Varajase muusika stuudio Cantores Vagantes alustas hooaega kontsertlindistusega T� ajaloomuuseumis. Kava pealkirjaga �Muusikat ajastute piirimailt� on keskendunud XVI � XVII sajandi Itaalia, Hispaania ja Madalmaade kammermuusikale. Musitseerivad Reet Sukk, Taavi-Mats Utt fl��tidel, Lilian Langsepp harfil, Reinut Tepp spinetil ja orelil. Sama kava on v�imalik kuulda 23. XI P�rnu raekojas, 24. XI Viljandi Jaani kirikus, 26. XI Tallinnas Mustpeade maja Olavi saalis ja 27. XI Kuressaare linnuse kapiitlisaalis.\nHortus Musicus Moskvas\n20. XI esines Eesti Moskva saatkonna Valges saalis varajase muusika ansambel Hortus Musicus kavaga �V�rviline keskaeg� muusikaga XIII � XV sajandi Itaaliast, Prantsusmaalt, Hispaaniast ja Saksamaalt.\nKontserdile oli kutsutud Venemaa poliitikuid ja k�rgeid riigiametnikke, publiku p�hiosa moodustasid Moskva diplomaatilise korpuse liikmed, nimekad kultuuritegelased, vene ja v�lisajakirjanikud. P�rast kontserti toimus saatkonnas esinejate ja k�laliste auks vastuv�tt. Lisaks kontserdile saatkonnas esines Hortus Musicus 18. XI Roerichi muuseumis ja 19. XI Oleg Kagani m�lestusfestivali raames kontserdiga Moskva konservatooriumi v�ikses saalis.\nEesti Rahvusmeeskoor Toulouse�is\nRAM kandis 15. XI �htul Toulouse�i Halle aux Grains�is koos Toulouse�i Rahvusliku Linnaorkestriga Soome dirigendi Leif Segerstami juhatusel ette Jean Sibeliuse �Kullervo�. Solistidki olid Soomest: Johanna Rusanen (sopran) ja Esa Ruuttunen (bariton).\nRAMi suurvormide mapis on paark�mmend teost meeskoorile ja orkestrile, neist viimaste aastate k�ige menukamaks on kujunenud just �Kullervo�, k�ll USAs ja Saksamaal, Soomes, Rootsis, n��d ka L�una-Prantsusmaal. V�is arvata ja isegi karta, et soome karge, traagilise lahendusega Kullervo lugu tekitab sootuks teistsuguses kultuuriruumis v��ristust, aga v�ta n�pust! T�issaal, �le 2000 kuulaja j�lgis s�ndmuste kulgu ja kuulas nende k�rvu kindlasti mitte eriti paitavat muusikat suure huviga, suutmata isegi osade vahel (viieosaline teos kestab ligi poolteist tundi) aplausitungi tagasi hoida. Toulouse�i orkester, RAM ja solistid sobisid karismaatilise, �limalt artistliku Segerstami taktikepi all h�sti kokku ja moodustasid juba esimeses �hisproovis s�gavalt professionaalse terviku, kelle �Kullervo� t�lgitsus kujunes t�eliseks �nnestumiseks, Toulouse�i muusikaelu suurs�ndmuseks. Alati kriitilise k�rvaga RAMi peadirigent Ants Soots hindas ettekande �nnestumiseks, lisades, et orkester, eriti aga koor reageerisid Segerstami uutele aktsentidele ja nippidele kontserdil �heselt ja adekvaatselt. Segerstam v�ljendas kontserdij�rgsel klaasidek�listamisel samuti t�it rahulolu, �nnitledes RAMi suurep�rase ettekande puhul. Orkestri manager Claude Jacquemin oli RAMi t��ga v�ga rahul ja v�tab eesm�rgiks korraldada RAMiga kindlasti ka a cappella kontserte.\nRAMi j�rgmine kontsert toimub 25. XI kell 19 P�rnu Eliisabeti kiriku renoveeritud oreli sisse�nnistamisel, kus tuleb esiettekandele sama kiriku organisti ja helilooja Jaanus Torrimi �Missa pro defunctis� op. 20. Juhatab Ants Soots, solist Aile Asszonyi (sopran), orelil autor.\nJoaquín Rodrigo 100\n22. XI, muusikute kaitseingli P�ha Cecilia p�eval t�histab maailma muusikaavalikkus kuulsa hispaania helilooja Joaquín Rodrigo 100. s�nniaastap�eva. Eesti Riiklikul S�mfooniaorkestril ja Hispaania aukonsulaadil on selle t�htp�eva puhul publikule varuks �llatuskontsert.\nDirigent Toomas Vavilovi juhatusel tuleb 23. XI ERSO kontserdil ettekandele kaks Joaquin Rodrigo kuulsamat kitarrikontserti: tuntud �Concierto de Aranjuez� ja �Fantasia para un gentilhombre� (�Fantaasia �ilsale r��tlile�) kitarrile ja orkestrile, mis p�hineb hispaania barokihelilooja Gaspar Sanzi kitarripalade teemadel. Soleerivad Per Skareng Rootsist ja Heiki M�tlik. �Aranjuezi kitarrikontserti� esitab Per Skareng, keda hinnatakse Rootsis eelk�ige orkestrisolistina. Ta on esinenud ka Neeme J�rvi ja Jorma Panulaga. M�ni aasta tagasi m�ngis ta ERSOga H. Villa-Lobosi kitarrikontserti. Heiki M�tlik on tuntud eesti klassikalise kitarri solist, kes on salvestanud �le 15 CD. Viimane CD, kus k�lab Rodrigo kammermuusika, ilmuski koost��s Per Skarengi ja Kaia Urbiga.\nGeorg Ots kuuel plaadil\nEile �htul oli Estonia teatri Valges saalis kogumik-CD �Georg Ots � Anthology� pidulik esitlus, kohal olid G. Otsa l�hemad sugulased, endised kolleegid, lavapartnerid, Eesti Raadio ja N-Terminali k�lalised.