sammu pidada, siis milliseid virtuaalmänge soovitate ? Milliseid virtuaalmänge mängivad teie pere lapsed?\nVirtuaalmängude valik on äärmiselt lai ja nende hulgast üksikuid mänge esile tuua poleks kohane. Õpimängudes on omavahel kombineeritud hariv sisu ja mängulised tegevused. Soovitan ringi vaadata tõsimängude võrgustiku Segan kodulehel, kust leiab palju põnevaid võimalusi. Kindlasti väärivad lähemalt uurimist ka Eesti ettevõtete loodud lahendused.\nMinu 9. klassi laps on registreerinud üheksasse kooli sisseastumiskatsetele. Ka tema klassikaaslased on paljudesse registreerinud. Keskmiselt tuleb ühte kooli teste tegema 900-1000 noort. Lisaks testidele on ka vestlused ees ootamas. Kuidas on võimalik, et kõik need koolid viivad läbi ohutult testid 10 õpilase kaupa, ca 90-100 gruppi? Kui gruppide moodustamiseks hõivatakse enamik õpetajaid 3-4 tunniks, siis kuidas korraldatakse aineõpetajate enda õpilaste distantsõpe samal ajal? Lisaks toimuvad veel 12. klassi eksamid samal ajal ca 120-le noorele. Miks ei võiks koolid võtta automaatselt vastu enda kooli 9. klassi õpilasi? Siis loobuks umbes 90% lastest teiste koolide katsetest ja koole ei ummistataks massiliselt. Ühe aastaga ei juhtu midagi, kui koolid peavad eelistama enda kooli lapsi.\nPõhikooli lõpetajatele väljastatakse lõputunnistused juuni keskpaigaks. Gümnaasiumide sisseastumiskatseid võib korraldada pärast 15. maid distantsilt või väikestes gruppides nii, et õpilased on hajutatud koolimaja erinevatesse ruumidesse. Järgida tuleb kõiki sel hetkel riiklikult kehtivaid juhiseid ja ohutusnõudeid.\nSA Innove koostab Tartu gümnaasiumide ühiskatsete jaoks e-testi, mida soovi korral saavad kasutada ka teised koolid. E-sisseastumistest koosneb matemaatika ja eesti keele ülesannetest ning toimub eksamite infosüsteemis. E-testi on võimalik teha ka distantsõppe vormis, nii kodus kui ka klassiruumis. Innove digitaliseerib ülesanded ning aitab testi läbi viia, tagades seeläbi testi ühetaolisuse ja kättesaadavuse.\nMiks keelati juba praegu 9. ja 12. klassi lõpuaktused, mis toimuvad tavaliselt juuni lõpus? Miks ei arutatud võimalust või ei töötatud välja piiranguid, mille abil oleks võimalik aktuseid korraldada? Võib-olla peaks selle otsuse tegema näiteks mai lõpus. Annaks ju organiseerida, et lapsed lõpetavad klasside, mitte lendude kaupa, ja piirata saalisviibijate arvu. Või ilma külalisteta ja kahe või kolme administratsiooni esindajatega? Vanemad ja sugulased saaksid jälgida aktust online’is.\nSel õppeaastal on otsustatud ära jätta kõik suuremad üritused, sealhulgas lõpuaktused. Kindlasti suudavad õppeasutused olla loomingulised ja kasutada vajadusel lõpuaktuste korraldamiseks virtuaalseid võimalusi.\nKas kontakttundidesse tulijatele - õpilastele ja õpetajatele - tehakse enne koroonaviiruse test?\nHaigena kooli minna ei tohi. Kõikide inimeste igaks juhuks testimist ei ole praeguse seisuga kavas ja seda ei saa pidada ka möödapääsmatult vajalikuks. Enne kontaktõppega alustamist peab olema kindel, et olukord riigis võimaldab seda teha. Seda peavad kinnitama teadlased ja eksperdid. Kindlasti ei teki kõigil õpilastel kohustust kooli minna, vajadusel võib distantsõppega jätkata.\nEksamist sõltub gümnaasiumi lõpetamine ja ülikooli astumine. Samuti on teada, et noored põevad haigust kergemini kui täiskasvanud. Mis te arvate, kas kergete haigustunnustega noor, kes ei ole testi teinud, tuleb eksmit kirjutama? Kui palju selliseid noori võiks Eesti peale olla?\nHaigustunnustega õpilased ei tohi eksamile tulla. Viiruse leviku tõkestamine on meie kõigi, ka õppivate noorte kohus. Teadlikult teiste inimeste tervise ohtu seadmist ei saa kuidagi õigustada. Kes mais-juunis mõjuval põhjusel riigieksamil osaleda ei saa või soovib oma suviseid tulemusi parandada, saab osaleda sügisel toimuval lisaeksamil.\nHetkel Eestis ranget karantiini pole ja osa inimesi käis ja käib tööl kontorites ja tootmisel. Miks kehtib nii range karantiin koolilaste puhul? Vahet ju ei ole karantiini mõttes, kas laps käib kollis või vanem käib tööl. Miks ei saa korraldada õppetööd nii, et koolis käivad teatud klassid teatud päevadel ja isoleerida õppetajad, kes kuuluvad riskirühma?\nSuur osa inimestest, kelle töö iseloom võimaldab, töötab siiski kodukontoris. Kuid arusaadavalt ei ole see võimalik eriolukorra mõistes elutähtsatel ametikohtadel, näiteks politseitöötajatel, päästjatel, meditsiinitöötajatel. Samuti riigi kestlikuks toimimiseks hädavajalikel töökohtadel, näiteks kommunaal- ja sotsiaalteenuste osutajatel, toiduainete tööstuses, toidupoodides, transporditöötajatel jne. Üldjuhul mõistavad täiskasvanud ka eriolukorra tõsidust lastest enam ja suudavad kehtestatud piirangutest rangemalt kinni pidada.\nKas kool jagab õpilastele kaitseks maskid, et nad ei nakatuks ja viirust koju ei tooks, kummikindad ja prillid, et nakatumist vältida ja viiruse levikut takistada?\nSellist plaani, et maske või muid isikukaitsevahendeid kõigile õpilastele jagada, praegu ei ole.\nKäin koolis, kus tulevad kokku inimesed üle Eesti. Kuidas te saate olla kindlad, et keegi ei nakata kedagi, kui me pole haigusest üle saanud?\nKindlasti ei teki kõigil õpilastel kohustust kooli minna, vajadusel võib distantsõppega jätkata. Kontaktset õppetööd korraldades on oluline vältida rühmade kohtumist ristkasutatavates ruumides, näiteks koridorides. Kindlasti tuleb järgida Terviseameti kehtestatud nõudeid. Haigustunnustega inimesed ei tohi kooli tulla.\nMida teha situatsioonis, kus eesti keele kui teise keele riigieksami sooritajaid on koolis üle 140? Kui ühes ruumis tohib korraga olla 10 õpilast, siis tuleb leida 14 klassiruumi. Igas klassiruumis peab olema 3 komisjoni liiget, st 182 inimest. Kas ja kuidas on võimalik sellises situatsioonis tagada õpilaste ja töötajate ohutus?\nEksamid tuleb korraldada ja läbi viia vastavalt tol hetkel riigis kehtivatele tingimustele ja nõuetele. Gümnaasiumi lõpueksamiteks tagab riik õppuritele ja eksamite läbiviijatele maskid.\nKas olete kaalunud võimalust anda õpetajatele psühholoogilist abi, kuna paljud neist on nii ära hirmutatud et ei tule tööle ka 1. septembril?