10 võimalust muljet avaldada kõigile, keda teate | EE.MichaelrMccartySpalmBeach.com\n1) Ole viisakas. Pea meeles, et öelda neile "magic" sõnad "palun" ja "aitäh". Need kaks lihtsaid fraase saab teha tohutu erinevus selles, kuidas sa suhelda ja kuidas sa teha teised inimesed tunnevad.\n2) Kõne inimesi nende nimesid. Ei ole magusam heli kellelegi peale oma nime, nii et proovige meeles pidada inimeste nimed, kellega tekib ja kasutada nende nimed oma side. Nad armastavad seda!\n3) Ole ustav oma partner. Tugev, mõtestatud ja ilus suhted inspireerivad kõik inimesed, kuid ainult üks vale võib murda isegi tahke, pikk ehitatud muinasjutt mõne sekundi jooksul. Näeme palju näiteid selle meelelahutus, Ronan Keating, Tiger Woods, ja paljud teised olid inspiratsiooni ja kangelased paljude, oli neil "Näiteks" õnnelik pereelu, kuni nad teha ainult üks unrepairable viga, mida nad kahetses kibedasti. Niisiis, truudus oma teised olulised on suurepärane vundament kõike teha ja elavad õnnelikud ja täidetud elu.\n4) olema positiivne ja naerata tihti. Smile saab murda jää raskemaid kommunikatsiooni ja positiivne ellusuhtumine on nakkav, inimesed on tavaliselt huvitatud ja inspireeritud õnnelik ja positiivne isiksused. Püüa näha pudel pooltäis ja oma elu voolab positiivses suunas.\n5) olema selge oma side, lihtne aru saada. Inimesed on muljet suure kõlarid ja suhtlejad, kes saab väljendada mõtteid selgelt, kes oskavad selgitada täpselt, mida nad tahavad. See võib olla väga raske ehitada tugev ja head suhted ilma selge ja hea side, nii et me kõik peame lahja seda oskust. Silma sattumisel võib aidata ka suhelda tõhusalt - vaadata inimesi nende silmad, kui sa rääkida neile ja te näete, kui palju kergemini oma side muutub.\n6) Ärge hiljaks. Kui kohtasin väga edukas ärimees, kes õpetas mulle see õppetund: ta ütles, et kui keegi on hilja ärikohtumisteks, näiteks, isegi kui see on ainult 10 või 15 minutit, selles äris mees automaatselt ei otsusta äri nendega , sest ta leiab, et on hilja tähendab puudub lugupidamist teise inimese. Me peame austama teiste inimeste aega samamoodi me hindame meie, nii olgem täpsed.\n7) investeerida aega, raha ja energiat endasse. Mõned targad ütlesid "teadmised on jõud" ja see ütlus on absoluutne tõde! Mida rohkem me teame - rohkem õigustega ja vaba saame! See on põhjus, miks õppida uusi asju iga päev, loe kasulik raamatuid, parandada oma teadmisi ja oskusi... Mida sa kaotad seda teeme? Võite ainult võita!\n8) Kas rohkem ja kaugemale sellest, mida küsitakse või sa lubasid. Mõned inimesed annavad lubadusi ja vaevalt täita kõiki neid. Vastupidine. Ole inimene oma sõna ja teha see harjumus üle andma, teha rohkem kui palutakse. Niimoodi sa sattuda harjumus tuua tõelist väärtust maailma ja inimesed väga huvitatud selle!\n9) Olge lahked inimesed, austada ja aitaks kus saad. Mitte ainult see viib teid sisemine rahulolu ja õnne, aga ka siis teha suur ja positiivne mõju teiste inimeste elusid.\n10) Excel midagi teete. On üks inimene, et ma imetlen ja ta teeb täpselt seda - ta teeb parima, mida ta sai ja ta paistab kõike ta teeb. Tema nimi on Victoria Beckham. Tõenäoliselt mitte igaüks armastab kõike tema, kuid üks asi on kindel - ta on tõeline "perfektsionist" heas mõttes, ja ma olen inspireeritud viis ta elab oma elu. Ta lükkab ta kõik kõrgeimal tasemel oma võimsuse, alustades tema on laulja üks edukamaid bändid oma aega, oma moelooja karjääri, tema ilus perekonna ja kuidas ta hoiab oma keha ilus kuju ( kuigi ta on ema nelja). Niisiis, õppetund on - silma paista, mida sa teed ja siis muutub särav täht taevas inspiratsiooni.\nMa loodan, et sa leidsid kasulikku teavet ja inspiratsiooni ise. Palun jagage oma mõtteid oma võimalusi muljet ja inspireerida teisi inimesi kommentaari sektsiooni.


- Kuidas suurendada liikmete riiklikku meditsiini\nRiigisekretäril on riigikantselei juhina samad õigused, mis on seadusega antud ministrile ministeeriumi juhtimisel. Täidesaatev riigivõim kuulub Vabariigi Valitsusele. Annust tuleb alustada 75 mg-ga kaks korda päevas ja seda võib suurendada mg-ni 2 korda päevas nädalas, sõltuvalt individuaalsest efektiivsusest ja taluvusest.\nEesti kodanikul on õigus vabalt valida tegevusala, elukutset ja töökohta. Seadus võib sätestada selle õiguse kasutamise tingimused ja korra.\nRiik korraldab kutseõpet ja abistab tööotsijaid töö leidmisel. Töötingimused on riigi kontrolli all. Töötajate ja tööandjate ühingutesse ja liitudesse kuulumine on vaba.\nTöötajate ja tööandjate ühingud ja liidud võivad oma õiguste ja seaduslike huvide eest seista vahenditega, mida seadus ei keela. Streigiõiguse kasutamise tingimused ja korra sätestab seadus. Töövaidluste lahendamise korra sätestab seadus. Ametikohad riigiasutustes ja kohalikes omavalitsustes täidetakse seaduse alusel ja korras Eesti kodanikega. Kooskõlas seadusega võib neid ametikohti erandkorras täita ka välisriigi kodanike ja kodakondsuseta isikutega. Seadus võib piirata mõne kategooria riigiteenistujate õigust tegelda ettevõtlusega ja koonduda tulundusühendustesse § 31 ning õigust kuuluda erakondadesse ja mõnda liiki mittetulundusühendustesse § Eesti kodanikel on õigus tegelda ettevõtlusega ning koonduda tulundusühingutesse ja -liitudesse.\nKui seadus ei sätesta teisiti, siis on see õigus Kuidas suurendada liikmete riiklikku meditsiini Eesti kodanikega ka Eestis viibivatel välisriikide kodanikel ja kodakondsuseta isikutel. Igaühe omand on puutumatu ja võrdselt kaitstud. Omandit võib omaniku nõusolekuta võõrandada ainult seaduses sätestatud juhtudel ja korras üldistes huvides õiglase ja kohese hüvituse eest.\nIgaühel, kelle vara on tema nõusolekuta võõrandatud, on õigus pöörduda kohtusse ning vaidlustada vara võõrandamine, hüvitus või selle suurus. Igaühel on õigus enda omandit vabalt vallata, kasutada ja käsutada. Kitsendused sätestab seadus. Omandit ei tohi kasutada üldiste huvide vastaselt. Seadus võib üldistes huvides sätestada vara liigid, mida tohivad Eestis omandada ainult Eesti kodanikud, mõnda liiki juriidilised isikud, kohalikud omavalitsused või Eesti riik.\nPärimisõigus on tagatud. Kodu on puutumatu. Ei tohi tungida kellegi eluruumi, valdusse ega töökohta ega neid ka läbi otsida, välja arvatud seadusega sätestatud juhtudel ja korras avaliku korra, tervise või teiste inimeste õiguste ja vabaduste kaitseks, kuriteo tõkestamiseks, kurjategija tabamiseks või tõe väljaselgitamiseks kriminaalmenetluses. Igaühel, kes viibib seaduslikult Eestis, on õigus vabalt liikuda ja elukohta valida. Õigust vabalt liikuda võib seaduses sätestatud juhtudel ja korras piirata teiste inimeste õiguste ja vabaduste kaitseks, riigikaitse huvides, loodusõnnetuse ja katastroofi korral, nakkushaiguse leviku tõkestamiseks, looduskeskkonna kaitseks, alaealise või vaimuhaige järelevalvetuse ärahoidmiseks ja kriminaalasja menetluse tagamiseks.\nIgaühel on õigus lahkuda Eestist. Seda õigust võib seaduses sätestatud juhtudel ja korras piirata kohtu- ning kohtueelse menetluse tagamiseks ja kohtuotsuse täitmiseks. Ühtki Eesti kodanikku ei tohi Eestist välja saata ega takistada Eestisse asumast. Ühtki Eesti kodanikku ei tohi välisriigile välja anda muidu, kui välislepingus ettenähtud juhtudel ning vastavas lepingus ja seaduses sätestatud korras. Väljaandmise otsustab Vabariigi Valitsus.\nIgal väljaantaval on õigus vaidlustada väljaandmine Eesti kohtus. Igal eestlasel on õigus asuda Eestisse. Igaühel on õigus haridusele.\nÕppimine on kooliealistel lastel seadusega määratud ulatuses kohustuslik ning riigi ja kohalike omavalitsuste üldhariduskoolides õppemaksuta. Et teha haridus kättesaadavaks, peavad riik ja kohalikud omavalitsused ülal vajalikul arvul õppeasutusi.\nSeaduse alusel võib avada ja pidada ka muid õppeasutusi, sealhulgas erakoole. Laste hariduse valikul on otsustav sõna vanematel. Igaühel on õigus saada eestikeelset õpetust. Õppekeele vähemusrahvuse õppeasutuses valib õppeasutus.\nAutoril on võõrandamatu õigus oma loomingule.\nRiik kaitseb autori õigusi. Igaühel on südametunnistuse- usu- ja mõttevabadus.\nIgaühel on õigus jääda truuks oma arvamustele ja veendumustele. Kedagi ei tohi sundida neid muutma. Veendumustega ei saa vabandada õiguserikkumist. Kedagi ei saa veendumuste pärast võtta õiguslikule vastutusele.\nRiigiasutused, kohalikud omavalitsused ja nende ametiisikud ei tohi Eesti kodaniku vaba tahte vastaselt koguda ega talletada andmeid tema veendumuste kohta. Igaühel on õigus tema poolt või temale posti, telegraafi, telefoni või muul üldkasutataval teel edastatavate sõnumite saladusele.\nErandeid võib kohtu loal teha kuriteo tõkestamiseks või kriminaalmenetluses tõe väljaselgitamiseks seadusega sätestatud juhtudel ja korras.\nIgaühel on õigus vabalt saada üldiseks kasutamiseks levitatavat informatsiooni. Kõik riigiasutused, kohalikud omavalitsused ja nende ametiisikud on kohustatud seaduses sätestatud korras andma Eesti kodanikule tema nõudel informatsiooni oma tegevuse kohta, välja arvatud andmed, mille väljaandmine on seadusega keelatud, ja eranditult asutusesiseseks kasutamiseks Liige suurendab andmed.\nKui seadus ei sätesta teisiti, siis on käesoleva paragrahvi lõigetes kaks ja kolm nimetatud õigused võrdselt Eesti kodanikuga ka Eestis viibival välisriigi kodanikul ja kodakondsuseta isikul. Igaühel on õigus vabalt levitada ideid, arvamusi, veendumusi ja muud informatsiooni sõnas, trükis, pildis või muul viisil.\nSeda õigust võib seadus piirata avaliku korra, kõlbluse, teiste inimeste õiguste ja vabaduste, tervise, au ning hea nime kaitseks. Seadus võib seda õigust piirata ka riigi ja kohalike omavalitsuste teenistujatel neile ameti tõttu teatavaks saanud riigi- või ärisaladuse või konfidentsiaalsena saadud informatsiooni ning teiste inimeste perekonna- ja eraelu kaitseks, samuti õigusemõistmise huvides.\nTsensuuri ei ole. Igaühel on õigus pöörduda märgukirjade ja avaldustega riigiasutuste, kohalike omavalitsuste ja nende ametiisikute poole. Suurendada kas liige. Kogu inimese elu on tema organism on oluliselt muutumas. Mõned muutused jäävad tähelepanuta, ja mõned on pakkuda suur hulk muresid ja kogemusi. Mehed on väga mures küsimus kasvus oma peenise. Komisjoni liige ja vastutas siseturu, finantsteenuste ja maksupoliitika tetratsükliini kõrvaldamisel reoveest ja sõnnikust A.\nKäesolevat määrust kohaldatakse alates 1. Brüssel, Komisjoni nimel komisjoni liige. Dokütükliin on tetratükliinantibiootikum, mi võitleb keha bakterite vatu.\nDokütükliini kautatake paljude erinevate bakteriaalete infektioonide, näitek akne, kueteede infektioonide, ooleinfektioonide, hingamiteede infektioonide, ilmainfektioonide, gonorröa, klamüüdia, üüfilie, periodontiidi igemehaigute ja teite ravik. Dokütükliini kautatake ka roaatea põhjutatud plekide, muhke.\nWHO Euroopa regionaalbüroo dokumendis Action plan for implementation of the Voronezh on üks suuremaid majanduskeskusi Venemaal. Using IP address Suurenda oma mängupäeva elamusi A. Le Coq Arenal kes oli Agent majanduskasvu käed joonistus liige. Oled kindlasti näinud suurel hulgal erinevaid vahendeid ja riistapuusid, mis pidavat peenist suurendama.\nSpray Dominator — uusim kaasaegse biotehnoloogia produkt, mis suudab suurendada peenist ja tuua värve intiimsele elule. Assotsieerunud liikme staatus CERNiga annab Eestile võimaluse suurendada tehnilist ja teadusalast koostööd, luua Eesti.\nHaridus- ja teadusminister Mailis Reps püüab eriolukorda ära kasutades vähendada Riigikogu sõnaõigust haridusküsimustes pärast eriolukorra lõppu, kirjutab Eesti ajaloo- ja ühiskonnaõpetajate. Kuidas maksimeerida liige lahtrini Kuidas suurendada peenise video. Eesti vajab paremini korraldatud ja paremini rahastatud innovatsiooni tugistruktuure, et toime tulla tootlikkuse tõstmise väljakutsega, kirjutab riigikogu liige.\nKuidas suurendada peenise lugeda; et tõsta. Materjali tõlgendamise ja kasutamise eest vastutab lugeja. Kui mõne sissetuleku liiki või suurust ei ole võimalik dokumentaalselt tõendada, kinnitab toimetulekutoetuse taotleja seda oma allkirjaga.\nKui taotleja soovib, et toimetulekutoetuse määramisel kaetakse ka eluasemekulud, siis lisab ta taotlusele dokumendid, mis Sorme mehi liikme suurus eluruumi kasutamise õigust esitatakse esmapöördumisel ja eluruumi kasutamise õigusliku aluse muutumisel ; toimetulekutoetuse määramisel arvesse võetavaid jooksval kuul tasumisele kuuluvaid eluasemekulusid.\nNäited toimetulekutoetuse maksmisest Eluruumi kulud on kokku eurot kuus. Seda tehakse koostöös 22 akadeemilise ja ettevõtluspartneriga nii Euroopast kui USA-st. Projekt kuulub koos kaheksa suurprojektiga Euroopa Liidu eksposoomi-uuringute klastrisse.