\n�Georg Ots � Anthology� on Eesti Raadio koostatud ja v�lja antud kuuest CDst koosnev kogumik Georg Otsa loominguga. Kogumiku p�hir�hk on asetatud Otsa lavategevusele, kuna rohkem kui kolme aastak�mne jooksul andis ta oma andega elu ligi 60 rollile ooperis ja operetis. Neljal ooperi- ja operetimuusika CD-l on nii stuudiov�tteid kui ka unikaalseid salvestisi etendustelt ja kontsertidelt. Kammerlaul on muusika?anridest intiimsemaid ja samas n�udlikumaid nii interpreedi kui kuulaja suhtes. Sellep�rast on viiel plaadil k�lav muusika j��nud t�naseni Otsa loomingus k�ige v�hem tuntuks. K�ik palad kuuluvad eesti vokaalkunsti klassikasse. Kuuendale plaadile on valitud vaid v�ike osa Otsa estraadilauludest, kuna neid on siiani k�ige enam plaadistatud. Eesti Raadio heliarhiivi on talletatud ligi 100 000 analoogmagnetlinti, millest suure osa moodustavad ERi salvestiste originaalid. Ka Georg Ots salvestas siin kogu oma repertuaari paremiku, mida on fonoteegis �le 1000 salvestise. Need kuus heliplaati on alguseks projektile, mille eesm�rk on digitaliseerida kogu Georg Otsa looming. Praeguseks on t��deldud materjali 25 CD jagu. Restauraatoritena on kaasatud eesti parimad helire?iss��rid-restauraatorid Priit Kuulberg ja J�ri Kruus, sest eesm�rgiks on taastada Georg Otsa h��levarjundite ja saatepartiide v�imalikult loomutruu helipilt. Projekti suursponsoriks on N-Terminal Grupp. Pidulikule plaadiesitlusele j�rgnes Georg Otsa m�lestuseks ooperietendus �Don Giovanni�, mis j�i tema viimaseks lavastuseks. Etendust dirigeeris Estonia audirigent Eri Klas.\n�Kiriku laulu- ja palveraamat� � 10\n30. XI m��dub k�mme aastat p�evast, mil t�nu- ja palvemeeles �nnistati Tallinna piiskoplikus toomkirikus kasutusse �Kiriku laulu- ja palveraamat�, mis valmis m�rkimisv��rse �hist��na kodu- ja v�liseesti kirikute vastavate komisjonide pingutuste tulemusena.\nEesti Evangeelne Luterlik Kirik korraldab sel p�eval Tallinnas lauluraamatup�eva, kutsudes sellest osa v�tma esindajaid k�igist praostkondadest, �li�pilasi ja �ppej�ude eelk�ige usuteaduse, kirikumuusika ja keele-kirjanduse eriala �petavatest �ppeasutustest ning k�iki neid, kel huvi ja armastust kirikulaulu ja h�mnoloogia vastu.\nLauluraamatup�eva kava: kl. 10 � 15 h�mnoloogia konverents (Usuteaduse Instituut, P�havaimu 6). Avab peapiiskop Jaan Kiivit, ettekanded Norman Warren (Inglismaa), Tauno V�in�l� (Soome), Andres Taul (Kanada), Jaak Salum�e jt. Osav�tumaks on 50 krooni. Osav�tjate registreerimine 23. novembrini: Kersti Tarve, Usuteaduse Instituut, kirikumuusika osakond. P�havaimu 6, 10123 Tallinn, e-post: kersti.tarve@eelk.ee, info tel. 644 9579. Kl. 15.30 Eesti H�mnoloogia Seltsi asutamine. Oodatud on teoloogid, filoloogid, muusikud, aga ka k�ik huvitatud, kes soovivad edendada kirikulaulu traditsioone. Algatustoimkonda kuuluvad Gustav Piir, Toomas Siitan, Ene Salum�e. Info tel. 050 28 684, e-post: enes@uninet.ee Kl. 17 t�nujumalateenistus Tallinna piiskoplikus toomkirikus.\n3. XII kell 19 toimub Tallinnas Kaarli kirikus �Vikerraadio� heategevuskontsert �Aita alustada elu!�. �Vikerraadio� alustab traditsioonilist j�uluaja heategevuskampaaniat toetamaks nagu mullugi Pelgulinna s�nnitusmaja, sel korral veregaaside anal�saatori ostmisel.\nHeategevuskontserdil esinevad noored ooperilauljad Sonora Vaice, Edgaras Montvidas ja Ain Anger. Sonora Vaice v�itude seeria algas 1992. aastal Peterburis L��nemeremaade lauljate konkursil. Parimate hulgas on ta olnud Placido Domingo konkursil �Operalia� ja H. G. Belvedere v�istlusel Viinis. Neli korda on ta p�lvinud L�ti suure muusikaauhinna GMP. Edgaras Montvidas (26), Leedu muusikaakadeemia kasvandik, on end t�iendanud USA, Soome, Prantsusmaa ja Saksamaa laulupedagoogide juures. Laulja repertuaari kuuluvad Arturo, Alfredo, krahv Almaviva jpt. n�udlikud tenoripartiid. Ain Anger (30) �ppis EMAs Virgilijus Noreika ja Matti Pelo juhendamisel, on vokaalset meisterlikkust lihvinud meistrikursustel Saksamaal, Belgias, Taanis, Soomes ja Inglismaal. Aastal 2000 v�itis ta Riias rahvusvahelise lauljate konkursi �Merevaigu meri�.\nArtur Kapi �hingu esimees on Andres Uibo\n26. X asutati Suure-Jaanis Rahvusvaheline Artur Kapi �hing. Esimeheks valiti organist Andres Uibo, kes on olnud Kappide muusikap�evade kunstiline juht, aseesimeheks Suure-Jaani endine linnapea Mihkel J�risson.\n�heksaliikmelisse juhatusse kuuluvad lisaks suurejaanilastele EMA professor Mati Palm, pianist ja muusikateadlane Vardo Rumessen, t�ellist Aare Tammesalu jt. �hingu eesm�rk on v�ljapaistva muusikaklassiku heliloomingu propageerimine ja levitamine, samuti teiste Suure-Jaani piirkonnaga seotud loovisikute elu ja tegevuse tutvustamine. �hingu loomise idee on v�lja kasvanud heliloojate Kappide muusikap�evadest, mis Suure-Jaanis on juba neli aastat edukalt aset leidnud. Lisaks kontsertidele kavatsetakse korraldada teaduskonverentse, luua fonde ning anda v�lja stipendiume, toetusi ja auhindu. Asutamiskoosolek l�ppes kontsertvestlusega Kappide muuseumis, kus esinesid Mati Palm, Vardo Rumessen, Maano M�nni ja Aare Tammesalu. Kuulajad t�desid, et Artur Kapi s�gava eetilise s�numiga helilooming �tleb praegusel �reval ja ebakindlal ajal publikule midagi v�ga olulist.