\nPraegune eriolukord on uudne meie kõigi jaoks. Distantsõpe on pakkunud ja pakub jätkuvalt väljakutseid nii õpilastele, õpetajatele kui ka lapsevanematele. Kui suurenenud töökoormus, koduseinte vahel kasvanud pinged või mistahes muud tegurid on viinud õpetaja või ükskõik millise ameti pidaja vajaduseni saada psühholoogilist abi, on võimalik otsida professionaalset abi. Õpetajaid saavad kindlasti toetada ka koolijuhid ning vajadusel leitakse koostöös ka sobivad võimalused täiendavalt spetsialistide poole pöördumiseks.\nKas lasteaedadele tulevad ka soovitused laste arvu kohta rühmas? Seni käib lapsi väga vähe, aga ilmselt on soovijaid rohkem, kui juba koolid osaliselt avatakse.\nArvulise piirangu seadmine lasteaias ei ole plaanis. Kui see on vähegi võimalik, kutsume lapsevanemaid ka maikuus jätma lapsed koju. Terviseamet on saatnud lasteaedadele juhendi, mida tuleb järgida laste ja lasteaiatöötajate tervise kaitseks. Selles antakse täpsed juhised kõikide meetmete kohta, mida tuleb lasteaias rakendada. Terviseameti eesti- ja venekeelsed juhendid leiate vastavalt veebilehelt.\nKuidas tagatakse riskirühmadesse kuuluvate lasteaiatöötajate turvalisus?\nKõrgendatud riskiga – olgu selleks vanus, kroonilised haigused või muu – töötajate töö korraldamisel tuleb arvestada terviseameti soovitustega. Lasteaedade varustamine isikukaitsevahenditega käib kohaliku omavalitsuse kaudu. Lasteaiad ja -hoiud, kus kriisiolukorras töö jätkub, peaksid võtma ühendust kohaliku omavalitsusega või lastehoiu pidajaga, kui selleks on eraõiguslik asutus.\nKui koolides taastub töö väikestes gruppides, siis kas on normaalne, et lasteaias võib olla korraga väikesel pinnal olla koos 24 last?\nLasteaia töökorralduse otsustab pidaja, kelleks enamasti on kohalik omavalitsus. Otsustamisel lähtutakse konkreetse piirkonna olukorrast, kuid arvestatakse ka seda, et säiliks võimalikult normaalne elurütm. Soovitame kõigil lapsevanematel, kellel see on vähegi võimalik, jätta lapsed koju ka maikuus.\nKuidas rakendada lasteaias nn 2+2 reeglit?\nSee ei ole mõeldav ega võimalik. Aga tuleks püüda korraldada lasteaias tööd võimalikult ohutult, tervet mõistust järgides. Lasteaiad on võtnud tarvitusele mitmeid soovitatud lisameetmeid, et hoida kontaktide hulk võimalikult väikesena ja hajutada rühmi erinevatesse ruumidesse.\nKuidas toimida kui on teada, et lapsevanem töötab kodus ning ei ole nn eesliini töötaja, kuid toob siiski igapäevaselt lapse lasteaeda? Lasteaiad vajaksid konkreetsemaid töökorraldusi.\nSaatsime lasteaedadele ja kohalikele omavalitsustele juhised tegevuse ümberkorraldamiseks eriolukorra esimestel päevadel. Muuhulgas tõime välja, et eriolukorra ajal on lasteaia juhatajal õigus täpsustada, milline on lapsevanema vajadus lasteaia teenuse järele.\nKes koolitab lasteaednikke ja õpetajaid maske õigesti kasutama? Tööle minemisest ei saa keelduda, aga missugustel tingimustel tööd tehakse? Kes ikkagi kaitseb õpetajaid ja lapsi? Nende peresid?\nNii koolides kui lasteaedades peab nakkuse leviku tõkestamiseks järgima tervisekaitse reegleid ja kehtivaid piiranguid. Kaitsemaski õige paigaldamise juhise leiab eriolukorra veebilehelt.\nKuidas kommenteerite lasteaiaõpetajate palgakärpeid? Lasteaiaõpetajad käivad tööl, on otsekontaktis lastega, millega kaasneb suur terviserisk.\nHaridus- ja teadusministeerium ei näe, et ühepoolselt oleks omavalitsusel alust palka vähendada. Vähendamise alus saab tugineda eelarve vähendamisele otsusele, kuid omavalitsuste tulubaasi ei ole riik vähendanud. Lisaks saavad omavalitsused riigieelarvest 30 miljonit eurot toetust alalaekumise, sealhulga lasteaia osalustasude katteks. Rahandusministeerium ning haridus- ja teadusministeerium on saatnud omavalitsustele juhendmaterjali, et muuhulgas juhtida tähelepanu, et töötasu alandamine ei ole õige.\nKas õppekorraldus ülikoolides jääb koolide enda korraldada?\nJah, nii see on. Arvestades, et kõrgharidus on üsna eripalgeline, ei ole võimalik kõiki küsimusi keskselt lahendada. Küsimuste ja võimalike probleemide korral soovitame üliõpilasel pöörduda esmalt oma õppeasutuse poole. Samuti tasub jälgida infot ülikoolide kodulehtedel.\nKui lubatakse jätkata kontaktõppega (isegi kui tegemist on siis juba eksamisessiooniga), siis see tähendab, et ka ülikoolide ühiselamud täituvad uuesti tudengitega ja see omakorda tõstaks nakatumisohtu?\nKuidas täpselt õppetöö korraldada, on ülikooli otsustada. Kuid eeldame, et kõrgkoolides kasutatakse kuni õppeaasta lõpuni maksimaalselt distantsõppe võimalusi. Vajadusel saab pärast 15. maid korraldada õpet, sealhulgas seminare ja praktikume, kuni kümneliikmelistes gruppides. Nakkuse leviku tõkestamiseks tuleb järgida kõiki tervisekaitse reegleid ja kehtivaid piiranguid. Näiteks ühiselamu elukorraldust arvestades võib kõigi piirangute järgimine, näiteks distantsi pidamine, nõuda tavapärasest suuremat pingutust, kuid seda olulisem see on.\nHARIDUSMINISTER VASTAB | Kas distantsõpe võiks jääda alatiseks? Mis saab riskirühmas õpetaj...\nGRAAFIK | Vaata, kuidas mõjuks erinevate piirangute kaotamine koroonaviiruse levikule (63) 22.04.2020\nVIDEO JA BLOGI | Jüri Ratas: Eesti peab valmis olema, et koroonaviirus tuleb sügisel tagasi ja veel rängemini (49) 22.04.2020\nUus viirusepuhang sügisel või iga natukese aja järel? Strateegia kirjeldab nelja stsenaariumi (109) 22.04.2020\nValitsus avaldas koroonakriisist väljumise kava. Ühiskonna avamise eelduseks on valmisolek uueks puhanguks (301) 22.04.2020\nPEREARST VASTAB | Mis saab plaanilisest ravist? Kas peaksin hambaravi aja tühistama? Millal pääseb sünnituse juurde? (33) 22.04.2020\nGRAAFIK | Ööpäevaga lisandus seitse positiivset koroonatesti, suri üks inimene (164) 22.04.2020\nUSA nakkuskontrolli ametkonna juht hoiatas, et koroonaviiruse teine laine võib tulla hullem kui praegune (18) 22.04.2020\nMinisteeriumi käsulauad koolidele: kooli on oodatud vaid põhikooli ja keskkooli lõpuklassid (45) 23.04.2020\nFOTO | Kohus võttis vahi alla naist ja väikelast relvaga sihtinud mehe, kelle kodust leiti suures koguses relvataolisi esemeid (73)\nFOTOD | Tormikahjud suvepealinnas: klubil Sunset on pealt kitkutud pool katust ning Martensi majal varises kokku sissepääsuala (62) 115