Lugeja kiri: Lümanda koolis oli seenenäitus - Saarte Hääl\nEestis on seeni üldse üle 3000 liigi, millest söödavad on vaid väga väike osa, suur osa on mittesöödavad ning osa ka väga mürgised. Headest söögiseentest olid näitusel esindatud kukeseened, kuuse- ja porgandiriisikas, pilvikud, kitsemamplid, aasšampinjonid, mitmed puravikud. Viimaste hulgas ka üks üsna haruldane, tamme-kivipuraviku sarnane Boletus Erytrophus, mille kasvukoht pidigi just Lümanda mail olema. Väga mürgistest seentest olid esindatud kühmvöödik, sälk-kollanutt, valge ja roheline kärbseseen, neist just viimast aetakse vahel segi kasepilvikuga.\nNagu varemgi on juhtunud, oli ka seekord leitud üks päris haruldane liik. Sel aastal oli see hiid-vesinutt ehk Hygrocybe punicia. Kuigi tema teadaolev kasvukoht on jällegi siinne piirkond, pole teda vahepeal pikka aega leitud.\nSeenenäituse avamisel rääkis Vello Liiv, et seened on keerulised organismid, millest suurem osa on maapõues peidus. Õpilased said teada, kuidas nad toituvad, kuidas paljunevad. Ent jäid kõlama ka mõned seentega seotud põhitõed, nagu näiteks: korjata ja söögiks tarvitada võib ainult neid seeni, mida tunned ja mille kohta tead, et need on söödavad.


Endine sots Toomas Nõmmiste liitus Reformierakonnaga - Põhjarannik\nEsileht / Endine sots Toomas Nõmmiste liitus Reformierakonnaga\nEndine sots Toomas Nõmmiste liitus Reformierakonnaga (0)\nNeli aastat tagasi sotside ridades riigikogusse kandideerinud Ida-Virumaa spordielu aktivist Toomas Nõmmiste liitus Reformierakonnaga.\nNõmmiste ütles, et ta ei loo illusioone, et tal endal õnnestuks välja teenida koht riigikogus, aga tahab olla Ida-Virumaal toeks erakonnale, kelle vaated ettevõtluse arendamisele ja haridusele on talle lähedaseks muutunud. “Kuid kavatsen panustada valimiskampaaniasse rohkem aega kui neli aastat tagasi riigikogu valimistel,” ütles R-Kioski piirkonna jaemüügijuhina töötav Nõmmiste, kes tegutseb ka jalgpalli- ja korvpallikohtuniku ning ürituste juhina. Sel sügisel kandideeris ta ka Jõhvi spordikooli direktoriks, kuid sai Jõhvi vallavalitsuse korraldatud konkursil Jevgeni Fedorenko järel teise koha.\n2015. aastal sotside ridades riigikogusse kandideerides sai Nõmmiste 251 häält. Kaks aastat tagasi astus ta sotside ridadest välja, pärast seda kui partei juhtfiguurid andsid rohelise tule IRLi kuuluva endise peaministri Juhan Partsi saamisele Euroopa kontrollikoja liikmeks.\nNõmmiste ütles tookord Põhjarannikule, et kaalus erakonnast lahkumist juba mõnda aega. “Võib-olla olin ma poliitikasse minnes liiga idealistlik, kui arvasin, et tähtsad on ikkagi põhimõtted, aga mitte mingid arusaamatud kokkulepped. Kuid see Partsi lugu oli nüüd minule viimane piisk,” sõnas ta.\nKõige enam parteistaaži aastaid on Nõmmiste kogunud Keskerakonnast, kuhu ta kuulus aastatel 1999-2013.\nNõmmistele vabanes koht Reformierakonna Ida-Virumaa piirkonna valimisnimekirjas pärast seda, kui esialgu siin kandideerida kavatsenud Iisakust pärit endine päästeameti juht Mati Raidma otsustas minna hääli püüdma hoopis Lääne-Virumaale. Praeguse seisuga on Reformierakonna esinumber Ida-Virumaal endine luurejuht Eerik-Niiles Kross. Nimekirja tippu kuuluvad ka Ida-Viru ringkonna esimees Maris Toomel ja praegune riigikogu liige ning endine Mäetaguse ja Jõhvi vallavanem Aivar Surva. Peale nende ja Nõmmiste kandideerivad veel ka Lüganuse vallavanem Andrea Eiche, Kohtla-Järve volikogu liige Merike Peri, Toila volikogu liige Olesja Ojamäe, Narva volikogu liige Sergei Gorlatš ja endine Iisaku vallavolikogu esimees Priit Palmet.


Registreerumine – EKKSL.EE\nSiin saab registreeruda erinevatele üritustele, avaldada oma seisukohta jne, kui selleks õige aeg tuleb. Registreeruda saavad ja registreerimise moodul on nähtav ainult sisse loginud liikmeskoolide esindajatele!\nRegistreerimisel palun tähele panna järgmisi asju:\nKui te registreerite osalejaid individuaalaladele: lauatennis, sulgpall, sisekergejõustik jne siis palun võistkonna (kooli) nime taha sulgudesse märkida ka eeldatav osalejate arv (näit: Lauatennis NM ÜM (5) jne) Enamikule üksikaladele toimub ka võistlusele vahetult eelnev nimeline ülesandmine, kuid eeldatav osalejate arv aitab paremini võistlust planeerida. Nö hiliskevade pallimängudes ja osadele individuaalvõistlustele, mis toimuvad hiliskevadel, teeme enne võistlust täiendava registreerimise, et kontrollida kas kõik eelregistreerunud ikka osalevad jne.\nRegistreerides võistkondi liigadesse palun kaaluda ikka sportlikust printsiibist lähtuvalt, kus Teie kooli võistkond mängida võiks.\nKarikavõitlustel pallimängudes mängitakse ühes liigas. Meistrivõistlustel püüame jagada võistkondi osades pallimängudes kahte liigasse.\nPalun andke teada ka meilile tiit@ekksl.ee, kes oleksid valmis läbi viima mõnda võistlust.\nPalun mõelge hästi järgi kui registreerite võistkondasid. Vahetult enne võistlust toimuvad äraütlemised tekitavad tarbetut segadust. Asju ikka juhtub, aga vahel juhtub ka asju mida oleks võimalik ära hoida.\nKui kellelgi on mõtteid et võiks lisada mõne ala nö näidisalana (discgolf, pentanque, piljard jne), siis andke julgelt teada ja osalejate olemasolul viime asja ellu.\nAlates 2021 karikavõistlustest ei kehti enam EKKSL Üldjuhend, vaid teeme iga ala jaoks eraldi juhendi – mida palume siis ka lahkelt lugeda!!!\nLÜHENDID: NM (noormehed), N (neiud), MT (meestöötajad), NT (naistöötajad), ÜM (üksikmäng), SP (segapaarismäng), PM (paarismäng)\nRegistreerimine meistrivõistlustele 2022 on avatud alates 06 jaanuar 2022 – 19 jaanuar 2022 (24:00).\nSeoses COVID-19 levikuga on Vabariigi valitsus kehtestanud piirangud siseruumides võistluste läbiviimiseks-ning meil tuleb neid järgida!\nOleme meistrivõistlustele 2022 lisanud uue alana discgolfi. Toome tagasi sõudmise ergomeetritel. Sisekergejõustikut, suusatamist ja võibolla veel mõnda ala korraldame koos heade sõpradega Eesti Akadeemilisest Spordiliidust.\nLiikumine on tervise pant-seega aktiivset osalemist !\nRegistreerunud koolid meistrivõistlustele:RegistreerunudKoolid_21.01.22


Mari-Liis Lill: mis on sellel pildil valesti? - Estonian World Review\nMari-Liis Lill: mis on sellel pildil valesti? (3)\nArvamus 02 Apr 2013 EWR\nMeil on selline riik, ise ju tahtsite, siin ta on, meie midagi muutma ei hakka, kellele ei meeldi, mingu ära – miks valitseb küll Eestis taoline suhtumine? Mis on sellel pildil valesti? Postimehe arvamusportaal avaldab näitleja Mari-Liis Lille täna loomeliitude pleenumi 25. aastapäeva tähistamisel riigikogus peetud kõne.\n“Miks me kirume ainult kodus või garderoobis? „\nHead kuulajad! Lugupeetud vabariigi president! Ma olen näitleja ja mingil seni avastamata salajasel kombel jääb mulle tekst hästi pähe. Seetõttu ma tsiteerin. Tom Stoppard laseb oma «Utoopia ranniku» triloogias noorel vene mõtlejal Aleksandr Herzenil kõneleda nõnda: «Mäletate neid piltmõistatusi, kui me lapsed olime, neid joonistusi, kus midagi oli valesti? Ilma seieriteta kell, vari, mis läheb vales suunas, päike ja kuu ühel ajal taevas ja pildi all oli küsitud, mis on sellel pildil valesti. Inimene, kes istub loengus su kõrval, kaob üleöö, keegi ei tea midagi. Avalikes parkides süüakse erineva maitsega jäätist, nagu tavaliselt. Mis on sellel pildil valesti?»\nStoppard räägib 19. sajandi keskpaiga Venemaast. Meil ei kao inimesed üleöö, vähemalt mitte poliitilistel põhjustel. Meil on iseseisev demokraatlik riik. See on tohutu erinevus. Võiks öelda, et pildi taust on täiesti teine.\nTaust on täiesti teine ka võrreldes 25 aasta taguse ajaga, mil loomeinimesed siinsamas saalis ikka maailma paremaks muutmise nimel kokku said. Seesama iseseisvus, millest tookord sai vaid ettevaatlikult unistatud, ongi käes.\nKas me just sellist tahtsime, aga me tahtsime ja siin ta on. See on suur asi. Aga kui vaadata 25 aasta taguseid kõnesid lähemalt, siis tundub, et kui iseseisvuse küsimus kõrvale jätta, võiks need lõiguti sõna-sõnalt ka täna ette lugeda.\nTookord tunti muret selle pärast, et enesetappude, narkomaania ja alkoholismiga ollakse Euroopas juhtival kohal, et kõike, sealhulgas inimlikke väärtusi, mõõdetakse üksnes numbrites, et ollakse hoolimatu kultuuri ja looduse suhtes, et süveneb usalduskriis riigi ja rahva vahel. Kõlab kuidagi tuttavalt.\nNii et kuigi meie käesoleva pildi taust on küll täiesti teine, on joonistused miskipärast ikkagi poolikud, ilma seieriteta kell jne. Supiköögi ülalpidamiseks on raha puudu. Sööjate arv kasvab, sest vaesus kasvab, aga linnaosavalitsus otsustab vaba raha eest poliitikute piltidega kalendreid edasi trükkida, sest vaene inimene tahab ka teada, mis nädalapäev on. Mis on sellel pildil valesti?\nLigi paarkümmend tuhat inimest kirjutab alla pöördumisele, mis kritiseerib võimu ja rahva kaugenemist teineteisest, aga mitmed juhtivpoliitikud vastavad sellele üleoleva muigega, et pöördumine on sisutühi ja enne oleks võinud mõelda kui kirjutada.Mis on sellel pildil valesti?\nMe elame demokraatlikus riigis, ometi kasutatakse rahvasuus Tallinna linnavalitsuse tegevuse kirjeldamisel järjest sagedamini sõna «okupatsioon» ja oodatakse selle lõppemist. Mis on sellel pildil valesti?\n35 000 eestimaalast, ligi poole rohkem kui hartaga nõustujaid, kirjutab alla pöördumisele, mis teeb ettepaneku peatada vene koolide eestikeelseks muutmine. Sellele ei järgne sisuliselt mingit arutelu. Piltlikult öeldes, jääkeldrisse kutsutakse ainult need, kes suudavad selle sõna ilma aktsendita välja öelda. Mis on sellel pildil valesti?\nEesti põhiseadus sätestab, et üheks meie põhieesmärgiks on eesti rahvuse, keele ja kultuuri edasikestmine, aga lapsetoetus on 19 eurot kuus ja keskmine kultuuritöötaja teenib Eesti keskmisest palgast kolmandiku võrra vähem. Mis on sellel pildil valesti?\nStoppard lõpetab Herzeni arutluskäigu sõnadega: «Teie olete ka sellel pildil.» See tähendab, mina olen ka sellel pildil. Eemalt on lihtne vaadata ja arvustada, pildil olla tähendab midagi ette võtta. Miks me kirume ainult kodus või garderoobis?\nEttevõtmine ei tähenda tingimata uue erakonna asutamist. Samas, miks on nii, et kui ma mõtlen endavanuste inimeste peale poliitikas, siis meenub mulle Priit Toobal ja rohkem kohe hetkel ei välgatagi? Äkki oli Marjul NO teatri lavastuses ikkagi õigus, kui ta sosistas, et äkki pärast meid ei tulegi enam kedagi.\nEttevõtmine ei pea ilmtingimata tähendama poliitikasse minekut. Millal mõni minu teatrikolleegidest mõnel ühiskondlikult olulisel teemal sõna võttis, ma ei mäleta. Jah, me võime rääkida sellest, et kunstniku positsioon on muutunud, et autoritaarse režiimi tingimustes on loomeinimese sõnal palju rohkem kaalu, sest kunst võimaldab rääkida sellest, millest muidu avalikus sõnas tuleks vaikida, ja kui sõna on antud vabaks, siis vastutus hajub.\nTekib tunne, et kui kõik võivad kõigest rääkida, siis küllap keegi seda ka teeb. Mis nüüd mina hakkan! Ja ei hakkagi keegi.\nVõi siis, kui hakkab, siis ta saab selle kohta nii palju anonüümset tagasisidet, nagu ta elu jooksul oma loomingule iialgi ei saa. Tagasisidet selle kohta, et kurtmise asemel võiks ta endale korraliku töö otsida, et luuletusi kirjutada ja komejanti teha võib õhtuti oma vabast ajast ka ja et selle eest raha küsida on ülim kõrkus.\nSiis tekib vägisi üks tunne, tunne, et mind ei ole vaja.\nRootsi kirjanik Anna Wahlgren on öelnud, et inimese üks põhivajadusi on tunne olla vajatud, loomulikult olla ka armastatud, aktsepteeritud, hoitud ja hellitatud, aga eelkõige vajatud. Ta kirjutab: «Olla vajalik tähendab omada mingit ülesannet, kusagile kuuluda. See tähendab seda, et sa saad ise endale öelda: teised saavad minuta halvemini hakkama.»\nTema kõneleb sellest lastekasvatamise kontekstis, püüdes leida põhjust sellele, miks maailma rikkaimates riikides iga päev üritab üks laps endalt elu võtta. Sellest, kuidas Lääne-Euroopas on vanad inimesed ühiskonnast vabastatud ja lapsed tuleviku jaoks kõrvale pandud.\nLapsed tegelgu lasteasjadega, mängigu mänge ja jäägu oma liistude juurde. Aga laps tahab teada, kuidas need asjad siin maailmas käivad, et ühel päeval olla võimeline neid muutma.\nLaps tahab osaleda, olla kaasatud, ta tahab ise suppi segada, tolmuimeja harja hoida ja nupust lampi süüdata, ta tahab tunda, et ilma temata saadakse siin halvemini hakkama.\nSiis kasvavad lapsed suureks. Kui on läinud õnneks, siis on neil kodust kaasas kindel jalgealune, tunne, et nende osalus siin maailmas on oluline. Nad lähevad lasteaeda, nad lähevad kooli ja saavad aru, et alati ei ole sobilik oma arvamust avaldada, et nende ettepanekud tundi elavamaks muuta ei ole teretulnud, et kuni nad on võimalikult märkamatud, on kõik korras.\nNad lähevad ülikooli ja teevad ettepaneku vahetada välja talumatult ebakompetentne õppejõud, aga selle peale öeldakse neile, et kui ei sobi, minge ära, meil on järjekord ukse taga.\nSiis nad lähevad tööle – kui on, kuhu minna. Kui läheb õnneks, siis sellisel erialal, mis tõepoolest väljakutset pakub. Aga ka kõige humanitaarsemas valdkonnas, ka kunstialadel ja teatris puutuvad need kunagised lapsed kokku suhtumisega, et ole õnnelik, et sa siin oled, ole õnnelik, et sa üldse midagi teha saad, kui sulle ei meeldi, mine ära, järjekord ukse taga on pikk.\nKas midagi sarnast ei toimu ka ühiskondlikus plaanis? Meil on selline riik, ise ju tahtsite, siin ta on, meie midagi muutma ei hakka, kellele ei meeldi, mingu ära.\nJa nad lähevadki, aga erinevalt teatrikoolidest ei toimu Eesti riigis inimeste ületootmist, järjekord ukse taga ei ole kuigi pikk. Lapsi sünnib järjest vähem, väljaränne suureneb.\nMa ei ole kompetentne tegema ettepanekuid, kuidas tuleks ressursse paremini ümber jagada, aga ümber jagada neid tuleks, et kõigil nendel lastel, kes sünnivad, kellest varsti igaüks on haruldus, oleks, mida süüa, kus magada ja mida pärast kooli teha.\nAga eelkõige on tähtis, et need lapsed tunneksid end vajalikuna, ka need lapsed, kes ei ole jõudnud viie rikkaima riigi hulka kuulumist ära oodata ja on vahepeal suureks kasvanud.\nSee ei nõua alati rahalisi vahendeid, mida ei ole kunagi piisavalt, küll aga peaks olema piisavalt kuulamisoskust, dialoogivõimet, head sõna ja selliseid lahendusi, kus keegi ei tunneks ennast kaotajana.\nNii et iga Eesti Vabariigi kodanik tunneks, et temata saadaks halvemini hakkama, et teda on vaja, isegi kui tema kodune keel on vene keel, isegi kui ta elab maal, isegi kui ta on kaotanud töö, isegi kui ta on otsustanud saada rohkem kui kolm last, isegi kui mõni tema pere liikmetest on raskelt haige, isegi kui ta tahab elada koos samast soost inimesega, isegi kui ta töötab kultuurivaldkonnas.\nNii et kui me annaksime neile kas või korraks suppi segada või tolmuimeja harja hoida või lambilülitit vajutada. Vaatame, mis sellest rahvakogust saab. Aitäh!