\nAnde v�ib matta pulmamarsi alla\nT�na kell 19 esietendub Vene Draamateatris Valentin Azernikovi �Pulmamarss�.\nAzernikov kuulub juba kolmk�mmend aastat parimate vene dramaturgide hulka, kelle n�idendeid on lavastanud tuntud re?iss��rid Juri Zavadski, Mark Zahharov ja Pavel Holmski. Tema loomingu vastu on huvi tundnud nii teater kui kino. Uus n�idend ei ole otseselt seotud Venemaa hetkeseisuga, mis m�nikord raskendab isegi heade n�idendite lavastamist v�ljaspool kodumaad. �Pulmamarss� nagu teisedki Azernikovi teosed on universaalne, peamine pole olud, vaid inimene, tema suhted maailmaga. Azernikov oskab luua intriigi, kirjutada m�juvat dialoogi ning kujundada huvitavaid karaktereid. �Pulmamarss� on kom��dia, kus enamik tegelastest on naised ja keskmes on peategelase mitme armuloo ristumised. N�idendi toob lavale Jevgeni Gait�uk. Osades Liidia Golovataja, Jelena Tarassenko, Veronika Kovtun, Liilia �inkareva, Svetlana Doro�enko, Herardo Kontreras. Peaosas Oleg Rogat�ev.\n26. XI kl. 19 m�ngib Eesti Draamateater Stockholmis, Scala teatris Mikk Mikiveri lavastatud Jaan Krossi n�idendist �Vend Enrico ja tema piiskop�. Stockholmi etendus on selle lavastuse viimane m�ngukord. K�lalisetendus saab teoks Eesti Draamateatri ja Eesti Stockholmi saatkonna koost��s ning t�nu Eesti Kultuurkapitali, Stockholmi Kultuurivalitsuse Balti Kultuuri Keskuse, Eesti Instituudi, SEB IT Partner Estonia, Rootsi Tallinna saatkonna info- ja kultuurisekret�ri Liina K�mniku toetusele.\nL�puni avameelne Toomik\nJaan Toomik. Kaader videost �Mees�. 2001. piia ruber\n20. XI � 9. XII on Tallinna Kunstihoones avatud praegustest eesti kunstnikest rahvusvaheliselt tuntuima tegija Jaan Toomiku personaaln�itus.\nToomik on tuntud maalijana, video-, installatsiooni- ja keskkonnakunstnikuna. 1994. aastal osales ta São Paulo biennaalil, 1995. aastal Veneetsia biennaali �hel satelliitn�itusel ja 1997. aastal Eesti n�itusel, 1996. aastal Rotterdamis �Manifesta�l�, 1999. aastal Stockholmis n�itusel �After the Wall�, 2000. aastal Lissabonis rahvusvahelisel videokunstifestivalil �Videolisboa�, kui loetleda vaid osa tema rikkalikust n�itusekogemusest. T�navu on tema t��d olnud v�ljas rahvusvahelistel v�ljapanekutel Moskvast New Yorgini. Toomiku kunst on publikut �okeerinud, k�hedust tekitanud v�i transsi viinud. Kriitikud on tema teoseid enamasti �liv�rdeliselt kiitnud, kasutades s�nu nagu �metaf��sika�, ��amanism�, �maagiline�, �rituaalne�, �protsess�.\nKunstihoones on v�ljas �Jaan Toomik� � just nii on n�itus nimetatud. Lausa pihtimuslikult avameelsed s�ngetes toonides maalid ja v�imsad seisundeid edastavad videod avavad kunstnikku, tema alateadvust. �Jaan Toomik� kutsub ps�hhoanal��tilisele k�sitlusele, kuid n�uab selles vallas s�venemist, sest esmane tasand � Freud ja kastratsioon � j��b Toomiku mitmekihilisusele alla. Jaan Toomiku n�itus on s�ndmus.\nMaalikunstnik Kaljo P�llu on tagasi\n23. XI avati Kastellaanimaja galeriis Kaljo P�llu maalin�itus �Igavene tagasitulek�.\nKaljo P�llu (s. 1934) on tunnustatud kunstnik ja pedagoog. Ta alustas op- ja popkunsti lainel 1960. aastatel, tegi kineetilist kunsti ning assamblaa?e. 1970. aastatel p��rdus kunstnik soome-ugri m�toloogiaainese poole. Ta korraldas koos �li�pilastega uurimisekspeditsioone h�imurahvaste visuaalse kultuuri tundma�ppimiseks, kogetu vabagraafilises loomingus mitmetes sarjades. 13 aastat tegutses ta T� kunstikabineti juhatajana, koondades enda �mber arvukalt kaasaegsest kunstist ja kunstiteooriast huvitunud noori. P�llu on r�hmituste Visarid (1967) ja Ydi (1998) asutajaid. Oma uuemas maaliloomingus on kunstnik k�sitlenud k�igile m�istetavaid arhet��pe. Tema maalidel valitsevad suured universaalsed vastandused nagu p�ev ja ��, p�ike ja kuu, viljastamis- ja s�nniakt. Kunstnik ise nimetab neid kujundeid �rgalgkujudeks. Pop-kunsti meenutav v�rvik�sitlus �limaalitehnikas annab P�llu uutele t��dele erilise intensiivsuse ja sisendusj�u. Kaljo P�llu maalin�itus Kastellaanimajas on huvitav paralleel samaaegselt Eesti Kunstimuuseumis avatud teise hiidlasest eesti kunstniku ja p�lvkonnakaaslase �lo Soosteri loomingu v�ljapanekule.\nVahtrapuu t�lgendab ajalugu\n22. XI � 2. XII on Tallinna Linnagaleriis avatud Aili Vahtrapuu n�itus �Friedrich Linnup��dja�.\nVahtrapuu on loonud keskkonnakunsti teose. Ta on galeriisse toonud mulda ja s�ilmeid kurikuulsa Tartu maantee l�bimurdega seotud keskaegse Jaani Seegi varemete v�ljakaevamistelt. Muld ja s�ilmed on s�titud vanadesse numereeritud plekk-kastidesse. Seintel on puitraamidega roostetanud plekist objektid (pildid v�i aknad?) ning linnupuurid. Tagumise ruumi keskel uhkeldab pidulauda imiteeriv puitkonstruktsioon �hes linnutopisega. Lisaks on seintel gooti kirjas h�rgud retseptid, mille j�rgi valmistati roogi ��bikukeeltest ning teistest laululindudest, mida linnup��djate tsunfti kuulunud Friedrich m��s �lalinna rikastele kodanikele. �Friedrich Linnup��djas� on otseseid vihjeid ajaloole, t�nasele p�evale, eetikale, moraalile. Rafineeritud maitsega kunstnikuna on Aili Vahtrapuu mitte just k�ige esteetilisemast materjalist loonud t�eliselt esteetilise ja lisaks ka aistingulise keskkonna.