Soome meedia: Ott Tänaku äri Eestis õitseb – tema ettevõte on paari aastaga tulu kümnekordistanud. Tegelikult juhtus see lausa aastaga! - ÄRILEHT\nSoome meedia: Ott Tänaku äri Eestis õitseb – tema ettevõte on paari aastaga tulu kümnekordistanud. Tegelikult juhtus see lausa aastaga!\n02.november 2019 17:02\nOtt Tänak on rallimaailmas kõige kuumem nimi.\nKuigi Ott Tänaku ettevõtte OT Service OÜ värskeim majandusaruanne pärineb 2017. aastast – kui firma käive oli 283 219 eurot –, kirjutab Soome meedia, et värske ralli maailmameister on paari aastaga oma ettevõtte müügitulu kümnekordistanud. Maksu- ja tolliametile esitatud käibedeklaratsioonide järgi toimus see aga juba aastaga.\nSel nädalal WRC sarjas Hyundai meeskonnaga liitumisest teada andnud värske maailmameistri Ott Tänaku ettevõte OT Service OÜ, mis tegeleb üheaegselt nii mootorsõidukite remondi, nende osade ja lisaseadmete müügi, reklaami vahendamise kui ka fännitoodete müügiga, teenib juba üle kahe miljoni aastas, kirjutab Iltalehti.\nVäljaanne märgib, et OT Service OÜ värskeid majandustulemusi vaadates on kindel, et Tänaku äri Eestis õitseb, kuna ta on suutnud ettevõtte müügitulu viimase paari aastaga ligi kümnekordistada.\nIltalehti on Tänaku ettevõtte majandustulemustele hinnangu andmisel võtnud appi maksu- ja tolliameti poolt koostatava ettevõtete maksulaekumise statistika ja Inforegistri prognoosi, sest ettevõtte viimatine majandusaruanne pärineb 2017. aastast, kui teenitigi oluliselt tagasihoidlikum, 283 219 euroga piirduv summa.\nTeenis juba mullu ligi 3 miljonit\nMaksu- ja tolliametile sel aastal esitatud käibedeklaratsioonide järgi on OT Service OÜ selle aasta esimese kolme kvartali peale teeninud kokku üle 1,58 miljoni euro. Kui aasta esimeses kvartalis oli ettevõtte müügitulu 228 748,24 eurot, siis nii teises kui kolmandas kvartalis on see jäänud 654 000 ja 700 000 euro vahele.\nJust neile, maksu- ja tolliameti kogutud käibedeklaratsioonidele tuginedes prognoosib Inforegister, et aasta lõpuks kujuneb Tänaku ettevõtte müügituluks 2,11 miljonit eurot.\nKui aga vaadata ka ettevõtte eelmise aasta käibedeklaratsioone, siis tõenäoliselt võib see summa oluliselt suuremaks kujuneda. Nimelt tegi OT Service juba eelmisel aastal kümnekordse müügitulu tõusu ära, kuivõrd nelja kvartali kogukäibeks kujunes oluliselt suurem summa. See oli üle 2,84 miljoni euro.\nKui möödunud aasta esimeses kvartali tulemus oli sarnaselt sellele aastale tagasihoidlik – siis piirdus see 164 897,93 euroga –, siis kõige suurem tulu tuli just neljandast kvartalist, kui see küündis üle 1,78 miljoni euro. Möödunud aasta teise ja kolmanda kvartali tulu jäi sarnaselt sellele aastale üsna samale tasemele, olles siis 432 000 ja 462 000 euro vahel.\nIltalehti kirjutab veel Tänaku Eesti ärist rääkides, et kuigi ettevõte on registreeritud Tallinnasse selle maja aadressile, mis Tänak paar aastat tagasi ostis, siis reaalsuses toimub sellega seotud äritegevus hoopis Saaremaal, kust Tänak pärit on ja kus kogu tegevust juhib hoopis tema isa Ivar Tänak.\nHästi läheb ka Märtinite ja Tänaku ühisfirmal\nKa märgib leht ära, et ettevõtte juhatuses on lisaks Tänakule endale ka tema raamatupidamisharidusega abikaasa Janika Tänak. Viimasel on Creditinfo andmetel ka oma raamatupidamisfirma, mille käive on küll viimase kolme aastaga langenud. Kui 2016. aastal oli see ligi 98 000 eurot, siis 2018. aastal deklareeriti vaid 26 415 eurot müügitulu.\nCreditinfo andmetel on Tänakul läbi oma ettevõtte 30%-line osalus veel tema, Markko ja Kalju Märtini ning Juss Rodeni 2005. aastal asutatud ühisfirmas Triple M, mille põhitegevusalaks on märgitud reklaami vahendamine meedias. Selle ettevõtte tulud on seni ületanud Tänaku enda ettevõtte omi.\nVärskeima, 2018. aasta majandusaruande järgi küündis siis aastane müügitulu üle 3,5 miljoni euro. Ettevõte on viimased kolm aastat kasumis olnud, jäädes olenevalt aastast 260 000 kuni 450 000 euroga plussi. Näiteks 2018. aastal oli ettevõtte kasum 342 968 eurot.\nSellest, kuidas läheb Ott Tänaku kaardilugeja Martin Järveoja ettevõttel, kirjutas Ärileht nädal aega tagasi.\nSoome meedia: Ott Tänaku äri Eestis õitseb – tema ettevõte on paari aastaga tulu kümnekord...\nTallinki uus Tallinna–Helsingi liini laev saab nimeks MyStar (14) 28.10.2019\nJa ta seisab! Ott Tänaku kaardilugeja magusaäri on paremate päevade ootuses (6) 26.10.2019\nMiljoneid teenima hakkaval rallisangar Ott Tänakul on ka ettevõte. Kuidas sellel läheb? (69) 22.10.2017


Loosis osalemiseks vasta kolmele lihtsale küsimusele.\nAuhindadeks on iPhone 7 ja 500€ väärtuses kinkekaarte Euronicsilt!\nKas tarbid maagaasi igapäevaselt?\nKas elad majas või korteris?\nKas kasutad maagaasi kütmiseks?\nLoosis osalemiseks täida andmeväljad:\nKas gaasiarve tuleb sinu nimele?\nOlen nõus reeglitega ning soovin ka edaspidi saada Eesti Energia pakkumisi\nAitäh, et vastasid küsimustele. Sinu vastused ning andmed on salvestatud ning osaled auhinna loosimisel\nEesti Energia kampaania „Maagaasi küsitlus" reeglid\nKampaania korraldaja on Eesti Energia Aktsiaselts, registrikood 10421629, asukoht Lelle 22, Tallinn 11318, e-post: info@energia.ee (edaspidi Korraldaja).\nKampaania toimub perioodil 30.08. – 30.09.2017 Korraldaja kampaanialehtedel aadressidel energia.idea.ee ja energia.idea.ee/ru.html.\nKampaanias osalemiseks tuleb kampaanialehel vastata küsimustele ja jätta oma kontaktandmed.\nKampaanias saavad osaleda kõik Eesti Vabariigi elanikud. Loosimises ei osale Korraldaja kontserni kuuluvate ettevõtjate töötajad, juhtorganite liikmed ja kampaania korraldamisega otseselt seotud isikud.\nKampaanias osalemisega annab osaleja Korraldajale õiguse tema isikuandmete kogumiseks, töötlemiseks ja kasutamiseks Kampaaniaga seotult.\nKampaanias osaleja nõustub saama Korraldajalt reklaampakkumisi energiatoodete kohta.\nKampaania auhindadeks on iPhone 7 ja Euronics 10x50€ kinkekaarte, auhinna koguväärtus on ~1300€.\nAuhind loositakse 05.10.2017 ja võitjast teavitatakse Eesti Energia kodulehel www.energia.ee, võitjaga võetakse ka eraldi ühendust.\nVõitja ja auhindade loosimine toimub juhuslikkuse alusel spetsiaalse arvutiprogrammiga.\nAuhinna võitjaga võetakse ühendust 7 tööpäeva jooksul pärast Kampaania lõpukuupäeva ja lepitakse kokku auhinna üleandmises. Korraldaja vastutab võiduga seotud seadusjärgsete maksude tasumise eest.\nJuhul, kui auhinna võitja ei ole loosimisele järgnenud 7 tööpäeva jooksul olnud kättesaadav andmete täpsustamiseks (Kampaania keskkonda jäetud mobiilinumbril ja/või e-postiaadressil) või ebaõnnestub auhinna kätteandmine teistel Korraldajast mitteolenevatel põhjustel või on võitja eiranud Kampaania tingimusi või esitanud ebaõigeid andmeid, on Korraldajal õigus jätta võitjale auhind üle andmata ja loosida uus võitja.