Mäeringi uudised: august 2007\nTalveakadeemia 2008 meeskond\nTalveakadeemia meeskonnaga liitumise info:\nKirjutas Veiko Karu Kommentaare ei ole:\nMäemeeste suvepäevade meenutusi saab vaadata sealt->\nKokkuvõte on siis järgmine:\nSuvepäevadest võttis osa 30 inimest, kellest 4 olid Fotoklubi tegelased. Samuti osales sel aastal ka neid kelle jaoks olid need suvepäevad esimesed, mis näitab et meil on siiski järelkasvu :)\nKolme päeva jooksul sai maha peetud nii mitmeidki võistlusi, millest kõige enam andis kõneainet maastikumäng, kus selleaastaseks teemaks oli situatsioonide järellavastus piltide näol. Teemadeks oli nii geoloogi ja mäemehe arveteklaarimine kui Eesti Põlevkivi kaanepilt jne.\nPingelistemaks hetkedeks kujunes juba traditsiooniks saanud võrkpalli heitlus, mille nimetasime Mäeringi Võrkpalli Karikaks. Ei puudunud ka viktoriin, kanuude võiduajamine, suusatamine suve moodi, tärinug veeretus ja plaju muud huvitavat.\nIlmataadiga oli meil ka väga hea kokkulepe, mis lisas üritusele veelgi head tuju.


Eustoma: nõudlik Prantsuse roos tänab teid kindlasti õrnade lillede hooldamise eest - Väetised 2021\nEustoma ehk lisianthus kuulub Gentianite sugukonda. See on lopsakas ilutaim, mille õied on väga sarnased roosidega. Ehkki eustoma on oma looduslikus elupaigas mitmeaastane taim, võib õues kasvatatuna elada vaid 1 aasta. Potikultuuris ulatub selle vanus mitu aastat..\nEustoma (ladinakeelsest nimest - "Eustoma") kannab palju muid nimesid. Rahvas nimetab seda ürdi-, iiri-, jaapani-, prantsuse- või hiina roosiks (mitte segi ajada hibiskiga) ja USA-s nimetati taime "Texase kellaks".\nEustoomilehti vaadates tundub, et need on valmistatud vahast. See mulje on suuresti tingitud nende sinakast värvist ja mattpinnast. Lilled on suured, läbimõõduga 5–8 cm, lehtrikujulised. Dekoratiivses lillekasvatuses kasutatakse sageli froteetaimeliike, kuigi on ka mittekaheseid. Nende värv võib olla erinev: valge, roosa, sirel, tavaline või äärisega. Kui lill avaneb poolel teel, näeb see välja nagu aiaroos. Hiljem näeb see välja nagu frotee moon..\nAurora: ulatub 90–120 cm ja sordi peamine eelis on selle varajane õitsemine - see tuleb teistest 3 nädalat varem;\nKaja: palju madalam - varte kõrgus on vaid 70 cm, kuid need hargnevad tugevalt ja moodustavad leviva põõsa ning lillede värvus võib olla väga mitmekesine, sealhulgas kahevärviline.\n"Truudus" mitte-topeltõitega, valged, kasvavad kuni 12 cm;\nRisoomi jagades on võimatu eustoomi levitada. Kui puudutate habrast juurestikku, siis emataim on rikutud ja uusi seemikuid ei saada. See muudab Lisianthuse aretamise väga raskeks - seda viivad läbi ainult seemned. Kuid kui seemikute kasvatamisega pole soovi vaeva näha, võite proovida leida noori istikuid lillepoest või amatöörlillekasvatajate käest, kes on siirdamise suhtes tolerantsemad. Kuid sellegipoolest on oht, et taim sureb.\nKui soovite aias lillepeenart eustoomiga kaunistada, peate seemnete seemnete külvamise eest hoolitsema varakevadel: umbes veebruari lõpus või märtsi alguses. Nii et taim õitseb suve keskel või augustis - see sõltub suuresti ilmast. Istutamiseks kasutatakse konteinereid (võite asendada ka muude sobivate riistadega) ja lilletaimede mullasegu. See peab olema steriliseeritud ja madala lämmastikusisaldusega. Ideaalne on muld, mille pH on 6–7.\nProovige jaotada väikesed seemned mahutis maapinnale ühtlaselt. Teil pole vaja neid matta ega puista, suruge need lihtsalt peopesaga vastu mulda. Kasvuhooneefekti tekitamiseks on konteiner kaetud plasti või klaasiga. Jätke ventilatsiooniks väike vahe. Kevade alguses ei ole tavaliselt piisavalt valgust ja noored seemikud vajavad 10–12 tundi päevavalgust. Seetõttu soovitatakse need asetada lõuna- või edelaknale ja lisaks valgustada fütolampidega. Päeval peaks temperatuur olema umbes 20 ° C ja öösel peaks see langema maksimaalselt 14 ° C-ni.\nEsimesed seemikud peaksid ilmuma maksimaalselt 2 nädala pärast. Pärast seda eemaldatakse varjualune, nii et nad ei kasvaks "kasvuhoonetaimedena". Haiguste ennetamiseks pihustatakse neid perioodiliselt Fitosporiini lahusega.\nPärast 2 täis (umbes 1,5 kuud pärast istutamist - aprillis) ilmumist seemikud sukelduvad ja istutavad eraldi pottidesse. Eelistatud tassi läbimõõt on umbes 5 cm.\nTaimede vahekaugus peaks olema 15-20 cm. Jääb hoolitsema eustoma eest ja oodata selle suurepärast õitsemist, mis algab pärast suve keskpaika.\nEsimesed eustoma seemikud peaksid ilmuma 2 nädalat pärast seemnete istutamist.\nPotitaimede istutamine on väga sarnane ülalkirjeldatud protsessiga. Ainult ajastus ja nüansid erinevad. Prantsuse roosi õitsemiseks talvel tehakse istutamine mitu kuud ette: juulist sügiseni. Nad kasutavad ka mahutit ja lillesubstraati, mille võib asendada võrdses vahekorras liiva ja turba seguga..\nPärast sukeldumist, mis viiakse läbi pärast kahe lehe ilmumist, istutatakse taimed potti, hoolitsetakse ja oodatakse õitsemist, mis toimub selle istutuskavaga umbes jaanuaris või veebruari alguses.\nEsimese 2-3 nädala jooksul on siirdatud taimed isoleeritud. Seda tuleb teha öösel ja külma ilmaga. Kasutage tavalist kilet või lõigake plastpudeleid mahuga 1-2 liitrit.\nEustoma väetamine aias\nPärast 8 lehe ilmumist on hädavajalik näpistada eustoomi peamise võrse tippu, nii et taim põõsastub tugevamalt\nSeemikutele pihustatakse mitu korda "Epin" või "Zircon". Need tugevdavad taimi, mis muudab nad vastupidavamaks nii ebasoodsate tingimuste kui ka haiguste suhtes..\nVältige mulla kastmist. Kuigi prantsuse roos on troopiline taim, ei meeldi see talle. Liigse niiskuse tõttu tekivad juurte ja varte alumise osa seenhaigused, mis võivad hävitada kogu taime..\nAvamaal sureb prantsuse roos talvel. Ainsad "päästmise" võimalused on selle ettevaatlik potti ümberistutamine ja toataimena kasutamine või lõikamine, jättes peavõrrele kaks sisekeha ja asetades talveks perioodiliseks jootmiseks jahedasse, kuid valgusküllasesse ruumi (temperatuuriga 12 ° C). Võimalus, et eustoom siirdamise üle elab, on väga väike, kuid siiski.\nTaim on erinevalt enamikust troopikast. Eustoma vajab valgusküllast, kuid jahedat ruumi. Optimaalne temperatuur on 19 kuni 22 ° C ning asukoht on ida- või lääneaknal. Eustoomi kõrge õhuniiskus kahjustab, sest see võib provotseerida mädaniku väljanägemist, seetõttu on vajalik hea ventilatsioon.\nIstutuspotti ja mulla nõuded\nEustoma vajab mõõdukat, kuid regulaarset jootmist. Pealmine mullakiht peaks kuivama 1,5–2 cm sügavusel. Kasutage pehmet vett, mida hoitakse vähemalt üks päev. Lisianthuse pihustamist pole vaja ja see võib isegi tõsiselt kahjustada.\nÄrge kastke taime paar päeva pärast vihma.\nKauni Lisianthuse õitsemine jätkub hilissügiseni ja ainult pakase saabumine peatab selle. Närbunud pungade asemele moodustuvad kohe uued. Selline ilu tasub pisut tähelepanu pöörata kapriisse eustoomi kasvatamisele..