\n21. XI avati Toompea lossi kunstisaalis Urve K�ttneri n�itus �P�hendused�.\nUrve K�ttner on kunstnik, kes on avanenud aastatega. Seet�ttu on v�gagi loogiline, et just tema sai hiljaaegu Ede Kurreli preemia. Urve K�ttneri viimase aja loomingus v�ib n�ha mitmeid p�hendusi: oma �petajale Ede Kurrelile, massimeedias avaldatud kunstnike fotodele, eelmisel aastal Helsingis eksponeeritud s�rrealist Delvaux� loomingule, merevaigule. K�igi p�henduste, p�hendamise taga on aga p�hendumine k�igele sellele, mida ta on v�tnud vaevaks p�hendamisega austada. Nii on Urve K�ttner s�venenud Kurreli ja Delvaux� loomingusse ja merevaiku kui materjali. Tema ehted on nagu s�rav metallikunstikeelne uurimus, kus ei puudu kunstniku t�lgendus ja isiklikud lood.\nSamba galeriis avati 20. XI keraamik Piret K�ndleri ja tekstiilikunstnik Merike Roodla �hisn�itus �Tahes ja tahtmata�. Naiskunstnikke liidab �hine filosoofia, mida on v�imalik t�lgendada ka naljana. Merike Roodla esmamuljel ekspressiivsed palakad parodeerivad meediamaailma. Piret K�ndleri kanajalgadel n�iamajakesed ja rahustava sulinaga sulnid miniatuursed purskkaevud kuuluksid justkui Astrid Lindgreni raamatumaailma. Keraamilised objektid on tehtud lustiga ja vaatajale pakutakse nii silmailu kui ka naerukurde suunurka. M�lema kunstniku pu�ndikad pealkirjad peegeldavad romantilise hingelaadiga tegusate naiste parajalt pipilikku filosoofiat, mis on m�istetav emotsionaalne toit lihtsa inimese hingele.\nValev Seina provokatsioon Hausis\n20. XI avati Hausi galeriis Valev Seina provokatsiooniline n�itus �Hetk enne�.\nN�itus on erip�rane nii t��de teostuse kui saalikujunduse poolest. Kunstniku s�nul on eksponeeritavad pildid tema enda ja D�reri loomingu segu. Materjalidest kasutab Sein klaasi, puitu, tekstiili jms.; sametkangas, kuuseokkad, plastik, peeglid, moodustavad igal t��l omaette peene ja maalilise terviku. N�ituse kujundus on korrap�ra eirav, pisut kaootiline, tahtlikult korrastamata n�itusesaal j�tab k�lastajale mulje, nagu ta oleks sattunud n�itusele mingil p�hjusel kogemata just hetk enne selle avamist.\n9. XI avati Kuressaare Raegaleriis Tartu kunstimuuseumi kogude p�hjal koostatud Valve Janovi, Silvia J�geveri, Kaja K�rneri, Lembit Saartsi, �lo Soosteri, L��di Vallim�e-Margi ja Heldur Viirese maalide n�itus �R�hmumata r�hmitus�. K�ik seitse kunstnikku alustasid oma �pinguid s�jaeelses v�i -aegses Pallases. Kooliaegse s�pruskonna p�hjal moodustus ka esimene II maailmas�ja j�rgne kunstir�hmitus Eestis. Nende loomingu p�hihuvi on suunatud abstraktsionismi, mida iga�ks on arendanud omal viisil. 1970ndatest on kunstnikud p��rdunud tagasi realismi, �hendades XX sajandi alguse avangardismi oma kogemusega.\n10. detsembrini on endises kaupluses Lastemaailm avatud EKA ehtekunsti tudengi Bruno Lillemetsa n�itus �Neste�.\nN�itusel on v�ljas suurem��tmelised tahvelmaalid. Iga maal on kui m�steerium, mille valmimisel on maalimiseks kasutatud ainel (rooste, tina, karamell) sama suur osa kui j��dvustatud kujutisel. Soojades toonides abstraktsed kujundid loovad sordiini all hoitud kauni atmosf��ri.\nM U U S E U M\nReedel, 30. XI algusega kell 11 toimub Eesti Kunstimuuseumi R��telkonna hoones (Kiriku plats 1) �lo Soosteri m�lestuskonverents. Ettekannetega esinevad filosoofid, kunstnikud ja kriitikud Moskvast, Peterburist ning Tallinnast. Ettekanded t�lgitakse eesti keelde. Oodatud on k�ik huvilised!\nMuuseumide v�istlus l�ppes Hiiumaal\n9. XI autasustati Hiiumaa muuseumis kultuuriministri ellu kutsutud muuseumide ideev�istlus �10 aastat taasiseseisvunud Eestit� v�itjaid.\n?�rii (Signe Kivi, Reet Mikkel, �lle Reimets, Ave Toots-Erelt, Ketli Tiitsar, Heiki P�rdi, Reet Varblane, Mare Oja) s�itis kahe kuu jooksul m��da Eestit, tutvus n�itustega ning otsustas �ksmeelselt anda esimese koha (30 000 krooni) Hiiumaa muuseumi n�ituseprojektile �10 aastat oma kodu ehk Viie pere lood�. Teise koha (20 000 krooni) sai V�rumaa muuseumi n�itus �Meie mehed Toompeal�. Kolmandaid kohti anti v�lja kolm (à 5000 krooni): Iisaku muuseumi n�itusele �10 aastat oma riiki�, J�rvamaa muuseumi osalusm�ngule Eesti Vabariigi eakaaslastele ning M�niste muuseumi n�itusele �10 aastat reformituultes � kaotatud lahing��. Lisaks anti v�lja kultuuriministri t�nukiri L��nemaa muuseumi projektile �Me ei tahtnud sellist Eestit!