\nAuhinna kättesaamisega tekkida võivaid kulutusi ei kompenseerita ning auhinda ei maksta välja rahas ega vahetata muude esemete vastu. Auhinna saab kätte Eesti Energia peamajast (Lelle 22, 11318 Tallinn) või saadab Korraldaja auhinna võitjale soovi korral posti teel/kulleriga tema soovitud aadressile.\nKorraldajalt auhinna vastuvõtmisega annab võitja Eesti Energiale loa kasutada võitja nime meedias, reklaamides, PR-kampaaniates jms üritustel ilma võitjale selle eest täiendavat tasu maksmata ja vastavat kokkulepet sõlmimata.\nKorraldajal on ühepoolne õigus katkestada Kampaania ja lõpetada auhindade väljaandmine vääramatu jõu asjaolude ilmnemisel, teavitades Kampaanias osalejaid sellest kohe kampaanialehel.\nKõik Kampaania korraldamise ja/või läbiviimisega seotud pretensioonid tuleb saata kirjalikult Korraldaja aadressil: Lelle 22, Tallinn 11318, märksõnaga "Maagaasi küsitlus", hiljemalt 12.10.2017.\nAnnan Eesti Energia AS-ile nõusoleku kasutada minu andmeid: nimi, telefoninumber ja e-postiaadress mulle energiatoodete pakkumuste tegemiseks. Olen teadlik, et võin antud nõusoleku igal ajal tagasi võtta. Samuti olen teadlik, et juhul kui võtan oma nõusoleku tagasi Kampaania „Maagaasi küsitlus“ perioodil, ei osale ma Kampaania loosimises.


«Minu kodu» blogi: ehitusloa taotluse ettevalmistused - Minu kodu - Kodu\n27. juuni 2015 17:12\nTulevase maja eskiis. Paremal pool olev ühekordne osa on olemasolev maja. | FOTO: Kärt-Britt Kokk\nProjekteerimistingimused saabusid 2014. aasta veebruari lõpus - umbes kolm nädalat peale taotluse saatmist. Endiselt elasime me kuskil unistustes, et kevadeks on meil ehitusluba käes ja kõik läheb nii nagu plaanisime.\nOlemasolev vana maja. Vasakule (põhja) poole tuleb juurdeehitus. Pilt tehtud veebruaris, 2014. | FOTO: Kärt-Britt Kokk\nOlemasolev vana maja juunis, 2015.a. | FOTO: Kärt-Britt Kokk\nProjekteerimistingimuste saabumisel ilmnes see, mida me juba teadsime - tuli nõue enamus maja välisilmest ringi teha - näiteks ei sobinud neile fassaadi üleminek olemasolevalt uuele majale (nn tõstetud fassaad) ja ei meeldinud neile ka akende piirdeliistud. Lisaks anti nõue võtta ette keskkonnaameti tingimused ja arvestada nendega, mis muuhulgas tähendas seda, et kui on vaja krundilt maha võtta puid, tuleb kohe teha ka asendusistutuse arvutus. Viimane nõue tähendas ka arboristi tellimist koha peale, kes hindab kogu haljastuse ja arvutab välja asendusistutuse mahu - lihtsalt öeldes - 2 suure männi asemele tuleb meil istutada midagi võrdväärset. Igal juhul iga selline lisatöö, lisapaber ja lisaarvutus võttis aega ja maksis raha.\nTakistusteks olime me siiski valmis ja võtsime asja rahulikult - teeme siis ringi kui nii nõutakse. Jälle hakkas intensiivne meilivahetus arhitektiga. Taaskord sai korduvalt ringi tehtud maja välisilme ja joonistatud uus eskiis. Ühe muudatusena käis meie arhitekt välja idee tõsta uue maja katus olemasolevaga risti, et maja tänavapoolne fassaad sobiks rohkem ümberolevate ehitistega. See oli märkimisväärne muudatus kogu maja välisilmele ja minu silmis tegi selle maja palju loogilisemaks ja avaramaks. See muudatus oli üsna põhjapanev selle koha pealt, et ma tõesti mõistsin kui heaks abimeheks oma kodu planeerimisel on kogemustega arhitekt - mina ei oleks sellise idee peale tulnudki aga tulemus oli meie meelest palju ilusam ja ka praktilisem! Praktilisem eelkõige seetõttu, et saime teisele korrusele täismõõdus aknad planeerida.\nEsialgne majamakett. | FOTO: Kärt-Britt Kokk\nMajaplaan peale arhitekti soovitust katus ringi tõsta - kogu välisilme muutus totaalselt. | FOTO: Kärt-Britt Kokk\nLisaks nõuti ka krundi piirete ehk aia ja muude ehituslisade nagu treppide, varikatuste ja terrassi jooniseid ja seletusi. Kõikide nende lisade tegemine ja plaanimine ja läbirääkimised arhitektiga võtsid omajagu aega ja nii tuligi peale suvi ja ametnike suvepuhkused ja meie endi suvepuhkused ja vahepeal jäi asi täiesti soiku. Augustis olime mõnusalt puhanud ja siht jälle silme ees. Meie arhitekt sinnamaani oli olnud meie oma sugulane, kes andis endast parima ja tegi meie unistuste kodu joonised soovimata suurt midagi vastu saada. Kahjuks puudub temal litsents anda projektile oma allkiri ja seetõttu pidime me otsima oma projekti jaoks ka teise arhitekti, kes aitaks ehitusloa taotluse lõpule viimisega ehk meile loa "koju kätte tooks". Kindlasti saab seda kõike ka ise ajada ja selle võrra maksta vähem, aga kuna me mõlemad teeme täiskohaga tööd ja lisaks on meil kaks last, siis otsustasime, et see paberimajandus ei ole see osa, mida me hirmsasti ise tahaks teha ja oma närvide huvides laseme nüüd sellel palgatud arhitektil teha ära ülejäänud töö.\nAugustis 2014 leidsime sobiva arhitekti ja sõlmisime temaga lepingu. Esimesel korral tuli ta meiega kohtuma meie krundil - vaatas üle, pildistas, arutas olemasoleva planeeringu miinuseid ja plusse ja tegi oma parandused, märkused ja soovitused. Saime jälle palju targemaks - näiteks selgus vahe mõistetel "ehitusalune pindala" ja "ehitisalune pind" ja saime tänu sellele teha katuse räästad laiemad, mille mõjul muutus maja ilme kohe jälle ilusamaks. Uus arhitekt avastas mitmed vead geodeetide koostatud dokumentidelt - näiteks oli juurde joonistatud puid, mida krundil tegelikult ei eksisteerinud ja puudusid need, mis tegelikult seal olid. Lisaks oli osa viljapuid märgitud lehtpuudeks - siin kontekstis on vahe väga suur, sest viljapuid võib oma soovi järgi maha võtta ent lehtpuude langetamiseks nõutakse raieluba. Arhitekt nõudis välja uue ülevaatuse ja korrektsed dokumendid. Kohal käis ka arborist, kes vaatas üle, hindas ja esitas meile dokumendid olemasoleva haljastuse väärtusklassidest ja märkis ära, et kaks mändi, mis meie ehitusele ette jäävad, on krundi kõige väärtuslikumad. Asendusistutuse vajadus oli kindel ent nende puude väärtuse tõttu tuleb meil põhimõtteliselt terve hekk istutada, et kuidagi nende puude mahavõtmist kompenseerida. Siiski olime rõõmsad, et töö edeneb ja majaprojekt saab selle läbi veelgi parem ja põhjalikum.\nAega läks aga mitu kuud - alles detsembrikuu lõpus läks meie ehitusloa taotlus esmakordselt linnavalitsusse ja jäime jälle ootele. Sellest, mis sai edasi, kirjutan järgmisel korral.