¤: oktoober 2010\n3 pæeva jærjest siis kytnud veepargis flippe 16 ja 10 m tornsit :) , ja uudis Bulletproof sai endale 2 uut kaamerat vaga luksi Canon 7D jøhkrad slow mooood jmst, ja GoPro HD ka :) nice nice :) , ostsin molemad kaamerad kuna sain lihtsalt vaga super luks soodustuse mølemale siin norras :)\nPostitaja: BulletProof Productions kell 14:18 5 kommentaari:\nPilt siis eelmisest nädalast , kui filmisime natukene.\neile siis lõunal nägime side by side kooliss väga kõva film nad teevad norras touri eri linnades premiered, aga kahjuks T.Wallich ei saanud või ei tea misk ei olnud koolis kohal, kuid see eest väga kõvad pro riderid Alexander Aurdal , Even Sigstad , Pk oli kohal, PK küll ei sõida filmis kuna eelmine hooaeg oli vigastatud, aga treeneri hea sõber ja ei ela kaugel ja kuulud nn. Field productionsisse, intervjud kahjusk ei saanud, aga soovitan vaadata filmi kõigil .\nPostitaja: BulletProof Productions kell 06:49 Kommentaare ei ole:\nHei, Algas täna vaheaeg:)\nHei hea oli hommikul üles ärgata, kui aknast välja vaadates lund sajab:)\nTänsest algas siis nädalane vaheaeg, olen 4 päeva siin, siis sõbra juure talveks vaatame mõned spotid valmis. Ega siis midagi hetkel rohkem üritan homme addida suurema bloggi, aga seniks stay tuned ma playstation 3 pelama ja chillima :D\nPostitaja: BulletProof Productions kell 05:55 2 kommentaari:\nAga mõtlesin lisan pildi 5 m elamisest siis paar reili jmst pitl tehtud kui tulin nyyd juba vedasime lund jmst pukkid kohale päevast päeva littime neid et talveks saada uued trikkid lukku ;)\nHEa uudis lähi nädalal siis saan netti lükkata 3 uut editit. siin oleku ajal tehtud .\nA Oktoober 15 siis Field Productions tuleb kooli meile näitama ees otsas T.Wallisch ja Pk Hunderiga isiklikult , uut Side By Side filmi ,Ehk õnnestub saada mingi interviu vmst kaamera lindile ;)\nPostitaja: BulletProof Productions kell 14:53 4 kommentaari:


Arvamus: Helmet saame pidada Mulgimaa südameks - Paberleht - Tasuline - Lõuna-Eesti Postimees\nArvamus: Helmet saame pidada Mulgimaa südameks\nKarl Pajusalu Tartu Ülikooli professor\n10. märts 2016, 0:00\nTeenekas Mulgi keele ja kultuuri eestvõitleja professor Eduard Vääri (1926–2005), kelle surmast sai mullu juba kümme aastat, oleks kindlasti olnud äärmiselt nördinud, lugedes 8. märtsi Valgamaalasest kirjutist, kus seati kahtluse alla nii Mulgi murdekeele kui Mulgimaagi olemasolu. Selle kirjatöö autorid on täiesti meelevaldselt tõlgendanud Vääri kunagist seletust sõna «mulk» päritolu kohta.\nOn tõsi, et mulgid hakkasid ennast mulkideks kutsuma üsna hilises ajaloos, nagu ka maarahvas hakkas ennast alles paar sajandit tagasi kutsuma eestlasteks. Viimane aga ei tähenda ju kuidagi, et eestlasi, eesti keelt või Eestit olemas poleks!\nSamas Mulgi ehk lõunaeesti läänemurre on ajalooliselt tunduvalt vanem kui eesti kirjakeel. Mulgi murre eristus iidsest lõunaeesti hõimukeelest juba esimese aastatuhande lõpus, eesti kirjakeele tähtsamad normid said paika alles pisut enam kui sada aastat tagasi.\nVõru plaanib ehitada parkimismaja Loe artiklit\nNüüd saab ka Võrus lasta end apteegis vaktsineerida Loe artiklit\nÄäremaal avati seitsme tärniga lehmalaut Loe artiklit\nKülakeskuse tulevik toob rahva taas koosolekule Loe artiklit\nLätlased vajutavad Ukraina–Eesti kiirele rongiliinile pidurit (3) Loe artiklit\nKülalisstuudio Mooste mõisas sulges uksed Loe artiklit\nSotside õlul on pea poole miljoni suurune laenukoorem (7) Loe artiklit\nKallas Ratasele: pidevalt maksudebatist rääkimine ei ole veel debatt (1) Loe artiklit


Kuidas aidata oma last taluma Bad Teacher - Tips for you - Tipsed.Com\nTõde on, kui laps on halb õpetaja on väga emotsionaalne aeg tema jaoks.Lapsed kasvavad suureks arvata kõik õpetajad on head ja on ainult head kavatsused.Kui tõde, et õpetajad on inimlikud selgumisel, et on aeg astuda ja aidata tal tegeleda selle fakti.\nIsegi mõned täiskasvanud onprobleem arvata on halvad õpetajad.Kõige olulisem samm otsustamaks, kas see probleem on kuulata oma laps, rääkida ja sa avastad, kui see nii on.Kui võimalik rääkida ka muid vanemaid ja teada saada, kas nende lapsed, millel on sarnased probleemid.\nIsegi kui sa oled ikka kindel, teie lapsel on halb õpetaja on ilmselt probleem.Külasta õpetaja ja arutada oma muresid.Tõenäoliselt on Teil võimalik öelda, kas see on lihtsalt konflikti iseloomu või kui õpetaja on tõesti puudub oskus õppe- ja tegelevad lastega.\nKas teie lapsel on halb õpetaja või mitte, on oluline, et ta õpib rääkima ise.Parim viis seda teha on, et ta temaga rääkida õpetaja\nkui ta on ikka segi või mures millegi.\nKui laps on rääkinud, et õpetaja ja olete järgnes teevad sama, kuid probleem püsib, siis on aeg külastada põhimõtet.Selgitage probleemi ja teie mure siis anna talle aega, et näha, kas on paranenud.\nKui probleem ei parane taotluse konverentsil nii õpetajale kui ka peamine.Selgitage, kuidas probleem on endiselt olemas ja et midagi vaja teha, et seda muuta.\nKui te ei näe lootust, et kohtumine superintendent ja isegi kooli hoolekogu, kui vaja.Võtke seda nii palju kui pead, et muuta mitte ainult oma last, vaid lastele, kes on selle õpetaja tulevikus.\nÄra ole kiire tõmmata oma lapse klassis.Õppimine tegelema konflikti on elu õppetund lastele peab teadma oma kogemusest.\nÄrge imestage, kui probleem süveneb pärast külastavad peamine.Stand oma maa ja kõige tõenäolisem olukord paraneb vähemalt on talutav.\ntegelemine halb õpetaja.\nartikkel, mis võivad aidata.


Iga kodu on eriline nagu ka inimesed, kes seal elavad. Eriliseks teeme oma kodud ise, valides sinna hoolikalt nii värvid, mööbli kui kogu sisustuse. Loodus on alati olnud üks lemmikteemasid, millega kodu hubasemaks ja kaunimaks muuta, olgu see siis piltide, aksessuaaride või millegi muu näol. Tuntud tekstiilikunstnik Ilme Rätsep loob pintsli ja värvi a ...\n..Aga mitte ainult voodite looja! 2017 aastal sündinud voodite brändi esimene kollektsioon “Tuul” pakub unikaalses koosluses tootevalikut magamis- ja lastetoa sisustamiseks. Mööblile sekundeerivad tekstiilid ja aksessuaarid. Inspireeritud Eestimaa looduse värvidest, valgusest ja kargusest. Kuigi moodne, hindab traditsioone. Õige pisut isepäine. T\nMidagi pole parata, ikoonilise väärtusega esemete ja ajatu kunsti vastu ei saa. Kvaliteetsed asjad on kui pereliikmed, loojad on pannud neisse oma hinge ja seda on tunda. Loomulikult on selline toode veidi kallim, aga igati oma hinda väärt. Elitise uusimad Panoramique fototapeedid näevad välja nagu kõrgtasemel kunst. Nad on sõna otseses mõttes m ...\nTANKis alumiiniumraamiga liuguksed -20%


Tänavu ei käidud Roomas pelgalt põltsamaalastega. Viiele kunstiinimesele Põltsamaalt lisandus sama palju Jõgevalt ja üks Tallinnast. Reis kestis nädalapäevad. Et võõrsilt naasti suurte elamuste ja huvitavate Rooma linna vaadetega, kinnitab kuni 14. oktoobrini Põltsamaa raamatukogus olev Rooma maalilaagri näitus “11 pilku Roomale”.\nÜks Roomas käijatest, Põltsamaa Kunstikooli juhataja Ethel Hakkaja ütleb, et on superrõõmus selle üle, et Rooma-huvilistest tervelt 1l-liikmelise grupi kokku sai. Ainus meeshing selles seltskonnas oli Jõgevalt pärit kunstnik Toomas Muru, Alveri muuseumi juhataja. Hakkaja juhib näituse avamisele tulnute tähelepanu veel ühele huvitavale tõigale, õigemini suurele omalaadsele kokkusattumusele. Kui Itaalia reisilosales 11 kunstnikku, mille järgi näitus sai pealkirjaks “11 pilku Roomale”, siis saatuse tahtel nihkus näituse avapäev just 11. kuupäevale.\n“Usun, et järgmisel aastal mingisugune grupp meist läheb kindlasti jälle Roomasse maalima. Kuid kindlasti sugeneb veel mingisugune koosseis, kes sõidab maalima mõnda teise välisriiki,” usub Hakkaja, kelle sõnul 90 protsenti näitusele pandud töödest on Roomas kohapeal maalitud. Päevakord kujunes ideaalis selliseks, et hommikupoolikul maaliti ühel turismiobjektil, aga õhtupoolikul juba teisel. Igal päeval leiti aega ka kuumas rannas mõnulemiseks.\n“Kui meie Eestis elame depressiooni välja selle kaudu, et joome endid silmini täis ja “kustutame kõvaketta tühjaks”, siis itaallased käituvad sarnaselt meile jäätisekohvikus. Nad lärmavad, trügivad ja määrivad üksteist jäätistega, kusjuures näiteks metroos on nad väga viisakad, vaiksed ja vaoshoitud. Jäätisekohvikus oli hirmus lärm - kõik trügisid, keegi ei saanud mitte millestki aru. Kohvikus oli oma 150 sorti jäätiseid, neid olid suured kuhilad, mitu palli otsakuti. Ma ei oleks ilmaski selle peale tulnud, et jäätisega saab niimoodi oma halba tuju leevendada,” räägib Muru. “Sain tugeva impulsi. Kui ma Roomas maalisin 4-5 pilti, siis tagasi tulles tegin neid päris suure hulga.”\nMarian Rõuk seevastu ütleb, et tema oli Roomas esimest korda ja paljutki tahaks seal veel näha, kuulda ja maitsta. Ka jäätisekohvikus jäi tal käimata, kuna Roomas liikusid nad grupiti ja nende seltskond sinna ei sattunud. Rõuk lisab, et tema märgusõnaks Roomas oli mosaiik, sest ta polevat oma elus veel mitte kunagi nii palju koos ja korraga mosaiiki näinud. “Sealne mosaiigikunst, selle värvide mäng on vapustav.”\n“Roomas on veel nii palju maalimisvõimalusi ja avastamisrõõmu, et ma ei tea ütelda, millal see võiks ammenduda,” sõnab Hakkaja. “Mul tekkis mõte, et tahaksin sealt edasi ka Napolisse sõita. Tahan Pompeisse minna.”\nRooma vaateid ja kõike seal maalitud ilusat-huvitavat saab näha Põltsamaa raamatukogu konverentsisaalis kuni 14. oktoobrini. Põltsamaalt läheb näitus “11 pilku Roomale” edasi Jõgevale.