�. Hiiumaa muuseumi n�itus kajastas viie Hiiumaa noore pere eluolu. K�ik projektis osalenud perekonnad abiellusid Eesti taasiseseisvumise aastal ja nende rajatud kodud on samaealised meie taasloodud Eesti vabariigiga. Koduesemete, fotode, kirjade, vestluste kaudu osutati muudatustele nii perede kui ka Eesti elus. �ldse osales v�istlusel 15 muuseumit, �llatavalt palju oli nende seas v�ikesi, tagasihoidliku eelarvega muuseume. Ettev�tmise m�te oli tuua muuseumidesse rohkem lapsi ja noori ja selle kaudu s�vendada veendumust, et taasiseseisvumine on Eesti riigi ja rahva kestmaj��mise ning eestluse s�ilimise seisukohalt hindamatu v��rtusega s�ndmus.\nMikl�s Jancs� retrospektiiv Kinomajas\n21. � 24. XI korraldab Ungari Instituut koost��s Eesti Kinoliiduga Tallinna Kinomajas Ungari silmapaistvaima ja oman�olisema re?iss��ri Mikl�s Jancs� retrospektiivi.\nFilmip�evadel esitletakse nelja filmi. Lisaks eile n�idatud �Kantaadile� ja �leeile linastunud �Punasele psalmile� on t�na �htul kell 19 Kinomaja ekraanil �Allegro Barbaro� ja homme �Viimane �htus��maaeg araabia hallikarvalise juures�. �Allegro Barbaro� (1979) kujutab rituaalset armulugu 1930. aastate Ungaris poliitilis-agraarses segaduses. Vanameister Jansc� vaimuv�rskusest ja talle igiomasest novaatorlikkusest annab tunnistust kaasajateemaline absurdilikku triloogiat l�petav �Viimne �htus��maaeg araabia hallikarvalise juures� (2000), mis on lustakas, riukalik ja �limalt irooniline film t�nap�eva �hiskonnast, kus astuvad �les orkestrid, tantsutrupid ja b�ndid ning ansamblid s�rreaalse millenniumil�pu ilutulestiku ja dialoogide tohuvapohus. T�navu 27. septembril 80. s�nnip�eva t�histanud Jancs� on silmapaistvamaid ja originaalsemaid Ungari re?iss��re, kelle ajalooainelised, suurte massistseenidega filmid on m�jutanud mitme p�lvkonna filmihuvilisi nii kodu- kui v�lismaal. Jansc� on p�lvinud elut��preemia Cannes�is (1979) ja Veneetsias (1990).\nR A H A V A K U L T U U R\nJaan Pakk 100\n26. XI m��dub 100 aastat Jaan Paku s�nnist. muusik selle s�na laias t�henduses (koorijuht, pedagoog, helilooja), m�jutas tema tegevus olulisel m��ral muusikaelu Virumaal, eriti Rakveres rohkem kui 40 aasta v�ltel. Sel s�dap�eval k�iakse tema haual Kadrina kalmistul ja kell 15 oodatakse Rakvere g�mnaasiumis konverentsile �Muusika�petuse ja muusika�petaja missioonist�, kuhu oodatakse Jaan Paku kunagisi �pilasi, muusikapedagooge, k�iki huvilisi. Suure muusikamehe 100. s�nniaastap�eva auks toimuvad novembris Rakveres mitmed kontserdid jm.\nJaan Pakk tegutses Rakvere koolides muusikapedagoogi, koori- ja orkestrijuhina ning kirjutas hulga koori- ja soololaule, orkestreeris instrumentaalteoseid, juhtis endarajatud (1945) Rakvere lastemuusikakooli 18 aastat, olles samas mitme eriala aine�petaja. Pakk ei piirdunud �ksnes t��ga koolides, vaid juhtis 1935. aastast Rakvere Laulumeeste Seltsi meeskoori, oli 80liikmelise naiskoori juht, tegutses Rakveres kaitseliidu puhkpilliorkestri dirigendina jne. Paku kunagine �pilane professor Kuno Areng meenutab: �Jaan Paku ajal k�is muusikaelu Rakveres t�ie hooga. Kui k�sitleda tolleaegseid �pilasi, kes oli nende arvates k�ige popim �petaja, on vastus peaaegu alati �ks � Jaan Pakk.� Paku laialdane tegevus oli alati tulemuslik. K�ik, mida ta ette v�ttis, viis ta ka edukalt l�puni. Tema asjatundliku �petuse ja meisterliku pedagoogilise m�jutuse toel said hiljem paljudest tema kasvandikest Eesti muusikaelu silmapaistvad tegelased, olgu nimetatud vaid m�ni neist: Arvo P�rt, Kuno Areng, Erich Loit, Uno Kreen, Merike Vaitmaa, Tiit Tralla.\nK U N S T I M A A I L M\nItaalia valitsus on ette valmistanud riiklike muuseumide privatiseerimise seaduseeln�u, mis on p�hjustanud rahvusvahelise protestilaine. Itaalia kultuuriminister Giuliano Urbani on aga ideed arvestanud juba ka 2002. aasta riigieelarve koostamisel, mille kohaselt saab erasektor t�ieliku �iguse vallata ja hallata avalikke muuseume, arhiive, raamatukogusid ja arheoloogilisi paiku. Kultuuriministri s�nul s�ilivad itaalia kunstivarad endiselt puutumatu tervikna. Valitud operaatorfirmad hakkavad kultuurip�randit haldama umbes 80 miljoni euro suuruse iga-aastase rendi eest. Huvi projekti vastu on t�naseks ilmutanud Fiat (kellele kuulub juba eramuuseume, n�iteks Palazzo Grassi Veneetsias) ning kommertspangad. Kaks kultuuriministeeriumi ametnikku, kes ajakirjanduse veergudel projekti kritiseerisid, nimetades seda muuseumide kommertskeskusteks muutmiseks, on t�naseks t��lt lahkuma sunnitud. Rahvusvaheline muuseumieliit eesotsas Henri Loyrette�i (Louvre), Nicholas Serota (Tate Modern) ja Fernando Checa-Cremadesega (Prado) on kutsunud Itaalia valitsust �les algatama enne projekti k�ivitamist selle �le avalikku arutelu.