Sõjaeelse Eesti esseistika ja kirjanduskriitika » Blog Archive » Avatud värav.\nadmin postitas kategoorias nr. 12/2011\nAugust Mälk: Avatud värav.\nLugu minevikust. Noor-Eesti Kirjastus, 1937.\nMöödunud aastal taas võrdlemisi kõrvalisele kohale nihkunud ajaloolise romaani ja jutustuse harrastajate hõrenenud ridades püsib endise visaduse ja ulja idealiseerimishooga ikka veel kõigepealt August Mälk. Tema uus jutustus Avatud värav ei küüni küll Surnud majade ja Läänemere isandate väliste mõõtmeteni ega kirjeldata selles ka nii tähtsaid sündmusi kui viimastes, kuid mõningate meie seltskonnakihtide kustutamatut iha õilistatud esivanemate järgi rahuldab see jutustus oma tendentsi poolest sama edukalt kui August Mälgu varasemadki ajaloolised teosed.\n„Oli võidupüha” — nii algab August Mälk oma jutustust. „Mehed olid kandnud püsse ja seisnud nendega reas. Oli puhutud vaskpille, lauldud isamaalaule ja öeldud sõnu, mis kajasid kaugele üle välja iga kõrvapaarini ja millede mõte pidi ulatuma mineviku kauge pimeduseni ja tuleviku valguseni”.\nMiniatuurne paraad mõne maakolka alevikus kõige sellega, mis sinna juurde kuulub, ei tarvitse paista linlasest lugejale tema kujutluses küll kes teab kui meeltülendava sündmusena, aga sama kolka tagasihoidlikule elanikule miks ei või olla rivistatud püssimeeste, läikivate vaskpillide, pidulikult žestikuleeriva kõnemehe ja kõige muu sellise vaatepilt nii sügavaks elamuseks, et ta fantaasia erakordse hooga vallandub rännuks mööda pühapäevaseid teid. Miks ei või mõni raukki tuld võtta ja pidutujuliselt võrdlema hakata, kuidas elatakse nüüd ja kuidas elati vanasti. Miks ei või seesama rauk pead vangutades imetleda seda määratu suurt vahet, mis talle tundub olevat tänapäeva elu kerguse ja aastakümnetaguse elu raskuse vahel. Miks ei või ta aga seejuures leida, et nüüdne hõlbuelu on teinud inimesed lõdvaks ja tühisemaks võrreldes sellega, mis nad olid omal ajal. Ja miks ei või ta lõpuks sel juhul, kui ta oma mõttekäigu tõestamiseks asub jutustama mõnd lugu minevikus elanud kangetest meestest, näha neid, kellele kuulub ta poolehoid, kangelastena kuni viimse verelibleni, ja neid, keda ta vihkab, fantastiliste piirideni ulatuva kurjuse kehastusena. Miks ei või rauga kõige subjektiivsemgi tõde saada sel kombel kunstiliselt usutavaks tõeks.\nKuidas pakkuda kunstiliselt usutavat pilti kangelasteks idealiseeritud esivanemaist, selle küsimuse ühele kõige loogilisemale lahendusvõimalusele osutabki August Mälk oma Avatud väravaga. Kuid ta enda poolt kavandatud lahendusvõimalust ei ole kirjanik siiski mitte kasutanud kuni viimaste vajalike järelduste tegemiseni. Võidupüha meeleoludest punutud raam on käesoleval juhul kunstiliselt õige ja hea, kuid pilt ise selles raamis on ometi vale, kuna raamjutustuses antud dispositsiooni ei ole päris jutustuses vormilisest seisukohast vaadates mitte enam edasi arendatud. Pärisjutustuses kujutatud lugu orjaajast ei tundu igatahes vormiliselt säärasena, nagu oleks seda jutustanud lihtne taat teda karakteriseeriva lihtsa sõnavara ja primitiivsevõitu mõttemaailmaga. Raamjutustusse sobitatud pärisjutustus iseloomustab ilmsesti rohkem Mälku ennast säärasena, nagu me tunneme teda ajaloolisest žanrist, kui lihtsameelset, paraadist vaimustusse sattunud vanameest raamjutustuses. Ja seepärast tekibki mulje, nagu ei oleks olnudki raamjutustus teose kirjutamisel lähtekohaks, vaid oleks valminud alles hiljem, otsekui vabanduseks raamatu vahest liiga silmatorkava ühekülgsuse pärast.\nLiiga silmatorkavalt ühekülgne aga ongi Avatud värav tõepoolest, kui ära langeb võimalus suhtuda sellele nagu vanaisa pühapäevasele vesteloole.\nAvatud väravas kujutatakse ühe talupere põgenemist Saaremaalt pärisorjuse viletsusest umbes 18. sajandi lõpu või 19. sajandi alguse paiku ning komplitseeritud, ootamatute käänakute poolest rohke tegevus viitab enam ajaloolise seiklusromaani kui miljöö-, karakter-, probleem- või mõne teise ajaloolise jutustuse liigi poole, nagu muide seda on teinud avantüristliku elemendi küllus ka Mälgu teistes ajaloolistes teostes. Kuid erakordselt tugeva tähelepanu juhtimine sündmuste põnevale arenemisele on vastavalt vähendanud hoolt — nagu see sünnib enamasti ikka seiklusjuttudes — tegelaste siseelu jälgimise suhtes. Veelgi halvem on aga see asjaolu, et psühholoogia ei ole jäänud mitte ainult pinnaliseks, vaid et hingeeluline vaatlus on skematiseeritud lausa sentimentaalseile rahvaraamatuile omase drastilisusega positiivsete lammaste eraldamiseks negatiivseist sikkudest. Orjusest põgeneva perekonna pea Toomas on ülimal määral tark oma kavatsustes, mehine ettevõtetes, vapper ja vastupidav hädaohtudes, kannatlik õnnetustes — ta on voorus ise. Seevastu Tooma peremees ja piinaja, mõisahärra, on julm, arg, liiderlik, joomar — ta on kõike, mida võidakse kujutleda pahede poolest.\nSelline psühholoogiline ühekülgsus ja vägivaldsus ei mõju lõpuks mingil kombel soodustavalt kaasa ka selleks, et kirjeldatud seiklustest võrsuv ideeline rakendus tunduks kõigiti usutavana ja omaks küllaldasel määral liha ja verd. Ülemlauluks vabadusihale ja mehisusele — seda tahab Avatud värav ideeliselt omal kombel ju olla — võib see raamat saada ikkagi väga ebakriitilisele lugejale, nagu olid just säärasele lugejale kunagi sugestiivsed ka A. Saali ajaloolised seiklusjutud.