Pulleritsu/Scanpixi spordiblogi: Pullerits: Jooksumeeste laul on lauldud\nKujutage ette, et õnnestuks võistlema panna praegused Eesti kõvemad jooksumehed ja poole sajandi tagused tegijad, nüüdsed manalamehed Hubert Pärnakivi ja Lembit Virkus. Tulemus oleks nüüdseile tegijaile masendav.\nVõtsin Pärnakivi ja Virkuse parimad ajad ning kõrvutasin need Eesti tänavuste edetabelijuhtide resultaatidega ning sain korrespondentsvõistlusel sellised tulemused (kaotus võitjale meetrites):\nLembit Virkus 8.11,6\nHubert Pärnakivi 8.12,2 (-4 m)\nTiidrek Nurme 8.22,6 (-67 m)\nTaivo Püi 8.29,55 (-11o m)\n5000 m jooks\nPärnakivi 13.59,8 (-14 m)\nVirkus 14.02,8 (-32 m)\nPavel Loskutov 14.15,73 (-109 m)\n10 000 m jooks Virkus 29.06,4\nPärnakivi 29.17,4 (-65 m)\nLoskutov 30.14,5 (-390 m ehk peaaegu terve ring!)\nPüi 31.06,65 (-688 m)\nAleksei Saveljev 9.09,95 (-88 m)\nMartin Mooses 9.11,60 (-97 m)\nNeed olid sedavõrd jahm atavad tulemused, et sundisid asja analüüsima. Vestlesin professor Ants Nurmekiviga (kes jooksnud 1969. aastal 5000 m 13.46,8 ja 10 000 m 28.37,4 ja ütles oma tollaste aegade kohta: "Need tulemused ei kõlba kuskile. Viies tuhandes saan [maailma parematelt] ringiga ja kümnes tuhandes kahega."), nõukaajal NSV Liidu ametiühingute jooksukoondise juures tegutsenud Andres Nirgiga, Pavel Loskutovi juhendaja Harry Lembergiga, oma jooksutreeneri Meelis Minniga ja 1980. aastate tippmehe Rein Valdmaaga (5000 m 13.48,5 ja 10 000 m 29.01). Uurisin, et milles asi.\nSiin on järgnevalt uurimistulemus, mis ilmus tänase Tartu Postimehe tagaküljel, mida vaevalt seetõttu kõik märganud on. Ja allpool on olulisi täiendusi - see, mis lehte ei mahtunud!\nEesti tippmehed jäävad jooksuveteranidele alla\nParem, kui eesti naised seda ei loeks, aga fakt jääb sellegipoolest faktiks: eesti meeste, isegi nende seast kõige paremate suutlikkus, kannatamisvõime ja tahtejõud on väiksemad kui pool sajandit tagasi.\nLööme lahti Eesti tänavused jooksuedetabelid – ning mis me näeme! Kolmel pikamaajooksu alal neljast jäävad tänavused nobedaimad Tartu kahe omaaegse kuulsuse, Hubert Pärnakivi ja Lembit Virkuse parematele tulemustele selgelt alla.\nSuurim on kaotus 10 000 meetri jooksus, kus hooaja edetabeli juht, Tartu Ülikooli Akadeemilist Spordiklubi esindav Eesti esistaier Pavel Loskutov kaotab Virkusele rohkem kui minuti. Meetriteks ümberarvestatult teeb see peaaegu terve staadioniringi.\nAinsana suudab Pärnakivi, kes oleks sel teisipäeval saanud 75, ja Virkust, kes jõudnuks sama tähiseni kolme nädala pärast, edestada samuti TÜ ASKi värve kaitsev Tiidrek Nurme. Ta pälvis uue isikliku rekordiga 13.57,51 Ungaris alla 23-aastaste EMil viienda koha.\nKuidas on võimalik, et Pärnakivi ja Virkus, kes võistlesid söerajal, mitte tartaanil, kes treenisid viletsates tossudes, mitte jalgu säästvate Asicsite või Nike’dega, kes talvel pidid harjutama lumes ja jääl, mitte soojas-õdusas hallis, kel polnud rikkalikku toidulauda, ammugi mitte toidulisandeid ega pulsikellasid, rääkimata nüüdisajal kergesti kättesaadavast rahvusvahelisest know-howst – ja ometi suutsid nad joosta paremad tulemused kui nüüdsed parimad?\n«Asi on kõrvade vahel,» väidab kaks kümnendit tagasi pikamaajooksus EPAt esindanud Rein Valdmaa. «Praegu loodetakse liiga palju igasugu imeasjadele,» – ta viitab just toitumisprogrammidele, pulsomeetritele jms-le – «selle asemel, et ise vaeva näha. Selle peaks suurte tähtedega kirjutama ja alla kriipsutama!»\nSeda, et elu on liiga kerge ning no ored inimesed on mugavaks ja laisaks läinud, nendib ka Meelis Minn, ainus rahvusvahelise kategooriaga jooksutreener Eestis. Ta on lugenud arvukalt välismaa jooksuässade raamatuid ning teab, mis on nende edu retsept. Selle leiab näiteks Keenia jooksutuus, pikka aega maailma maratonijooksu tippmarki 2:04.55 vallanud Paul Tergati biograafiast: «Minu treeninguis on kaks perioodi: aeg, mil harjutan kolm korda päevas, ja aeg, mil harjutan ainult kaks.\nEestis on raske leida ühtainustki noort, kes oleks valmis jooksus suuri sihte seadma. Tartu Kalevi kergejõustikukooli direktor Andres Nirk on täheldanud, et ükski üliõpilassportlane suuremast võidust kui Eesti meistritiitel küll ei unista. Ja ei saagi unistada, sest kui hilisööni õppida, päeval koolipinki nühkida ja alles õhtupoolikul kella viieks trenni ilmuda, jääb treeningtöö kvaliteet paratamatult viletsaks.\n«Tänapäeval on noortel maailmas palju tähtsamaid asju kui jooks,» tõdeb Nirk.\nSedasi, nagu nendib TÜ ASKi jooksjate nõustaja ja Loskutovi juhendaja Harry Lemberg, taandubki kesiste jooksutulemuste seletus Eesti jõudmisele heaoluriikide kilda. Rohkem kui veerand sajandit tagasi, mäletab Lemberg, innustas paljusid tõsisemalt harjutama näiteks maavõistlus Helsingi ülikooliga või lootus pääseda Vene kroonu tavaväeosast spordiroodu Riias. Ta ise, pisut alla nelja minuti küündinud 1500 meetri jooksja, sai iga nädal 12 rubla eest toidutalonge, mille vahetas Võidu sööklas 11 rubla sularaha vastu – see oli tollal neljandik stipist –, ning aeg-ajalt anti häid jooksususse ning kutsuti koguni lõunalaagrisse.\n«Nüüd on neid inimesi vähe, kes tahavad professionaalselt harjutada,» lausub ta. «Noortel on niigi hea elu.»\nTartu Ülikooli emeriitprofessor Ants Nurmekivi, kelle 5000 meetri rekord 13.46,8 ja 10 000 meetri tippmark 28.37,4 oleks Eesti nüüdseile tippudele lausa kosmilised tulemused, loetleb jooksutaseme langetajate hulgas veel terve rea põhjusi. Alates sellest, et nooruses forsseeritakse tulemusi jahtides sageli treeningud üle ja võisteldakse ülemäära palju, ning lõpetades sellega, et liiga palju harjutatakse mugavas hallis, kus ei saa arendada piisavalt tahtejõudu ega vastupidavust.\nEnt ükski asjatundja ei seleta Pärnakivi ja Virkuse resultaatide kättesaamatust sellega, nagu olnuks nad imemehed. Ei olnud. Nad olid professionaalid – treenisid targalt, tugevalt ja sihikindlalt. «Nad kasvatasid endas tahtejõudu, ei andnud järele igale kiusatusele ega alla raskele ajale,» lausub Meelis Minn.\nParaku on selleks, et jooksjana vähegi arvestatava tulemuseni küündida, vaja vähemalt kümme aastat tõsiselt tööd teha, märgib Lemberg. Ja selgi juhul pole garantiid, et oodatud tulemus tuleb.\nKes on valmis ootama ja pingutama ja kannatama?\nEga vist keegi. «Igaüks tahab hakata 21-aastaselt juba esimest miljonit teenima,» sõnab Lemberg.\nLoomulikult ei mahtunud lehte kõik Eesti jooksu allakäigu põhjused. Siin siis lisandusi.\nValdmaa väitis, et Eesti jooksjad ei ole valmis võitlema tulemuse eest. Selle asemel, et staadionil aegu joosta - "staadion paneb kõik paika - see on lakmuspaber," kuulutas ta -, osaletakse muudkui igasugustel järve-, tiigi- ja külajooksudel. Aga ainult staadionijooks, kus tuleb läbida ring ringi järel ja kus suutlikkus peegeldub konkreetses ja teistega võrreldavas tulemuses, õpetab kannatama ja võitlema. Tõepoolest, mida näitab ümber Pühajärve jooksu võit ajaga 32 minutit kopikatega? Mitte midagi.\nTeiseks, kui veel Valdmaad tsiteerida, aitaks Eesti taset edasi viia võistlemine välismaal. Eestis ei ole ju konkurentsi - kellega sa siin end võrdled? Kes sunnib sind siin kiiremini jooksma? "Siin joostes tase ei tõuse," lausus Valdmaa.\nNirk väitis, et kui Pärnakivi ja Virkus olid professionaalid, siis nüüd on enamik jooksjaid asjaarmastajad. Seda vaatamata professionaalsele varustusele. (Pulsikellad! - P.P.) "Neid professionaale, kelle eesmärk on väga hea tulemus ja väga hea esinemine rahvusvahelisel areenil, peale Loskutovi ei olegi," ütles ta. Tõepoolest, isegi Vjatšeslev Košelev, keda mõned ümber järve silkavad harrastusjooksjad on nimetanud inimeseks teiselt planeedilt, rahuldub külast külla ja ümber veekogude joostes auhinnaraha korjamisega.\nProfessionaalsuse võrdlemiseks viitan Lembergilt saadud infole. Ta väitis, et Enn Sellik jooksis 19-aastaselt juba 7000 km hooajal, aga Tiidrek Nurme läbis mullu vaid 4800 km. Jah, ta alustas jooksuga hiljem kui Sellik. Aga iva on selles, et tuleb akumuleerida piisav maht, enne kui saab tipptulemusi loota. Mahu akumuleerimine võtab aga pikka aega, pikki aastaid. Ja seejuures arvestagem - siinkohal tsiteerin taas Lembergi -, et kui sa hiljemalt keskkooli lõpuks 1500 meetrit vähemalt 3.42-3.45ga ei jookse, siis pole ka lootust kellegi huviorbiiti sattuda, mis omakorda tähendab, et võid jooksjakarjääriga lõpparve teha.\n"Nurme ja [Nikolai] Vedehhin võivad jooksma hakata nelja-viie aasta pärast," prognoosis Lemberg, lisades: "Aga see eeldab meeletut tööd." Jätkub neil kannatust?\nMiks jääb mahu akumuleerimine nii hilja peale? Aga sellepärast, seletas prof. Nurmekivi, et kui tema käis iga päev kooli ja tagasi mitu kilomeetrit ja Sellik käis samuti, siis nüüdisajal sõidutatakse kooli auto või bussiga. Loomulikust liikumisest saadav nn akumuleeritud maht on seetõttu peaaegu olematu. Siinkohal veel kord sõna Lembergile: "Meil puudub igapäevases tegevuses füüsilise liikumise vajadus, et me elus püsiksime." See nending paneb paljugi paika.\nProf. Nurmekivi viitas ka mitmele kahe otsaga asjale. Nagu näiteks kergejõustikuhallid - iseenesest toredad kohad, aga pikamaajooksutrenni hallis läbi viia ei saa, väitis ta. Samas, lisas ta, ega saa öelda, et lumel ja jääl on hea joosta, aga ilma õues rasketes oludes treenimata tahtejõudu ja vastupidavust ka ei arenda. Edasi lahkas prof. Nurmekivi, kuidas noored teevad endale lõigutrenniga ilmselt liiga, selle asemel et pikkamisi baasi laduda. Aga kui treeneri õpilased tulemusi ei näita, siis küsitakse ju temalt, mida ta õieti teeb, ja kui tulemusi pole, siis igasugune rahaline toetus ähvardab ära kaduda, märgib ta. Nii ongi treenerid ilmselt jõudnud arusaamiseni, et palju etem on treenida kiirus- ja jõualasid, kus tulemused on kiiremad tulema, lausus prof. Nurmekivi.\nMeelis Minn koostas mulle terve süsteemse traktaadi, kus viitas Eesti pikamaajooksu ja tegelikult üldse kogu kergejõustiku süsteemitusele, mis algab kas või sel lest - mõelgem "10 olümpiastardile" - noorsportlaste liiga varasest spetsialiseerumisest ja ettevalmistuse forsseerimisest selle asemel, et reaalseid ja jõukohaseid eesmärke seades samm-sammult ja loogilist rada pidi areneda. Süsteemitus jätkub sellega, et valitseb asjatundjate põud (kes on meie hulgast jäädavalt, kes kergejõustiku juurest lahkunud), mistõttu pole ime, kui treeningmetoodika põhimõtted on vajunud unustusse. "Tehakse sporti, mitte ei toimu teadlik treenimine," märkis ta. Süsteemitus küündib selleni, et Eesti kergejõustikus tervikuna puudub süsteemne lähenemine ja asjatundlik töö; igaüks nokitseb isseette.\nJa kõige krooniks las räägib taas Erki Nool. Kurat, mulle Nool meeldib! Lugege, mis tal öelda oli.\nNool rääkis, et treenis mõni aasta tagasi keskmaajooksjat Priit Lehismetsa. Kõik rääkisid Noolele, et oi-oi-oi, Lehismets teeb liiga palju trenni. Nool sai siis kuskilt Mart Vildi (tänaseni Eesti rekordimees 1500 m jooksus 3.39ga) treeningpäevikud ja näitas neid Lehismetsale. Ja teate, mis Lehismets ütles? Vangutas pead ja ütles: "Oh sa kurat!"\nJa lõpuks säärane lugu. Kui Nool veel tippsporti tegi, jooksis ta kõvasti lõike ja lebas pärast tilgutite all. Loomulikult tahtsid kõik sama kõvaks saada, nagu oli Nool. Mis nad selleks tegid? Hakkasid teda kopeerima, väitis Nool. "Aga nad kopeerisid ainult tilguteid," meenutas Nool, "lõike ei kopeerinud keegi."\nNüüd, nagu kuulda, tahetakse tilgutid ära keelata. "Ehk siis hakatakse kopeerima ka mu jooksmist," avaldas Nool lootust.\nFoto 1: Haile Gebrselassie püstitab Berliinis maratonijooksu maailma tippmargi 2:04.26. Foto autor: Reuters / Scanpix\nFoto 2: Hollandit esindav Lornah Kiplagat jooksmas Itaalias naiste poolmaratoni maailma tippmarki 1:06.25. Foto autor: AP / Scanpix\nFoto 3: Jooksja poolmaratonil USAs Colorado osariigis Aspenis. Foto autor: AP / Scanpix\nFoto 4: Chicago maraton. Foto autor: AP / Scanpix\nFoto 5: Samm läbi lombi Berliini maratonil. Foto autor: AFP / Scanpix\nFoto 6: Jooksjad võtmas tõusu Jungfrau maratonil Šveitsi Alpides. Foto autor: Reuters / Scanpix\nFoto 7: Uusmeremaalane Johnatan Wyatt Jungfrau maratonil. Foto autor: Reuters / Scanpix\nFoto 8: Valge mees Viktor Roethlin Šveitsist võidab Osaka MMil maratonis pronksmedali. Foto autor: AP / Scanpix\nPostitas: Priit Pullerits @ 15:29 kommentaare: 19\nLõpuks üks tõsiseltvõetav ja arvestatav teemakäsitlus siin blogis. Tahtejõud, oskus ja suutmine kannatada, see tuleb kõik läbi raskete ja ränkraskete treeningute ja olude, mitte pilpa peal ja kontrollitud tingimustes. Pulsikellast - see on üks tagasiside allikas treenijale. Rääkides oskusteadmist vähesuses, siis uurivale ja terasele treenijale justkui treeneri eest. Seepärast tundub siin blogis varasemad väljaütlemised pulsikellade osas samast klassist silmakirjalikud kui spetliast-treeneri võtmine, et need on vaid vahendid, mis aitavad õiget teed hoida, trenni ei tee neist kumbki sinu eest ära, nisamuti kui kell ei tee seda ka treener sinu eest. On muidugi tore omada head treenerit, kellesse on usku, ent milleks alahinnata ja maha teha pulsikella. Nagu kehva treener ei valda ja ei arvaste kõiki nüansse, mis tulemust mõjutavad või kehva tagasisidet andev treenitav, mistõttu jääb tema suur potentsiaal avamata, nii samaväärne on pealiskaudne kellakasutus. Ent kellakasutajamist mõttetuseks pidada pole päris õige, paljud on siiski vaevunud manuaale põhjalikult lugema ja osa läinud veelgi kaugemale - jooksualast/sportimisalast teaduskirjandust raamatupoe lettidelt, ajakirjadest, weebist eestikeelset ja muukeelset valmis omandama.\nPriit, Tartu Maraton toimub suusatamises! Las need jooksumehed ja nende vidinad olla eks!\nhuvitav kas kõvema mootoriga on suusatajad või jooksjad?\nRaske on noortel pühenduda, kui on ka näha, et hetke Eesti tipud on maalima tipudest nii pikalt maas, siis kaob lootus maailma tasemele midagi korda saata. Samas on hulgaliselt alasid kui pea maailma tipud kõnnivad meie keskel ja see tundub ka käega katsutavam ja reaalsem.\nMinu arvates nõuab Pühajärvel korraliku hea aja saavutamine sama palju vaeva kui staadionil. Staadionil ei ole ju tõuse ning igasuguseid järsemaid kurve, mis veidi ikka tulemust mõjutavad.\nAga kas Koselevil olekski hetkel mõtet treenida mingisuguse tippaja nimel, kui temal nagunii puudub võimalus osaleda tiitlivõistlustel?\nSaan aru, et see on jälle su ajakirjanduslik nipp jätta mõned olulised faktid mainimata. Nimelt, Loskutov on maratoni jooksja eelkõige ning tema maratoni top 10 on ilmselt ka Eesti kõigi aegade top 10. Muidugi selles osas on sul õigus, et üldiselt on seis nadi kui mõelda maailma tippudele.\nMa tahaks teada, kuhu kadus jooksmine 90 alguses. Kui tabeleid vaadata siis 3, 5 ja 10K rekordid on kõik kuni 88-89 ja siis on vaikus. Vastus on, et hakati jooksma maratone ehk poolmaratoni ja maratoni rekordid on kõik 1990-2007 aastatel tehtud. Kas omadel aegadel treeninud mehed (Hubi, Virkus, Vilt, Sellik jne) ei olnud võimelised jooksma rohkem kui 10km? Pirksaar ja Loskutov on tõsise töö mehed ja leian, et maratoni jaoks tenni teha on kordi suurem töö kui 5K jaoks kiirust koguda.\nSeda teemat võiks vaadata veidi laiemalt. Miskipärast ei suudeta kogu maailmas jõuda endiste SDV , Poola ja Tsehhi naisjooksjate tulemusteni. 20 aastat vanade vasaraheite, kuulitõuke, kettaheite tulemusteni jne. Kas kogu maailm käib alla?\nJah, kogu arenev maailm käib alla. Tsiteerin taas Rein Valdmaad, kes juhtis tähelepanu sellele, et Maroko, mis on jõudsalt elatustasemelt arenenud, on jooksuriigina tagaplaanile vajunud. Alžeeria samamoodi. Üksikuid sähvatusi sealt tuleb, aga kõrgetasemelist keskmist enam pole.\nRaxile, et miks maratonides on viimasel ajal tehtud paremaid tulemusi. Pole asja uurinud, aga pakuks, et maratonid on saanud uue aja vaimustusalaks (Äripäevastki käis terve kamp Berliini maratonil), sest neid joostakse igal pool maailmas ja uhke on massidega kaasa liikuda. Kuid olen nõus Valdmaaga, et staadion paneb lõppkokkuvõttes kõik paika. Seal on ajad võrreldavad. Seal tuleb osata kannatada. Maratoni võib võita ka 2:15ga - oleneb konkurentsist (sest üle paari maratoni aastas ei jookse ja tippe igale võistlusele ei jätku), raja profiilist ja välistemparatuurist ja sudust jne jne.\nViga on kodudes! Priit mitu last Sul on? Kasvata neist maailmatasemel jooksumehed-naised, siis pead koopainimese tasemele tagasi laskuma ja nagu Virkusel-Pärnakivilgi polnud, nagu venelased ütlevad, "Mitte ni-huija-delat", tuligi igavuse peletamiseks joosta. Piir oli kinni ja see oli võimalus võib-olla Soome saada! Mind paneb samamoodi hämmastuma, kuidas tänapäeva noored suudavad 5-6 tundi arvuti taga istuda, nii et nad ei joo-söö, ega pilguta silmigi - vot see on vastupidavus!\nPõllumajandusminister ütles õieti; "15 aastat oleme ainult tiigrihüpet arendanud ja nüüd karjume, miks toit nii kallis on?" Vahetame selles lauses paar sõna ära ja see kehtib ka Eesti spordi kohta suurepäraselt!\nSaab Keenia oma "Tiigrihüppe", kaovad ka sealt jooksumehed!\nTäiesti müstiline on mõelda et tipud jooksevad 1000m lõike ilusti 2:30 ja kiiremini väikese pausiga ja seda 5-6 korda treeningu jooksul. Aga jah kõik on raha taga siiski, mis trenni sa teed kui ei jõua süüa lauale osta ja tosse jalga muretseda rääkimata VÄGA vajalikest välismaa laagritest. Ei ole kindlustunnet. Koguaeg peab tiksuma peas probleem raha pärast ja nii ei saa treenida kui mõtted ainult sellel!\nEga siis 50 a tagasi ainult hapukapsa, peki ja leiva pealt trenni tehtud. Söödi ka igasugu vitamiine, toidulisandeid ja taastumisvahendeid. Paljud neist on tänapäeval dopinguainete nimekirjas. Arvan, et see pole sugugi väike põhjus toonaste ja praeguste tulemuste erinevuses. Eelnevaga ei taha ma meie tublide spordimeeste tulemustele varju heita. Nii see lihtsalt oli.