\nUus muuseume puudutav seadus v�eti hiljuti vastu ka Prantsusmaal. Sellega luuakse �htne standard k�igile avalikele kollektsioonidele, mille �le hakkab j�relevalvet pidama �sjaloodud muuseumide n�ukogu. Kriitikud on selle seaduse n�rkuseks pidanud liigset tsentraliseeritust ning elitarismi, v�ites, et t�nases kultuurisituatsioonis vajavad muuseumid pigem suuremat autonoomiat. K�ige vastuolulisemaks peetakse kogude kaitsmise seaduses�tet, mille j�rgi v�ivad muuseumid m��a vaid viimase kolmek�mne aasta jooksul ostetud kunstiteoseid. See seab kahtluse alla k�ik kaasaegse kunsti ostud n��d ja edaspidi. Kritiseeritud on ka seadusega kehtestatud teoste laenu- ja renditingimuste rangust. Seoses uue seaduse vastuv�tmisega ei asu Grenoble�i muuseumi senine juht Serge Lemoine Mus�e d�Orsay direktori kohale, millele ta pool aastat tagasi m��rati, sest andekal ja kogemustega muuseumijuhil puuduvad n�utavad tiitlid.\nStockholmi Moderna Museet suletakse remondi t�ttu 13. I 2002 poolteiseks aastaks. See uudis tuli kunstimaailmale v�ga ootamatult, sest muuseumi uus hoone, mille autoriks hispaania arhitekt Rafael Moneo, avati vaid kolm aastat tagasi. T�naseks t��tab enamik muuseumi kollektiivist juba ajutistes b�rooruumides, muuseumi kohvik on suletud ning hoone antakse spetsialistidele �le p�rast Fernando Botero n�ituse l�ppu. Kiire remondi p�hjuseks on suvel muuseumist avastatud hallitus, mis on ilmselt tekkinud seet�ttu, et hoone on osaliselt ehitatud Skeppsholmeni rannakalju sisse. Muuseumi sulgemine on eriti ebameeldiv �llatus Lars Nittvele, kes �sja lahkus Tate Modernist, et asuda juhtima Moderna Museetit. Nittve plaanib muuseumi kogusid remondi ajal demonstreerida n�itusepaikades kogu Rootsis ning k�ivitada Tate Moderni avamise eelse spetsiaalse eriprogrammiga sarnase programmi, mis valmistaks ette muuseumi taasavamist 2003. aasta suvel.\nVenemaa muuseumid �hinesid Muuseumide �hingusse, millel praegu liikmeid �le 600. �hingu eesm�rgiks on eelk�ige arendada koost��d ning esindada �hiseid huve rahvuslikul ning kohalikul tasandil. �hing koondab muuseume kui institutsioone, mitte muuseumit��tajaid, selle esimeheks valiti Ermitaa?i direktor Mihhail Pjotrovski. Viimasel ajal on Venemaa riiklike muuseumide arv oluliselt kasvanud, kuid nende olukord erineb regiooniti kardinaalselt. �hingu �heks eesm�rgiks saab ka l�henemine erinevatele poliitilistele j�ududele ning lobit�� korras muuseumide huvide senisest tugevam esindamine ja ka otsese abi ning koost�� otsimine.


Oskar Nisu lõpetas profiratturiks pürgimise - Saaremaa Spordisõber\nOskar Nisu pärast senist viimast võistlust Kuressaare lossihoovis. Alver Kivi\nOskar Nisu lõpetas profiratturiks pürgimise\nJalgrattur Oskar Nisu andis sotsiaalmeedia vahendusel teada, et loobub profiratturiks pürgimast ja võtab vastu uued väljakutsed.\n„Oli igas mõttes tõuse ja mõõnasid – raskeid hetki ja tõeliselt häid,“ vahendas Oskar Nisu lisades, et oli elumuutev aasta. „Aasta lõpus pidin loobuma ühest oma suurimast unistusest saada profiratturiks. Ma usun, et sain kõik ja andsin endast parima, kuid sellest lihtsalt ei piisanud. Aga inimesed, kellega reisil kohtusin, on midagi, millest ma olen kui täis.“\nOskar Nisu sõnul algab nüüd uus peatükk, kus ta püüab leida uusi sihte ja eesmärke ning teed, kuhu jätkata. „Kohtumiseni Eesti rattavõistlustel, samuti võib minuga mõõtu võtta mõnel muul spordiüritusel. Olen näiteks kirjas terveks Tartu maraton klassik sarjaks,“ lausus ta.\n← Ott Tänak: auto töökindlus on tähtis\nKure teiseks treeneriks sai Igor Morozov →


Kasutatud Knapen kallurhaagised müügis - Eesti - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Transporditehnika > Haagised > Kallurhaagised > Knapen\nKasutatud Knapen kallurhaagised müügis\nSirviga kasutatud müügisolevaid Knapen kallur-haagised üle Euroopa. Värskeimad kuulutused kuvatakse esimesena. Et sorteerida kasutatud Knapen kallur-haagised vajutage soreetimisnuppe nagu mark, väljalaskeaasta, hind, töötunnid, riik.Et otsida kasutatud brände.\nSee on täielik nimekiri kohe saadaolevaid kasutatud Knapen kallurhaagised müügiks.Kui olete mõnest kuulutusest huvitatud vajutage kastikesele selle kõrval et lisade kuulutus lemmikutesse Knapen kallurhaagised. Kui soovite teha detailsema pärinug palun lii


PUBLIKU INTERVJUU! Gertu Pabbo viimase kahe seas olemisest: me oleme kõik juba võitnud - Publik\nPUBLIKU INTERVJUU! Gertu Pabbo viimase kahe seas olemisest: me oleme kõik juba võitnud\nGertu Pabbo seisis pühapäeval saates "Eesti otsib superstaari" ühes väljalangenud Mikk Mäega kahekesi vähim hääli saanutena laval. Vahetult pärast saate lõppu, tunneb Gertu end hästi ja on kindlal meelel valmis superfinaali koha nimel võitlema.\nGertu tunnistab, et saatest lahkujat oli võimatu ennustada: "Meil tulid kõik lood väga hästi välja, minna võis ükskõik kes. Me oleme kõik juba võitnud."\nMikule soovib ta südamest edu ja on kindel, et poissi ootavad ees suured lavad.\nMis tundeid tekitas Gertus duett Tanel Padariga ning kellega sooviks ta kunagi veel duetti laulda, vaata juba videost!