\nVõrdlust A. Saaliga ei ole Avatud värava puhul siiski mitte tarvis arendada veel kaugemale. Eriti mis puutub Mälgu sõnalisse stiili, siis on see ammugi ees Saalist: see on täiesti tänapäevaselt kirjanduslik, kõneluste osas murde elemendi kasutamise kaudu paiguti koguni vägagi teravalt algupärane ja ilmekas. Ning samal ajal, kui Saal peaaegu eranditult toetub kirjanduslikele klišeedele, on Mälgul otse selle vastu küllalt rohkesti neid kohti, kus ta võib osutada intiimset ja isikupärast suhet oma käsitlusainega. Viimane nähtus on Avatud väravas jälgitav eriti selles osas, milles kirjeldatakse põgenike vintsutusi tormisel merel purjeta ja joogiveeta rannalaevas. Nii tugevasti pääseb siin maksvusele Mälgu asjatundlikkus merel elatava elu suhtes, et see osa jutustuse tervikust välja rebitud iseseisva novellina tungib nõudlikuma lugeja kujutlusse ja jääb mällu lahus kõigest muust.\nAvatud väravale on seni tunnustusi jagatud mitmeti soovitatava rahvaraamatuna. Kui rahvaraamatu all mõeldakse eeskätt ajaviiteks määratud teost, siis võib märkida, et hariliku tõlkelise ajaviitekirjanduse hulgas ongi Mälgu raamatul rida voorusi, mis ei ole selle liigi raamatuis just igapäevased: sündmuste kunstlikult pingutamata põnevus, mereseikluste tihe realism ja sõnastuse maitsekas omapära. Ent see ei takista siiski veel mitte Avatud väravat liigitamast August Mälgu viljakuse selliseks avalduseks, mis kõneleb rohkem kirjutamis- kui loomisenergiast.\nLoomingust nr. 3/1938\n« Psühholoogia Nõukogude Venemaal\nHaljal oksal »


Kuidas tekib tolm Debenhams estonia\ndebenhams estoniaviljandi centrum massaaži deal lõunakeskusestonia rapsvõileivatort heeringagamõistatused vastustegahusqvarna võruestonia logoteine maailmasõda sündmusedjõhvi noorsoopolitsei\npostimees sõbranna kontakt\nmiks on vaja doonoreid\nkuidas vanarahvas ilma ennustas\nKuidas tekib tolm\nTolm | Haiguste ABC - Kliinik.ee kuidas tekib tolm\nProbleem võib olla ventilatsioonis. 50-datel ehitatud majades on põhimõtteliselt 1 ventilatsioonilõõr, mida vaevalt keegi puhastanud on. Eriti hull on olukord sundventilatsiooni puhul.\nKuhu kaob aeg ja kust tuleb tolm? | Epp Petrone\nOlemuselt on tolm aerosool, kus tahked osakesed võivad olla seotud ka vedelikupiiskadega. Tolmuosakeste kuju, mass ja suurus võib olla väga erinev. Osa tolmu tekib esemete ja materjalide kulumisel ning satub õhku mingi protsessi käigus või lihtsalt tuule mõjul.\nPane tekid-padjad-madratsikatted pessu! Kuidas neid pesta\nMa aiman, et see on üks ja seesama loodusseadus. Seesama koht, kuhu kaob aeg, toodab ka tolmu. Mida kiiremini aeg sõrmede vahelt minema libiseb, seda kiiremini tekib tolm. Ja minul on tööde tähtajad, meeletult hiljaks olen juba jäänud, ning nurgas naerab hall hunnik endist aega… Ta teab, et ma ei tea, kuidas loodusseadusi üle kavaldada…\nKuidas kodus leiduv tolm meie tervist mõjutab - Tervisenõu\nKuidas töötavad tavalised tolmuimejad? | technologia\nAsume aga puhastuse enda juurde. Suurimad kohad, kuhu tolm tekib, on ventilaatorite juures. Esiteks liigub sealt rohkem õhku läbi ning teiseks on staatilise elektri hulk suurem, mis meelitab tolmurullid ligi. Ehk siis protsessori ning videokaardi jahutus, toiteplokk ning kui on, lisaventilaatorid korpusel.\nTolm | Haiguste ABC - Kliinik.ee\nVana tolm tekitab terviseprobleeme. 60+ KÖHA Kuidas tekib kopsuklamüdioos ja millised on sümptomid? Loe artiklit. Tervis. 1. Tosin põhjust, miks kaneel meie kehale kasulik on Loe artiklit. Maitsemeel. RETSEPT Itaaliapärane sibula- ja peekonikattega focaccia Loe artiklit.\n5 nippi vana puitpõranda taastamiseks | Kodu kuidas tekib tolm\nMagamistuba on üks neid ruume, kus tekib tolmu kõige rohkem. Tolm koosneb peamiselt nahahelvestest, mis on toiduks tolmulestadele. Ühe ööpäevaga irdub nahalt pool grammi kuni terve grammi nahaebemeid. Sellest piisab mitme tuhande tolmulesta toiduks terveks aastaks.\nEduko uudiskiri nr 8 by Programm Eduko - Issuu\nRE: See meeletu tolm… [small]Kägo kirjutas:[/small] [tsitaat]Kui akna taga on tänav ja sellel liiklus, siis esiteks tekib tolm liivast, kui seda talvel mingis meeltesegaduses keegi rumal inimene tee peale paneb. Normaalne käitumine oleks libeduse vastu panna graniitsõelmeid, mis kevadel ei tolma.\nSee meeletu tolm - Perekooli Foorum\nTeada saamaks, kuidas keskkond tervisele mõjub, vaatavad uurijad iga tegurit, millele inimene elu jooksul eksponeeritud on: passiivsest suitsetamisest lähedal asuva tehase tossutamiseni. Taoliste väliste mõjude komplekti nimetatakse eksposoomiks. Tolm on eksposoomi oluline osa ning meie teadmised sellest on veel üsna hägused.\nKemikaalid ja tolm - Tööelu.ee\nSuurema osa oma elust veedab inimene paratamatult siseruumides – kodus, tööl, koolis ja lasteaias – mistõttu on äärmiselt oluline ruumide õhu kvaliteet. See omab märkimisväärset mõju meie tervisele ja heaolule. Ent mõnikord hiilib tuppa hallitus, keda esmapilgul ehk nähagi pole, kuid kes on asunud hävitama nii meie tervist kui vara.\nKuhu kaob aeg ja kust tuleb tolm? | Epp Petrone kuidas tekib tolm\nKui tekib soov taastada kodus või suvilas maja vana puitpõrand, siis need viis asja on need, mida peaksid enne põranda uuendamist teadma. Sageli võib vana põranda taastamine olla odavam, kui oskad arvata ning seda saab teha küllatki käepäraste vahenditega.\nVana tolm tekitab terviseprobleeme - 60+\nTolmuallergia on üsna laialt levinud terviseprobleem - tolmu suhtes on allergiline sisuliselt iga kümnes inimene. Tolm tekib ka kõige puhtamas kodus, selle vastu ei ole midagi teha. Küll aga annab üht koma teist ette võtta, et nina limaskesti, silmi, nahka ja hingamisteid …\nLOE KINDLASTI! Kuidas ennetada hallituse ja liigse tolmu\nTolm Kui paigaldate elektrijuhtmeid, vee- ja kanalisatsioonitorustikke, küttesüsteeme või kasutate betoonseinu ja -lagesid töödeldes löökpuurtrelle, freese või teisi löök- või lõikustööriistu, tekib suures koguses ränitolmu. Ränitolmu sissehingamine võib tekitada silikoosi ja halvemal juhul ka kopsuvähki.