Liisi Voolaid, Johanna Maria Mängel 4. okt. 2019 Muusika\nJazz-funki ja neo-souli pioneer Roy Ayers annab Tallinnas kontserdi 22. oktoobril.\nHelifilter on rubriik muusikast huvitatud lugejale, kus Edasi muusikatoimetajad Johanna Maria Mängel ja Liisi Voolaid vahendavad Eesti, aga ka suurema muusikamaailma uudiseid. Kuldse sügiskuu puhul kaasaegset lopsakat R&Bd, ajaloolise tagasivaatena südamlikku ja õrna kitarrimuusikat endiselt biitlilt ja indie-folgi kaasaegselt kangelaselt. Sekka soovitusi eesootavateks soulist pungil kontsertideks meil ja mujal.\nLiisi soovitab: George Harrison – George Harrison\nSee 1979. aasta album pole võib-olla väga aktuaalne, kuid on kindlasti ajatu. Vaikne, privaatne ja siiras biitlimees George Harrison. The Beatlesi palade “Here Comes the Sun” ja “While My Guitar Gently Weeps” autor.\nAndnud pärast biitlite tegutsemist välja 13 sooloalbumit. Südamlik, õrn, helge, ent sügav muusika nii meloodias kui ka lüürikas. Sobiv hommikusse, looduskeskse jalutuskäigu kaaslaseks klappides ja hetkedel, kui on tunne, et tahaks kuidagi mõtteid puhastada. Lood on kõige paremas mõttes lihtsad – kõrvale ja mõttele leebelt lugu jutustades. Hästi lahkelt kaasa kutsuv helipilt, millesse justkui sügavalt välja hingates hea pehmelt maanduda. Annab südamesse sooja ja meelitab välja naeratuse.\nLiisi soovitab: Mahalia – Love and Compromise\nUuekooli R&B laulja-laulukirjutaja Ühendkuningriigist, kes viimased aastad kostitanud maailma sulniste žanripuhaste singlitega. Voolav vokaal, tummised biidid ja romantiline meelestatus. Mahalia kogub hoogu – nii tuure uue albumi rahvusvahelise tuuriga kui ka oma loomingus. Septembris ilmunud täispikk debüütalbum on üsna mahukas möödumine verstapostist. Albumilt leiab 13 lugu, milles ka kaasategevaid artiste – Burna Boy, Terrace Martin, Ella Mai, Hamzaa ja Lucky Daye.\nPlaat avaneb… huvitavalt. Kõigepealt püütakse kuulajat helisalvestisega souliikooni Eartha Kitti jutust teemal kompromiss (ja selle võimatus) armastuses, viitena albumi nimele. Kitti tsitaat kasvab Mahalia looks, mis räägib meile läbitud suhtedraamast edasi liikumisest, toeks loop’imas hingestatud taustavokaal. Teiseks looks tema ehk suurimaks singliks kujunenud “I Wish I Missed My Ex”, korralikult ja pehmelt põrkuv R&B näide, mille saatel ka tantsuplatsil nõksutada. Kohe kolmandaks tulistatakse otsa hetkesingel “Simmer” koos Burna Boyga. Tantsuplatsi kütkestaja, puusa lahtikerija, lõunamaa rütm.\nSeejärel voolavad ballaadilaadsed lood, kuni jõuame palani “He’s Mine”, mis on sensuaalne, lihtne armastuslugu, kerge tantsulise minekuga. Mitte et vahepealsed lood püsivust väärt ei oleks, vaid soovides mitte kogu muusikat lahti kirjutada, mainin plaadi viimast lugu “Square 1”, mis on minu hetkelemmik sellelt albumilt. Ajatu soulistiil meloodias, klaverikäigus, jazziklubi suitsuselt õrn trummisahin ja veena voolav meloodia tema mesise vokaaliga. Mahe. Küps – seda ei saa veel öelda, jääme järgmisi lugusid ootama. Just produktsiooni osas kogu tulem veel “päris seal” küpselt magusas punktis minu jaoks pole. Aga küpsemas Mahalia kindlasti on.\nJohanna soovitab: Snoh Aalegra – Ugh, Those Feels Again\nIraani juurtega Rootsi artist Snoh Aalegra järg “FEELS”-nimelisele debüüdile asetab laulja moodsa souli areeni epitsentrisse. Paras annus 90ndate R&B tummist ja lainetavat nostalgiat koos Aalegra hingestatud sametise vokaaliga moodustavad täidlase terviku ühe suhte eluringist. Eneseteadlikult tituleeritud ja emotsionaalselt toores “Ugh, those feels again” voolab läbi tutvumiselevuse ja zsa zsa zsu, tugeva veetluse ja eufooria ning jõuab peale pinge murdumist tuttavasse tupikusse, kus kõik lõpeb. Tänapäevases singlitest juhitud muusikamaailmas on taolise küpse terviku kuulamine eriliselt nauditav.\nJohanna soovitab: Devendra Banhart – Ma\nVõluva indie-folgi kehastuse Devendra Banharti diskograafias tähistab värskelt lansseeritud “Ma” tema kümnendat kauamängivat. Juubelialbumi tuumas kõlab endiselt õrn ja vastupandamatu kitarrisõrmitsemine ning mehe pehmelt vibreeriv vokaal, kuid atmosfäärikihte lisavad ka süntesaatori, viiuli ja saksofoni üllatavad elemendid, mis siiski suurde helipilti orgaaniliselt asetuvad.\nPlaat kannab endas elutarkusi, mida Banhart sooviks, et oleks ise noorena kelleltki õppinud ning mida anda edasi oma (vähemalt seni) kujuteldavale lapsele. Veel harutab ta läbi muusika lahti vanemate ning mentorite kaotuse leina. Sõnum asetab albumi ka pisut kindlamatesse raamidesse, mis Banharti mõningase varasema loomingu liialdast laialivalgumist arvestades on hea. Vaatamata oma sügavusele pole “Ma” kurb kuulamine, vaid pigem pehme helitekk, mille sisse mähituna ilusa suve sügiseks lagunemist imetleda.\nLiisi soovitab: Ari Lennoxi kontserttuur Euroopas\nEi, kahjuks ei jõua see uuekooli souliartist küll Eestisse, kuid väga lähedale Skandinaaviasse küll. Mesine ja sensuaalne, soojust kiirgav vokaal võrgutab igas tema lauldud loos. Tundub mõnusalt sobivat sügis-talvisesse atmosfääri, hubaselt tuisu eest kontserdisaali põgenedes, et lasta end heliseval energial kanda. Soojenduseks siia äsja toimunud ja salvestatud NPR Tiny Deski kontsert, mis annab sellest veidigi aimdust. Ari Lennoxi tuuriinfo leiab siit.\nJohanna soovitab: Roy Ayers Fotografiskas\nFotografiska on avamisest saadik oma muusikaprogrammiga melomaane rõõmustanud ning jätkab seda nüüd jõuliselt jazz-funki ja neo-souli pioneeri Roy Ayersi kontserdiga 22. oktoobril. Selliseid legende ei kohta kohalikul kontserdiskeenel just tihti. Alates 60ndatest kuuluvad tema ajatusse pärandisse lisaks ülalmainitud žanritele ka acid jazzi liikumise vedamine ning mehe novaatorlikud helid on leidnud uue elu lugematutes hiphopi-sämplites. Temaga on koostööd teinud ka sellised artistid nagu Rick James, Kerri Chandler, Erykah Badu ja Tyler, The Creator ning tema legendaarne vibrafoniheli kõlab Guru oivalisel hiphopi ja jazzi segul Jazzmatazz, Vol. 1. Tasub kiirelt tegutseda. Rohkem infot leiad siit.\nPosted in Muusika and tagged Edasi, helifilter, kontsert, muusika, soul. Bookmark the permalink.