Darja Popolitova avab näituse “Eros loading” | Häppening\nDarja Popolitova avab näituse “Eros loading”\nKaisa Tooming september 12, 2017 Rändom\nNeljapäeval, 14. septembril avatakse HOP galeriis tunnustatud ehtekunstniku Darja Popolitova näitus “Eros loading”, mille läbivaks teemaks on digitaalne intiimsus. Näha saab kahte ehteseeriat, mis loodi kasutades eksperimentaalseid tehnoloogiad ja jälgides inimeste käitumist erinevate isiklike seadmetega nagu tahvelarvutid või nutitelefonid.\n“Robotlike vormidega ehteseeria pöörab tähelepanu sellele, kuidas me loome identiteete tehislike objektide kasutamise kaudu. Ka Nartsissos ei armu iseendasse, vaid enesekuvandi peegeldusse. Niisamuti on ka internetikasutaja lummatud enda eneseesitlusest Internetis, mis koosneb piltidest, tekstist ja müriaadist selfi’dest,”, kommenterib Darja Popolitova. “Kumjalt hübriidne ehteseeria tõstatab küsimusi intiimsusest, mida me loome tehniliste vahenditega – kuidas me neid füüsiliselt tunnetame?”, lisab kunstnik.\nDoktorandi ja külalisõppejõuna Eesti Kunstiakadeemias tegutseva Darja lähenemine ehtekunstile kujunes üpingute ajal EKAs ning Bratislava Kunsti ja Disaini Akadeemias. Lisaks täiendas ta oma oskusi tuntud Viini disaineri Florian Ladstätter’i juures ning teda on juhendanud tunnustatud ehtekunstnik Tanel Veenre.\n“Darja tundlikkus tabada ajastu vaimu ilma sellesse lahustumata on imetabane, olla korraga kõrval ja sees. Noore kunstniku otsingud ehtes tajumaks piiri, kus inimene sulab tehnoloogiasse, puudutavad midagi minu jaoks väga olemuslikku, inimese ürgset täiuse ja iluiha. Rääkides subkultuurses oma ajahetke keeles räägib Darja tegelikult ajatusest. Ma usun teda!”, räägib Veenre.\nNäitus on avatud: 14.09 – 26.09\nAadress: HOP galerii, Hobusepea 2, Tallinn


Tallinna botaanikaaed saab uue hoone - DELFI\nTallinna botaanikaaed.Foto: Liisi Kanna\nTallinna botaanikaaed plaanib rajada kaasaegse majandushoone, mille projekteerimine ja ehitamine maksab eeldatavasti umbes neli miljonit eurot.\nUue majandushoone projekteerimise hankele esitati viis pakkumust. "Parim pakkumus selgub pärast komisjonis kvalifitseerimist ja otsuse langetamist," ütles abilinnapea Eha Võrk. Majandushoone projekteerimise ja rekonstrueerimise kogumaksumus on 3,35 miljonit eurot.\nUude hoonesse kolitakse herbaarium, teadurite ruumid ja laboratooriumid ning raamatukogu. Majandushoone ehitus algab eeldatavalt 2020. aasta kolmandas kvartalis ning kestab aasta.\nLisaks uuele majandushoonele kaasajastatakse ka botaanikaaia palmimaja, mille ehitustehniline seisukord on ekspertiisi hinnangul halb. Palmimaja rekonsutrueerimise projekti koostamine käib ja eeldatavasti alustatakse tööga järgmise aasta alguses. Palmimaja projekteerimise ja rekonstrueerimise kogumaksumus on 3,1 miljonit eurot.