Keit Pentus: taastuv majanduskasv toob pensionitõusu - Riigikogu\nKeit Pentus: taastuv majanduskasv toob pensionitõusu\n26.11.2010 / Fraktsioonide pressiteated, Eesti Reformierakonna fraktsioon\nRiigikogu aseesimees Keit Pentus on seisukohal, et juba saabunud uus majanduskasv peab võimalikult kiiresti tooma ka pensionite suurendamise.\n“Praegune parlamendi koosseis on muutnud pensionite indekseerimise süsteemi nii, et majanduskasv tooks pensionide kasvu võimalikult väikese viiteajaga. See tähendab, et mida kiiremini Eesti majandus uuele kasvule juhitakse, seda kiiremini hakkab taas paranema ka pensionäride elujärg,“ ütles Keit Pentus kommenteerides statistikaameti tänast teadet, mille kohaselt suhtelises vaesuses elas 41% vähemalt 65-aastastest naistest ja 19% samavanadest meestest.\nRiigikogu aseesimees tuletas meelde, et keskmine vanaduspension on viimase viie aastaga kasvanud 2300lt kroonilt 4700 kroonini ja see kasvab kiiremini kui keskmine palk. „Muidugi peaks pension olema kõrgem, et väärikas eas inimesed saaksid endale lubada paremat elu. Nagu statistikaameti andmed kinnitavad, on kõige keerulisem toime tulla just üksi elavatel eakatel inimestel. Nende jaoks on pensioni suurenemine kindlasti kõige olulisem,” ütles Pentus.


Pro Kapital: OÜ Marsi Elu vähemusosaluse omandamine | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nSildid: aktsia, arendamine, arendus, börs, Eesti, ehitus, elamu, Ernesto Preatoni, ettevõte, hind, hoone, intress, investor, kaasamine, kasum, kinnistu, kinnisvara, kohus, kommentaar, kontroll, korter, kvartal, laen, leping, linn, Marsi Elu, MES, omafinantseering, omanik, ostja, ostuhind, Paolo Michelozzi, Pro Kapital, Pro Kapital Eesti, Pro Kapital Grupp, projekt, Tallinn, tehing, Tondi Kvartal, väärtus\nLepingu kohaselt omandab AS Tondi Kvartal 35% OÜ Marsi Elu osadest, mille järgselt kuulub AS-ile Tondi Kvartal 100% OÜ Marsi Elu osakapitalist. Lisaks omandas AS Tondi Kvartal vähemusosaniku poolt väljastatud omanikulaenu 1 miljon eurot koos kogunenud intressidega.\nOÜ Marsi Elu tegevusalaks on kinnisvaraarendus ning äritegevuseks Tondi Elukvartalis kinnistutel aadressiga Marsi 3, 3a ja 3b asuvate korterelamute arendamine. Lepingu sõlmimise hetkeks on esimesed kaks korterelamut valminud ning 43 korterit 62-st ostjatele üle antud. Kolmanda hoone ehitusega alustati 2015. aasta juunikuus, valmimine on kavandatud 2016. aasta maikuusse ning sõlmitud on 12 eelmüügilepingut 31 korterist.\nLepingu põhitingimused on järgmised\nAS Tondi Kvartal omandab 35% OÜ Marsi Elu osadest ning vähemusosaniku poolt väljastatud omanikulaenu 1 miljon eurot koos kogunenud intressidega. Osade ostuhind on 360 570 eurot, lisaks kohustub AS Tondi Kvartal tasuma täiendavalt 1 039 246,49 eurot omanikulaenu ja kogunenud intresside eest. Makse teostatakse 10 päeva jooksul peale osade ülekandmist, väärtpaberitehingu väärtuspäev on 28.12.2015.\nTehingut loetakse vastavalt börsireglemendile tehinguks seotud osapoolega. Emitendi nõukogu ega juhatuse liikmed ei ole tehingust isikliku kasu saajad. Aktsiad omandati Liechtensteini ettevõttelt Katmandu Stiftung, mis on Ernesto Preatoni kontrolli all. Katmandu Stiftung on AS-i Pro Kapital Grupp aktsionär ning tehing viidi läbi turutingimustel.\nAS Pro Kapital Grupp varadele ja kohustustele antud tehing mõju ei avalda, kuna OÜ Marsi Elu finantsaruandeid on konsolideeritud kontserniaruannetes juba enne tehingu toimumist. Eelnevalt vähemusosaluses kajastatud OÜ Marsi Elu puhastulemit kajastatakse edaspidi AS Pro Kapital Grupp omanikele kuuluva omakapitali koosseisus.\nAS-i Pro Kapital Grupp juhatuse esimehe Paolo Michelozzi kommentaar: “Me oleme rahul Tondi Elukvartali arenguga, müügitulemused on head. Finantsinvestori kaasamine OÜ-sse Marsi Elu võimaldas projekti käivitada tänu ettevõttele antud omanikulaenule, mis tagas alustamiseks vajaliku omafinantseeringu. Sellest ajast alates on kontserni likviidsus oluliselt paranenud, võimaldades meil omandada finantsinvestorile kuuluv vähemusosalus. Tehing võimaldab meil hoida kogu OÜ Marsi Elu arendusest tekkiv kasum kontsernis.“\nOÜ Marsi Elu on kinnisvaraarendusettevõte, mis asutati 2014. aastal Tallinnas Marsi 3, 3a ning 3b kinnistutel asuvate korterelamute arendamiseks. AS Tondi Kvartal on asutatud 1997. aastal ning kuulub 100%-liselt AS-ile Pro Kapital Eesti. AS Pro Kapital Eesti on AS-i Pro Kapital Grupp 100%-line tütarettevõte.\nTags: aktsia, arendamine, arendus, börs, Eesti, ehitus, elamu, Ernesto Preatoni, ettevõte, hind, hoone, intress, investor, kaasamine, kasum, kinnistu, kinnisvara, kohus, kommentaar, kontroll, korter, kvartal, laen, leping, linn, Marsi Elu, MES, omafinantseering, omanik, ostja, ostuhind, Paolo Michelozzi, Pro Kapital, Pro Kapital Eesti, Pro Kapital Grupp, projekt, Tallinn, tehing, Tondi Kvartal, väärtus\nUuem uudis: Eksperdid: kinnisvaraturul tuleb pingeline aasta. Kas uusarendustele vajutatakse pidurit? ››\n‹‹ Vanem uudis: Statistika: Keskmine eluasemelaenu jääk kasvab aeglaselt


Liikme laiendamise meetodite ulevaated Meetodid suurendada liige Aleksei Nazarov alates Novosibirsk\nLiikme laiendamise meetodite ulevaated. Seotud isikute vahel tehtud tehingute väärtuse määramise meetodid\nSee toode on tervisele ohutu ja sisaldab palju sertifikaate. Analüüs on tihedalt tekstipõhine, selle käigus ei taandata tekstide sisurikkust ega nüansse numbrilistele koodidele, ei lihtsustata ega moonutata uuritavat nähtust ega liiguta sellest liiga kaugele. Väike peenis - kirurgiline peenise laienemist - põhjused , sümptomid ja ravi MF Väike peenis May 20, Intiimne Operatsiooni.\nKoostada tuleks ka kohaliku tegevusrühma otsustusorgani liikmete huvide register, milles. Straight-talking review of Kuidas Camp, part of a Skeleton Coast safari, with candid photos, maps and trip ideas with prices - for more info Liikme laiendamise meetodite ulevaated reservations click here.\nVigorex arvustused, action, hind, kui osta? Vigorex Tõusu suurus on inimesed, see on küsimus,Vigorex arvustused, action, hind, kui osta?\nÕnneks, tänapäeval on palju võimalusi,peenise laienemise pillid, mis see keeruline vabaneda. Alljärgnevalt on esitatud mõningad nõuanded kuidas Korrastamata seadmete veekaod võivad suurendada Kui arvestada, et neljaliikmelise pere iga liige.\nKuidas saada geeniuseks?\nKes või mis on geenius ja kuidas selleks saadakse? Mida on ühist Leonardo da Vincil, Mozartil, Einsteinil.\nResumen de este artículo. Audionarkotiki peenise laienemist; Peenis laienemine kõiki võimalusi, et vaadata online. Tooted, mis edendavad kasvu, see tähendab, et kasvada Kuidas suurendada peenise Kemerovo. Tapa valla tulevikuvisioon ja strateegilised eesmärgid Vallas tegutsevate kollektiivide ja siin toimuva tegevuse kaudu Tapa valla tuntuse suurendamine.