Vaktsiinipassi jaoskonnas ei nõuta – Pealinn.ee\nTULE 17. OKTOOBRIL VALIMA Vaktsiinipassi jaoskonnas ei nõuta (0)\n“Tahan tallinlastele südamele panna, et nad osaleksid volikogu valimisel,” ütles Tallinna valimiskomisjoni esimees Priit Lello. “Nii saab iga elanik otsustada, kes järgmised neli aastat meie linna elu kujundavad. See on võimalus kaasa rääkida.” Igaüks saab anda kohalikel valimistel oma hääle 11.-17. oktoobrini.\nSeekordsed kohalikud valimised kestavad vaid nädala, kuid keegi pole enam aheldatud ühe valimiskoha külge ja valimiskasti saab raskelt haige tellida ka maakoju või suvilasse. Oma ringkonnas saab hääletada ükskõik millises jaoskonnas, kuna nimekirjad on nüüd elektroonilised. Hääletamisõigust ja hääletamisvõimalusi linnas selgitab ka valimiste teabeleht, mis saadetakse valijale hiljemalt 7. oktoobril. Teabeleht saadetakse elektrooniliselt inimestele, kes on eesti.ee keskkonnas oma ametliku e-posti aadressi edasi su unanud, ülejäänud valijatele saadetakse teabeleht nende ametlikku elukohta paberil. Muidu saab valimiste kohta infot www.valimised.ee/et/kohalikud-valimised-2021 või tallinna lehel www.tallinn.ee/est/valimised/Tallinna-Linnavolikogu-valimised\nKuna hääletamine omavalitsuste valimistel on koondunud ühte nädalasse, saab valida kogu selle nädala vältel. Valimised algavad 11. oktoobril ja kestavad 17. oktoobrini.\n• Esmaspäeval kell 9 algab ka elektrooniline hääletamine. Esmaspäevast laupäevani saab hääletada nii pabersedeliga jaoskonnas kui ka elektrooniliselt. Elektrooniline hääletamine kestab ööpäev läbi 11. oktoobril kella 9-st 16. oktoobril kella 20-ni. E-hääletamise alustamiseks tuleb minna valimiste veebi avalehele valimised.ee Vahetult enne e-hääletamise algust avaldatakse seal valijarakendus koos e-hääletamiseks vajaliku info ja viidetega.\n• Valimispäeval, 17. oktoobril saab hääletada ainult pabersedeliga.\n• Uuendusena saab valija pühapäeval jaoskonnas pabersedeliga hääletades oma e-hääle veel ära muuta. Selleks tuleb lihtsalt sedel kasti lasta nagu tavaliselt hääletama minnes. Viimane sedelihääl jääb kehtima, eelmine elektrooniline kustutatakse. Elektroonilist valikut saab muuta ka varem jaoskonda minnes, kui see on enne antud. Pabersedelil antud häält enam muuta ei saa.\nTervisehädaga inimesed võivad valida ka kodus\nTervisehädaga või liikumisraskustega inimesed, kes soovivad hääletada sedeliga, saavad seda teha reedest pühapäevani.\nKodus hääletamiseks tuleb helistada oma linnaosavalitsusse ette reedel ja laupäeval kella 12-20 ning pühapäeval kella 9-14. Oma soovist tellida valimiskasti koju võib teada anda ka e-posti teel.\n“Inimesed, kes ei saa jaoskonda valima minna ega taha seda teha ka elektrooniliselt, peaksid valimisnädalal andma sellest nii ruttu kui võimalik teatada oma linnaosavalitsusele,” ütles Tallinna valimiskomisjoni esimees Priit Lello. “Kui keegi on haigena mujal kui oma sissekirjutuse järgses elukohas, näiteks maakodus või suvilas, või laste juures, siis ta saab ka seal hääletada, aga sellest soovist tuleks teatada omavalitsusele esmaspäevast neljapäevani. Siis tullakse talle kastiga tema asukohta. Tuleb silmas pidada, et kodus hääletamine pole mugavusteenus, see on mõeldud ainult neile, kel mingi tõsise takistuse tõttu pole võimalik endal jaoskonda minna.”\nKus võib hääletada?\nEsmaspäevast neljapäevani saab eelhääletada suuremates keskustes üle Eesti, olenemata inimese elukohast.\n• Siis on ka mujal linnades ja valdades avatud vähemalt üks valimisjaoskond, kus saab hääletada väljaspool oma elukohajärgset valimisringkonda. Tallinlased saavad nendel päevadel sedeliga hääletada ka kuskil mujal viibides.\n• Reedel, laupäeval ja pühapäeval saab hääletada ainult oma elukohajärgses valimisringkonnas. Oma valimisringkonnas aga ei pea minema enam kindlasse jaoskonda, vaid võib ise vaadata, millises oma ringkonna jaoskonnas hääl anda. Tallinnas on selleks avatud rohkem valimisjaoskondi, nii saab hääletada mugavamalt kodule lähemal. Näiteks kui valija elab Kristiine valimisringkonnas – aga Tallinnas on kokku kaheksa ringkonda –, võib valimiste päeval minna ükskõik millisesse Kristiines asuvasse jaoskonda valima.\n• Hääletada saab siiski vaid kandidaatide poolt, kes kandideerivad valija ringkonnas. Ringkondasid on kaheksa, nagu ka linnaosasid.\n• Valimisjaoskonnad asuvad nüüd ka kaubanduskeskustes. Tallinnas avatakse lisaks kuus välijaoskonda telkides, kus on üsna sarnased tingimused nagu tavajaoskonnas. Telgid asuvad keskturu juures ja suuremate kaubanduskeskuste parklates. Need sobivad inimestele,, kes ei soovi koroona tõttu siseruumides hääletada.\n• Kokku on Tallinnas valimisteks avatud 96 jaoskonda ehk 11 võrra rohkem kui eelmistel kohalike valimistel.\nKes saab Tallinnas valida?\n• Tallinna volikogu valimisel on hääletamisõigus valimispäeval 16-aastaseks saanud tallinlastel.\n• Volikogu valida saavad need Eesti kodanikud, kelle ametlik kodu asub 17. septembri 2021 seisuga Tallinnas.\n• Valida võivad Euroopa Liidu kodanikud, kelle püsiv elukoht Eesti rahvastikuregistri andmetel 17. septembri 2021 seisuga asub Tallinnas. Samadel tingimustel saavad kohalikel valimistel hääletada ka mujalt pärit välismaalased, kes elavad Eestis pikaajalise elaniku elamisloa või alalise elamisõiguse alusel.\n• Hääletada ei saa inimene, kes on teovõimetuks tunnistatud või kelle kohus on süüdi mõistnud kuriteos ja kannab vanglakaristust.\nVaktsiinipassi ei nõuta ja maskita valijat ukselt tagasi ei saadeta\nEraldi vaktsineerimistunnistust valijatelt ei nõuta ja seda ei kontrollita, sest valimised on kõigi põhiseaduslik õigus.\nTallinna valimiskomisjoni esimees Priit Lello kinnitas, et valimised on ohutud ja terviseriskid viidud miinimumini. “Oleme võtnud tarvitusele kõik abinõud, et nakkus ei leviks,” lausus ta.\nVaktsineerimispassi valijatelt ei nõuta ja ka maskita saabujat tagasi ei saadeta, kuigi valimisjaoskondades on maski kandmine kohustuslik. “Kellel maski ei ole, sellele antakse see kohapeal,” märkis Lello. “Palume nii jaoskonna töötajate kui kaashääletajate tervise huvides siiski kõigil maski kanda. Ka ei piirata kellegi hääletamisõigust, kui ta mingil olulisel põhjusel ei saa maski kanda. Kõik inimesed lubatakse hääletama. Aga inimesed, kes ei soovi viiruseohu tõttu hääletada siseruumis, saavad hääletada valimistelkides kuues linnaosas, teavitused on üleval linna kodulehel ja riigi valimisteenistuse lehel.”\nPildiga dokument kaasa!\n• Valimisjaoskonda minnes peab olema kaasas pildiga isikuttõendav dokument. Selleks on ID-kaart, pass või ka juhiluba. Pensionitunnistus aga ei kõlba, kuna sellel pole pilti.\n• Hääletussedelile tuleb selgelt ja loetavalt kirjutada valitud kandidaadi number.\n• Kui midagi läheb valesti, tuleb untsu läinud sedel tagastada jaoskonnakomisjoni töötajale, see kuulutatakse kehtetuks ja antakse välja uus sedel.\nKokku kandideerib ligi 1200 inimest\n• Eelolevatel valimistel kandideerivad kaheksa üksikkandidaati, kaheksa erakonda ja kaks valimisliitu. Kokku on kandideerijaid 1183.\n• Esindatud on erakond Isamaa, erakond Eestimaa Rohelised, Vaba Eesti valimisliit, Sotsiaaldemokraatlik Erakond, Keskerakond, erakond Eesti 200, valimisliit Narodnyi Sojuz, Reformierakond, EKRE, Eesti Tulevikuerakond ja üksikkandidaadid.


Kahjustatud Katariina kai võib variseda - Eesti Päevaleht\nKahjustatud Katariina kai võib variseda\nViimase talve ja kevade suurte tormidega on kai saanud väga tõsiseid kahjustusi.\nMuinsuskaitsealune Katariina kai Paljassaarel, Pikakari ranna ääres on muutunud sedavõrd ohtlikuks, et enne avariiremondi tegemist ei ole soovitatav seal jalutada.\nSee aasta tellis Tallinna kommunaalamet Katariina kai tehnilise seisundi uuringu, mille tulemustest selgus, et linlaste seas armastatud mereäärne ajaviitmispaik on viimase talve ja kevade suurte tormide käigus saanud sedavõrd suuri kahjustusi, et hävinud on kai alustoed ja kogu rajatis on praegu varisemisohtlikus seisukorras.\n“Kahjustused on sedavõrd suured, et võivad tulevaste tormidega kai otsa merre kanda,” vahendas olukorda Põhja-Tallinna avalike suhete nõunik Maarja Maiste, lisades et kail viibimine ja seal jalutamine on kindlasti ohtlik ning selle teavitamiseks on üles pandud liikumist piiravad märgid.\nKuigi kai remondiks on kommunaalameti järgmise aasta eelarvest ette nähtud üks miljon krooni, võib see rahasüst tulla ekspertide hinnangul liiga hilja ja kai kiire avariiremont tuleb teha veel selle aasta lõpus, enne suuremaid sügistorme ja jäätumisi, et ennetada olukorra halvenemist – kai otsa ja seal asuva meremärgi murdumist.\n“Tegemist on 19. sajandi arhitektuurimälestisega ning kai ise on saanud populaarseks Pikakari ranna ja linnukaitseala vahetus läheduses – korda tehtud Katariina kai looks sellest territooriumist terviku,” on Maiste sõnul kai säilitamine oluline nii ajalootähisena kui ka piirkonna edasise arengu soodustajana.\nMillal kaid viimati remonditi, ei osanud ametnik täpselt öelda, kuid vähemasti praeguse Eesti Vabariigi ajal seda tehtud pole. Rahanappuse ja kai praeguse halva olukorra tõttu ei saa rajatis veel lõplikult korda ka järgmise aasta tööde käigus, kui remonditakse ära mere poolt minema uhutud vuugitäited ja kaitsekihid. Selleks on tarvis täiendavaid rahasüste.\nEdaspidi soovib Põhja-Tallinna linnaosavalitsus, kelle haldusalasse ajalooline kai kuulub, leida sellele nüüdisaegsemaid ülesandeid. “Tahame ehitada sinna kõrvale paadisadama ja süvendada sissepääsuteed, et kai oleks võimeline vastu võtma suuri jahte,“ rääkis Maiste. Kai esialgsed kindlustustööd lähevad maksma 312 000 krooni.


Naiselikud ja mugavad kingad Sinu igapäevasteks teekondadeks! Valmistatud Prantsusmaal. Pealsed on vasikanahast. Laineline äär meenutab pitsi. Vooder ja sisetald on fliisist. Libisematu välistald on elastomeermaterjalist. Kiilkontsa kõrgus on ca 2,5 cm.\nORNANO Hinda toodet, märkides vastava arvu tähekesi


Wellbutrin (Bupropioon) ja juuste väljalangemine (Alopeetsia)\nJuuksevahetus (alopeetsia) kohta Wellbutrin (Bupropion) - tüüp ja ajastus\nKas olete mõtlesin, kas antidepressant Wellbutrin võib põhjustada juuste väljalangemist? Mis võiks põhjustada juuste kaotust, mida nimetatakse ka alopeetsiaks (Wellbutrin (bupropioon) ja muud antidepressandid? Kas see tähendab, et peate lõpetama ravimi võtmise ka siis, kui see toimib hästi?\nWellbutrin Kasutab ja eeliseid\nWellbutrin (bupropioon) on tavaliselt välja kirjutatud ravim.\nSeda kasutatakse kliinilise depressiooni korral , kuid ka suitsetamisest loobumisel (turustatakse nimetuse Zyban all).\nÜks põhjus, miks Wellbutrin on tavaliselt kasutusel, on see, et antidepressantide puhul on magamisvarustuse bluus väiksem, näiteks erektsioonihäired, soovi puudumine või ärritus- või orgasmiga seonduvad raskused.\nJuuste kaotus Wellbutrinil\nWellbutrin'iga ravi kõrvaltoime võib olla juuste väljalangemine. Wellbutrin'i tootja Glaxo Smith Kline'i andmetel on juuste väljalangemine selle ravimi harvaesinev kõrvaltoime, mis esineb kuskil 100-100-st inimesest, kes ravimit võtavad. Juuste väljalangemine ei ole piiratud Wellbutrin'i ja teiste antidepressantidega võib põhjustada ka juuste väljalangemist .\nMillal juuste kaotus tekib?\nAntidepressantidega seotud juuste väljalangemine on tavaliselt teada umbes kuus kuud pärast ravimi alustamist või muutmist. Juuste väljalangemise tuntud kui telogen effluvium (mida on allpool käsitletud allpool), algab juuste väljalangemine tavaliselt kolm kuni neli kuud pärast vallandamist (nt stress, meditsiiniline seisund või ravimite muutus).\nMõistamaks Wellbutriniga seotud juuste väljalangemist, aitab see rääkida juuste tsüklite faasidest. Meie juuksed lähevad tegelikult läbi nelja erineva faasi juuste "sünnituse" ja selle väljakukkumise vahel, mida nimetatakse anageniks, katagensiks, telogeeniks ja eksogeeniks. Esimene faas, anagen, määrab, kui kaua juuksed muutuvad ja kestavad kaks kuni kuus aastat.\nPeaaegu 90 protsenti teie peas olevatest karvatest on anageni faasis.\nCatagen on järgmine ja lühem üleminekufaas, kus juuksefolliikliid kaotab verevarustuse ja ei tõuse. Siis siseneb juukse tsükli telogeenfaas, kus see jääb kolm või neli kuud enne eksogeni, viimane etapp, milles juuksed on shed. Umbes 10 protsenti juuest on tavaliselt telogeeni faasis, kuid see võib olla palju suurem, kui teie juuksed nihkuvad füüsiliselt või emotsionaalselt (näiteks Wellbutrin) enne teljegentsi faasi.\nMõnedel inimestel Wellbutriini ja ka teiste antidepressantidega kaasnevat juuste väljalangemist nimetatakse telogeensfluiviumiks. Telogeneelne effluvium tekib siis, kui keha on rõhutatud (või šokeeritud) mitmel viisil. Võib-olla olete kuulnud inimesi, kes räägivad juuste kadumisest pärast sünnitust või pärast suurt operatsiooni. Teised tingimused, mis võivad põhjustada sellist tüüpi juuste väljalangemist, on haigus, vaimne stress, kehaline toitumine, krambid dieediga või mitmete erinevate ravimite käivitamine. Seda iseloomustab juuste laialdane hõrenemine ja sageli juuste väljalangemine toimub pea esiosa kohal otsaotsa kohal.\nTelogeensfliivium tekib siis, kui juuksefolliikulisse jõuab nende taastumisasendisse (telogeen) liiga vara ja seal viibib.\nKuna telogeeni faasis on tavalisest rohkem juuksefolliikleid, võib juuste väljalangemine esineda hajusalt kogu peanaha ulatuses. Inimesed lasevad päevas tavaliselt umbes 100 juuksevärvi, kuid seda numbrit saab märkimisväärselt suurendada telogeeni väljavooluga.\nHea uudis on, et Wellbutrin'i juuste väljalangemine on ajutine ja täielikult pöörduv. Telogeeni söögitoru on mitu erinevat tüüpi, kuna see on seotud Wellbutriniga, mis on ajutise seisundi tõttu juuste tsükliga ajutine katkestus. On veel üks tüüpi telogeemide väljatõmbamine, kus päästik (olenemata sellest, mis on põhjustanud katkestatud juukselõikuse) käib pidevalt.\nMõnedel kilpnäärmeprobleemide või toitainepuudulikkusega inimestel on selle asemel selline telogefiivius, mis on järk-järgult kuid kestab kauem.\nNagu varem mainitud, võib Wellbutrini abil leitud juuste väljalangemine esineda teie organismis esineva olulise füüsilise või vaimse stressi korral. See hõlmab kliinilise depressiooni vaimset stressi või mis tahes sündmust, mis võib põhjustada situatsiooni depressiooniga isiku depressiooni.\nRavimi kasutamise katkestamine\nJuuste väljalangemise peatamiseks peate võib-olla lõpetama ravimi võtmise. Kui te ei soovi oma ravimeid katkestada, rääkige siiski oma arstiga, et teie ravim võib olla väiksem või kui muudate bupropiooni teist marki.\nVõib juhtuda, et te reageerite mõne mitte-aktiivse ingredienti koostisainete kohta pillides, mitte bupropioonina ise. Inaktiivne koostisosa ei ole ühend, millel pole mingeid toiminguid; mitteaktiivne tähendab lihtsalt seda, et koostisaine ei mängi otstarbel, milleks seda ravimit ette kirjutatakse. Need mitteaktiivsed koostisosad on teadaolevalt põhjustanud kõrvaltoimeid kui ka allergilisi reaktsioone. Kui see nii on, võib juhtuda, et teie juuste väljalangemist põhjustab ainult ravimi üldine versioon või vastupidi.\nPidage meeles, et see võib olla ka teine vallandamine, mis põhjustab teie juuste väljalangemist, mis toimus samal ajal (või peaaegu samal ajahetkel), millega te ravimit alustasite. Ainuüksi stress võib mõnikord põhjustada telogeeni väljavoolu.\nNagu öeldud, peatub Wellbutrin on kindlam viis juuste väljalangemise peatamiseks.\nKui kaua juuste kadu viimati?\nÕnneks kaob telogen effluvium juuste kaotus tavaliselt umbes kuus kuud pärast seda, kui protsessi alustanud stressor on eemaldatud. Näiteks ilma igasuguse sekkumiseta kaotab juuste väljalangemine tavaliselt umbes kuus kuud pärast lapse sündi pärast haiguse lahendamist või kuus kuud pärast uue ravimi lõpetamist.\nJuuste kaotuse ennetamine või peatamine\nEi ole midagi, näiteks spetsiaalse šampooni või muu juuste hooldamise võimalust, mis võib takistada telogeeni väljavoolu või peatada protsessi. Kuid stressi vähendamiseks teie elus paljud vähendavad seda tüüpi juuste väljalangemist.\nMuud Wellbutrin'i kõrvaltoimed\nLisaks juuste väljalangemise kõrvaltoimele on Wellbutrinil mõningaid kõrvaltoimeid . Erinevalt enamikust antidepressantidest on tõenäosus selle kaalu langetamisel kaalu langetada. Kahjuks põhjustavad enamus antidepressantide kõrvalnähtude riski ja peate teie arstiga töötama, et tasakaalustada neid kõrvaltoimeid ravist saadava kasuga.\nPõhjamaade juuste kadu koos Wellbutrin (Bupropion)\nWellbutrinin juuste väljalangemine on see, et see võib juhtuda, kuid see on ajutine, mitte püsiv seisund. Saadaval on ka muud ravimite depressiooni ravimise võimalused, nii et isegi kui peate lõpetama ravimi, mis töötas, on ka teisi kategooriaid. Samuti on mitmeid võimalusi, mis aitavad teil toime tulla juuste väljalangemisega, mis on juba olemas, ulatudes erinevatest soengutest kuni salli või paruka selja alla.\nMalkud, S. Telogen Effluvium: ülevaade. Kliiniliste ja diagnostiliste uuringute ajakiri . 2015. 9 (9): WE01-WE03.