Atraktiivsete inimeste 9 saladust! - Kodused lood\nHome / Ajaviide / Atraktiivsete inimeste 9 saladust!\nAtraktiivsete inimeste 9 saladust!\njuuni 13, 2018 Ajaviide\nAtraktiivsetes inimestes on alati see miski, mida on raske lahti seletada. Nad ei sünni sellistena, nad muutuvad atkraktiivseteks. Neis on midagi erilist, midagi võluvat.\nJa nende atraktiivsus ei piirne üksnes välimusega.\nKui sa tahad olla vastupandamatu, atraktiivne, külgetõmbav, siis sa pead...\n1. Ole teistsugune.\nRõhuta oma eripärasust, neid isiksusele omaseid külgi, mis muudavad sind ainulaadseks ja teistest erinevaks. See väike miski, mida ainult sinul on ja mis muudab sind vastupandamatuks. Tegemist võib olla sinu hoiakuga, liigutustega, riietusega, soenguga või miimikaga. Aga mis oleks ainult sinule omane. Loo endast imidz, millega sa teistele meelde jääd.\n2. Usu oma unistustesse.\nSea endale eesmärgid elus ja ole piisavalt ambitsioonikas, et neid ellu viia. Sinu pingutused, mis aitavad su elu ja asju muuta, äratavad imetlusi. Tee nii, et teised sinust inspiratsiooni saaksid ja näeksid su unistusi, mitte mingit tühja ja igavat lehte, kus mitte midagi ei ole ja midagi ei toimu.\n3. Usalda ennast.\nEnesekindlus on omadus, mis on võluv. Oma iseseisvuse näitamine, tegutsemisvabadus, otsustamisõigus on kindlasti külgetõmbavad aga kõige tähtsam on olla teadlik sellest, kes sina oled ilma end teistega võrdlemata, ilma ülbitsemata ja ilma teisi alandamata, et ennast kõrgemale upitada. Sinu atraktiivsus väljendub enesekindluses, mis sinust hoovab samal ajal kui sa paistad täiesti tavalisena. Ole see, kes sa oled ja mitte see, kellena sa paista tahaksid.\n4. Lõpeta hädaldamine.\nSa ei saa teisi ligi tõmmata, kui sa positiivne ei ole. Pessimistid ja negatiivsed inimesed, kes alati kõike halvas valguses näevad, ajavad teisi põgenema. Muidugi elu pole alati lill aga ära näe elu koguaeg hallina, ole tänulik ja külva lootust ja rõõmu enese ümber. Tekita teistes soovi olla sinuga.\n5. Kasuta kehakeelt.\nKehakeel on väga oluline, kui sa tahad olla atraktiivne. Sest keha näitab imidzit, mida sa endast jätta tahad. Ära ole liiga kange, aja selg sirgu ja ära karda silma vaadata samal ajal naeratades. Cheese! Tekita teistes soovi end sulle usaldada.\n6. Ole hea rääkija.\nÕpi köitvalt rääkima. Hea oraator ei ole lihtne olla aga seda saab õppida. Hea oleks, kui sul oleks ka hea huumorimeel. Ja väldi liigseid detaile, mis võivad su kuulajaid tüüdata.\n7. Ära keera pilku ära.\nKui sa vaatad oma vestluskaaslasele silma, näitad sa välja oma huvi tema vastu, see meeldib talle ja muudab teid veelgi lähedasemaks. Ära vaata enda ümber või veelgi hullem, ära uuri oma telefoni samal ajal, kui keegi sinuga räägib. Vaata teisele inimesele silma, kui ta sinu poole pöördub ja sa võidad usalduse.\n8. Õpi teisi kuulama.\nPaljud inimesed kuulavad ilma tegelikult kuulamata teisi. Oskus kuulata on kunst omaette. Ja see tuleb sellest, et sa teisest inimesest huvitud ja pead teda piisavalt oluliseks, see paneb teise inimese end erilisena ja tähtsana tundma. Oskus suhelda on oluline aga oskus kuulata aitab sul teisi paremini mõista.\nAtraktiivsete inimeste 9 saladust! Reviewed by cosy home on juuni 13, 2018 Rating: 5


Instituudi infokirjad | Välisveeb\nJanet Laidla, Välisministeerium, videote seeria „Ajahammas“, saade „Eesti edulugu!“, Getter Kitsing, Martin Malve, Sandra Sammler (Archemy), Ester Kannelmäe (talgute kaart)\nInfokirjades räägitakse nii tudengitele kui ka töötajatele olulistel teemadel, tuuakse välja nii tähtsamad sündmused seoses õppetööga kui ka näiteks instituudi nõukogu koosolekute otsused. Samuti moodustab uudiskirjas olulise osa teadustöö kajastamine. Uudiskirja toimetamisega tegelevad instituudi koordinaatorid.\nVeebruarikuu infokirja fookuses on arhiivindus. Infokirjas toodi esile ajakirja Universitas Tartuensise persoonilugu arhiivinduse uuest professorist Aigi Rahi-Tammest, samuti avaldati artiklid "Mida peaks teadma arhiivindusest Tartu ülikoolis?" ja "Mis kutsub tudengeid arhiivindust õppima?" ning kajastati ka solidaarsusavaldust Ukraina arhiivide ja arhivaaridega. Infokirja saab lugeda siit.\nAprillikuu infokirja fookuses on arheoloogia. Infokirjast saab lugeda Archemy labori põnevate tegemiste kohta, vaadata TÜ arheoloogia, geneetika ja lingvistika sidusuuringute kolleegiumi populaarteaduslikku uhiuut videote seeriat „Ajahammas" ja lugeda näituse ja rahvusvahelise konverentsi „Viikingid enne viikingeid“ kohta. Samuti kutsutakse infokirjas üles Ukraina kaitseks varjevõrke punuma. Lisaks sellele leiab infokirjast Ajalooringi juubeliürituste, president Ilvese insituudi külastuse ja Londoni reisi muljeid ning palju muud päevakajalist. Infokirja saab lugeda siit.