Noorte ja noorsootöö tunnustamine « Hiiu Leht\n20.september, 2016 Noored\n1. Aasta noorsootöötaja on inimene, kes on enim käesoleval aastal silma paistnud noorsootöö valdkonna arendamisega, on algatanud projekte ja/või koostööd kohalikul ja/või riiklikul tasandil, hõivanud noori tegelema millegi huvitava ja kasulikuga. See on inimene, kes on või on olnud noorsootöötaja või tegelenud valdkonnas vabatahtlikuna.\n2. Aasta noor on paistnud silma erinevate algatustega, olnud ürituste ja/või projektide aktiivne eestvedaja ja kaasalööja. Ta on innustanud teisi noori tegutsema ning selle tulemusel on toimunud olulist vastukaja leidnud sündmus või teostunud väärt idee.\n3. Aasta ringijuht on inimene, kes on käesoleval aastal oma valdkonnas enim silma paistnud huvihariduse pakkumise või noortevaldkonna koolitusega ja kes on järjepidevalt hõivanud noori tegelema millegi huvitava ja kasulikuga. On inimene, kes on algatanud ja viinud ellu olulisi, mõjusaid ja/või uuenduslikke huvitegevusi või koolitusi või kursuseid, välja töötanud õppemeetodeid ja/või õppematerjale või osalenud laiemal tasandil koolitusvaldkonna arendamisel.\n4. Aasta sündmus on olnud silmapaistev ja uuenduslik ettevõtmine, leidnud positiivset vastukaja. See on lisanud innustust teistele uutele algatustele või tegudele. Selle tulemusena on toimunud märgatav areng noortevaldkonnas, sellega on olnud hõivatud erinevate elualade esindajad ja see on soodustanud koostööd erinevate valdkondade vahel.\n5. Aasta vabatahtlik noorsootöös on inimene, kes on olnud noorsootöö valdkonna tegevustes alati aktiivne kaasalööja ja mõtleja. Ta on ilma küsimata ja tasuta aidanud Hiiumaa noortega seotud ettevõtmisi ja tegevusi ellu viia. Väsimatu entusiast, kelle siiras soov valdkonda panustada on silma jäänud.\n6. Aasta noortesõbralik ettevõte/organisatsioon on olnud silmapaistev ja oluline panustaja noortevaldkonnas. Olnud noorte aktiivne toetaja, teinud head koostööd kohalikul ja/või maakondlikul tasandil, mille tulemusena on toimunud märgatav areng noortevaldkonnas.\nKandidaatide esitamisel märgitakse kandidaadi nimi ja kontaktandmed; millisele kategooriale esitatakse ja lühike põhjendus. Lisatakse esitaja nimi ja kontaktandmed või täidetakse vorm, mis on kättesaadav kodulehel https://goo.gl/forms/f2QGDnsoH7ozTGik1\nKandidaatide ettepanekud saab esitada ka e-posti teel aadressil: kaie.pranno@hiiuvald.ee või kirjalikult aadressil: Uus tn 2b, Kärdla 92413, märkega ümbrikul “Noorsootöö parimad”.\nKandidaatide esitamise tähtaeg on 10.oktoober 2016.a (k.a.). Kandidaate võivad esitada kõik juriidilised ja füüsilised isikud, samuti on võimalik üles seada enda kandidatuur. Esitatutest parimad valib maavanema poolt moodustatud komisjon.\nTunnustuse pälvinud tehakse teatavaks ja autasustatakse 20. oktoobril 2016 kell 18.00 Hiiumaa noorsootöö- aasta tunnustamisüritusel Suuremõisa lossis.\nHiiumaa noorte ja noorsootöötajate tunnustamist toetavad Hiiumaa Noorsootöö Keskus, Hiiu Maavalitsus, Eesti Noorteühenduste Liit.\nSildid: Noorte ja noorsootöö, tunnustamine


Red Bull Tour of Vikings võistlusel tehakse ühe päevaga Saaremaale tiir peale – EJL\nRed Bull Tour of Vikings võistlusel tehakse ühe päevaga Saaremaale tiir peale\nSeptember 3, 20212min159\n2. oktoobri päiksetõusuga stardivad tõelised rattaspordifanatid Kuressaare Lossihoovis, et teha tiir peale sügisesele Saaremaale.\nRed Bull Tour of Vikings võistlus on unikaalse formaadiga võidusõit, kus ühe päeva jooksul sõidetakse kolmest etapist koosnev velotuur. Kokku 310 km pikk rada kulgeb nii kruusal kui asfaldil ning osalejad peavad rajal hakkama saama ilma igasuguse kõrvalise abita.\nSõidu eesmärgiks on pakkuda uudse sportliku formaadiga rattavõistlust, mis on väljakutseks nii tippsõitjale kui rattasporti tõsiselt võtvale harrastajale. Eesmärk on tuua hooaja lõpus kokku rattasporti armastavad inimesed, kes tahavad ennast proovile panna ning endasuguste inimestega sportlikult ning meeldivalt Saaremaa sügiseses looduses aega veeta.\nVõistlus toimub koostöös Saaremaa Jalgrattaklubi Viikingiga ning kuigi Viikingid on vabamas vormis ning kahe päevaga ka varem Saaremaale tiiru peale teinud, siis Red Bull Tour of Vikingsi näol on sündinud võistlus, mille sarnast enne maailmas nähtud ei ole.\nStarti oodatakse kõiki vähemalt 18-aastaseid rattureid, kellel on piisav füüsiline valmidus, et võistlusdistants rattaseljas vastu pidada. See on võistlus kõigile ratturitele, kes tahavad ennast proovile panna täiesti uuel moel.\nVõistlusele registreerimine ning lisainfo formaadi ja raja kohta leiad www.redbull.ee/tourofvikings\npreviousTartu Teate Rattamaraton – hea võimalus valmistuda maratonipäevaks\nnextLenzerheide MK-etapil pälvisid lühirajasõidus esikoha Rissveds ja Avancini


Kuidas mähkida meniski vigastusi 💉 Tervis, Ilu, Toitumise ... 2019\nPõhiline » Vigastus » Kuidas mähkida meniski vigastusi\nMenitsiavastase vigastuse esialgne käsitlemine nõuab ainult esmaabi. Menisk on kõhr, reieluu ja sääreosa vahel, mis imendab põlve šoki. Meniskis esinevad pisarad põhjustavad turset, kuid tõsised pisarad võivad põhjustada kõhre lekke liigesesse. Meniska pisarad on tavaline spordivigastus, kuid pikaajaline halvenemine ja kahjustused põhjustavad ka ootamatuid pisaraid. Mayo Clinic soovitab internetis, et võtaksite oma meniskkahjustuse vahetult pärast vigastust, et vältida liigset turset ja põletikku.\nPõlve pääseb pinge alla, pühkides selle pisut kõrgemale pinnale. Ärge üritage jalgu õhku hoida; see tüvede pehmekudede põlveliiges.\nPõlvet ümbritses elastselt survestatud sidemega. Alustage vasika tagaosast 1,5 tolli all põlve korki. Püstine ümber vasikas ülespoole ja katke sidemeid. Jätke järgmisest kihist ainult pool tolli lõdvestu.\nPöörake põlvepuksi ülaosas olevat sidemeid diagonaalselt alumisest sisemusest (sisemiselt) ülemise esipaneeli (esiosani). Kinnitage sideme laius ümber reie kaks korda ja korrigeerige diagonaal rist üle põlve korki ülemisest sisestusest alumisele esiosale. Loo see ristmik üle põlve kaks kuni kolm korda. Jällegi kattuvad sidemed poolteist lõngast, mis on katmata järgmise kihiga. Katke põlve kork ja suurem osa põlveliigese külgmisest osast.\nKui alustate rihma otsast, märage elastse kompressiooniriba ülespoole reieosa. Tõmmake sideme tihvtid kokku või kinnitage lõng all ülejäänud kihid sidemega.\nKontrollige sideme tihedust. Kui te saate sobitada rohkem kui kahe sõrme vahel oma reide ja sidemega, on see liiga lahti. Kui te ei saa nende kahe sõrme vahel aset leida, on see tõenäoliselt liiga pingeline. Kui sidemega tekib ebamugavustunne või heitkogused ringlusse, lahti see lahti ja proovige uuesti.\nKontrollige põlve mobiilsust. Side peab toetama põlve, kuid mitte täielikult liikuvust piirama.\nKandke jää vigastatud põlvele ja hoidke seda kõrgemal. Hoiduge füüsilisest aktiivsusest ja kasutage kärusid, kui põlved on liiga kõvasti kõndima.\nKui väike meenesevigastus kordub, ostke neopreenist põlveliigese toetus.\nMeniskile tekitatud vigastustega kaasneb sageli põlveliigeste ja kõõluste kahjustus.\nEelmine PostMillised on neuropaatia põhjused jalgades ja jalgades?\nIce Pack ohud\nKuidas magama pärast seljaaju fusiooni\nMida keppima tähendab Chin?\nRavivastus iivelduse eest valuhaavajatest\nKas närvikahjustus võib põhjustada sügelevust?\nKuidas Torn Quadricep lihast parandada\nKuidas reumatoidartriidi ja osteoartriidi diagnoosida\nKuidas ravida degeneratiivseid ketaste haigusi\nKäsihakkamise mehaanilised põhimõtted\nKuidas peatada mesilaste torkimist sügelusena\nTaastumine pärast Spinal Fusion L-4 ja L-5


Rootsi Demokraadid tõusid kõige populaarsemaks erakonnaks - Maailm - Postimees.ee\nRootsi Demokraadid tõusid kõige populaarsemaks erakonnaks\nRootsi Demokraatide esimees Jimmie Åkesson.\nRootsi Demokraadid on väljaande Aftonbladet värske küsitluse järgi Rootsi kõige suurema toetusega erakond.\nAftonbladeti väitel on tegemist ajaloolise tulemusega, kuna erakond tõusis esikohale esimest korda. Kui valimised toimuksid praegu, toetaks küsitluse järgi Rootsi Demokraate 24 protsenti valijatest ehk iga neljas rootslane.\nSotsiaaldemokraatide toetus on värske küsitluse järgi 22 protsenti, mis on Aftonbladeti väitel erakonna kõige madalam tulemus. Sotsiaaldemokraadid on olnud suurima toetusega erakond üle 100 aasta, mistõttu on toetusküsitlustes teisele kohale kukkumine ajalooline muutus.\nOktoobris Rootsi rahvusringhäälingu SVT poolt avaldatud küsitluse tulemused erinevad Aftonbladeti omast aga märgatavalt. Sotsiaaldemokraatide toetus oli SVT küsitluse tulemuste järgi 26 protsenti, Rootsi Demokraatidel aga 20,5 protsenti.\nDagens Nyheteri küsitluses tuli välja selge sooline erinevus. Naistest toetas Rootsi Demokraate 13 protsenti vastajatest, meestest aga 28 protsenti.\nEelmise aasta sügisel toimunud valimistel said sotsiaaldemokraadid 28,3 protsenti häältest. Rootsi Demokraadid saavutasid valimistel aga 17,5-protsendilise toetuse.\nRootsi Demokraatide liider Jimmie Åkesson ütles Aftonbladetile, et ei olnud küsitluse tulemustest üllatunud. Ta on enda sõnul juba pikalt väitnud, et Rootsi Demokraadid saavad «kas varem või hiljem kõige populaarsemaks erakonnaks».