Koolituse lühikokkuvõte: Microsoft Teams on kõigile sobiv meeskonnatöö ja info vahetuse rakendus – ideaalne vahend, millega tagada koostöö distantsilt. MS Teamsi puhul leiab sarnasusi Skype'ist, SharePointist ja Outlookist - see on modernne tehnoloogia, mis ühendab kõik eelpool mainitud lahendused ühte programmi ning mille kasutajakogemus on tehtud väga mugavaks ja lihtsasti omandatavaks. Õpilased saavad praktilise kogemuse, kuidas kasutada koostöö- ja kaugtöövahendit MS Teams.\nSihtgrupp: Kõik kontoritarkvara kasutajad nii kodus, koolis kui ka tööl.\nKoolitusel osalemise eeldused (soovitavalt): Arvuti kasutamise oskus baastasemel


Müüa maja, Võhandu 21, Räpina linn, Räpina vald, Põlvamaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa maja - Võhandu 21, Räpina, Räpina linn, Räpina vald, Põlvamaa\nKinnistu, kivimaja, renoveeritud, kogupind 115 m², krunt 1 222 m²\nMüüdav kinnistu asub maalilise Räpina paisjärve läheduses. Naabruskonda jäävad Räpina Ainaduskooli õppehooned ja liigirikas park. Mõnesaja meetri kaugusel on bussijaam, kool ja kauplused.\nSuur tellikivielamu paikneb kahel eraldi kinnistul selliselt, et mõlemal majaosal on oma sissepääs ja kõrvalhooned.\nMüüdaval kinnistul asuvad kolmetoaline elamuosa, kuur ja saun-garaaž.\nÜjekorruselise elamu kandevseinad on tellistest, katusekatteks eterniit. Hetkel on kasutusel hoone esimene korrus, kuid soovi korral on võimalik ka katusekorruse väljaehitamine eluruumideks.\nVälisuksest sisse esikusse astudes jääb vasakule väiksem tuba. Paremale jäävad avar köök, kaks suurt tuba ja wc-dušsiruum.\nSissepääs keldriruumi on maja välisküljelt\nsuuremad elamu renoveerimistööd toimusid ca 8 aastat tagasi, siis vahetati aknad, vahetati välja ja soojustati enamuse ruumide põrandad ning kaasajastati wc-dušsiruumi viimistlus ja sanitaartehnika.\nElamut köetakse kahe ahju ja köögis asuva pliidiga. Lisaks on paigaldatud õhksoojuspump.\nKõrvalhoones asuvad saunaruumid ja garaaž.\nEnergiamärgis on elamule määramata.\nLähim lasteaed ~ 900 m Räpina Lasteaed Vikerkaar\nLähim kool ~ 460 m Räpina Ühisgümnaasium\nLähim peatus ~ 290 m Räpina bussijaam 10A 10B 10C 144 153A 153B 153C 156 161A 161B\n~ 370 m Kaubanduse 7A 7B 82A 82B 82C 8A 8B\n~ 390 m Räpina gümnaasium 153B 153C 18A 18B 1I 1J 2A 3 5A 5C\n~ 430 m Halduskeskus 10A 10B 10C 144 153A 153B 153C 156 161B 18B\n39 000 € 339 €/m2\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/2512638 Kommentaar:


Tag Archive for "soo määramine" - Kliinik Elite\nPosts Tagged ‘soo määramine’\nTere emmed ja kõhubeebid – 8 !\nPosted on: oktoober 15th, 2014 by andre No Comments\nPere ja Kodu, oktoober 2014 numbris, rubriigis Beebi ilmunud Pere ja Kodu ning Elite kliiniku raseduse arengut jälgiva sarja kaheksas viimane artikkel.\nValik langes keisrilõikele\nKolm naist, kelle rasedusele kaasa elasime, on õnnelikult sünnitanud. Viimasena seadis sammud Elite kliinikusse Aleksandra.\nTeksti autor: Made Laas, Fotod: Joonas Ohakas, Hanna Odras\n“Kas sünnitada tita tuharseisus või keisrilõike abil?” seisis Aleksandra Grinevitš (27) raske valiku ees.\nAleksandra lootis, et Tartu Naistekliinikus pööratakse tema tita tuharseisust peaseisu, kuid paraku ei hakatud seda üldse tegema, sest lootevett oli liiga vähe.\nNaine, kes kolm aastat tagasi sünnitas kenasti suure poja, pidi nüüd kaaluma, mida edasi teha: kas võtta risk ja sünnitada seekord beebi tuharseisus või kasutada arstide abi ja eelistada keisrilõiget?\n“Dr Deniss Sõritsa ütles, et ise sünnitada oleks liiga riskantne. Olin küll natuke pettunud, et selline olukord tekkis, kuid kodus mehega arutades leidsime, et ei taha, et meie laps sünnib, jalad ees,” räägib Aleksandra.\nNii otsustas pere keisrilõike kasuks ja operatsiooniaeg pandi paika.\nBeebi tahtis varem välja\nAleksandra sõitis parajasti Tallinnast õe juurest Tartu poole, kui bussis tundis end teistmoodi: valu ei olnud, kuid kõht tõmbus pidevalt pingesse.\n“Kuna mul on lootevett vähe, tekkis lapse pärast mure ja mõtlesin, et tulen Tartusse jõudes igaks juhuks kliinikust läbi,” räägib Aleksandra, kes praegu lamab Elite pehmes voodis, sest koju teda enam ei lastudki.\nSünnitegevus oli tõesti alanud ja naist valmistatakse ette keisrilõikeks.\n“Natuke kõhe tunne on, sest ma pole kunagi lõikusel käinud,” tunnistab Aleksandra.\nNaisele tehakse kohalik tuimastus, mitte üldnarkoos, mis tähendab, et ta on keisrilõike ajal ärkvel. Kuid tema ette on tõmmatud kardin, mistõttu lõikust ta ei näe. See on ka igati mõistlik, sest kui dr Reet Küüts teeb skalpelliga kõhule kiire lõike, eraldub palju verd.\nKaks naistearsti askeldavad umbes viis minutit kõhu kohal ja juba sikutabki dr Küüts jõuliste liigutustega sealt välja pisikest inimest.\nToas, kus seni valitses pingeline vaikus, kõlab järsku beebi kõva hääl.\n“Palju õnne, ilus tita sündis!” õnnitleb dr Andrei Sõritsa vanemaid.\nBeebi puhastatakse kiiresti ära, teda näidatakse korraks emale ja antakse edasi lastearst Anne Antsonile, kes varsti teatab: “Lapse seisund on väga hea, Apgari hinne on 9/10. Nüüd läheb ta issile kaissu.”\n“Kui palju ta kaalub?” küsib äsja tütrekese isaks saanud Mario Karro (27).\n“Kaal ja pikkus ei olegi praegu nii olulised, talle on praegu olulisem lähedus, sest ta on üle elanud suure muutuse,” vastab dr Antson.\nIsa ja ämmaemand lähevad koos beebiga perepalatisse.\nNaistearstid võtavad välja platsenta ja õmblevad ema haava kinni. Kui Aleksandra esimene sünnitus kestis 6 tundi, siis seekord piisas napist 25 minutist.\nMario lamab voodis, tita kõhu peal, ja räägib liigutatult: “Ta on ikka väikene küll, võrreldes poisiga, kes kaalus sündides neli kilo.”\nBeebi ägiseb ja nohiseb, teeb vahepeal silmadki lahti, ja hakkab lõpuks nutma.\n“Nii väike,aga juba pahandab. Räägi nüüd ilusti, mis sul häda on, miks sa karjud?” sõnab Mario.\nTüdruk puhkab natuke, tõstab siis uuesti kisa, ja nii mitu korda järjest.\n“Kas on juba kõht tühi? Varsti saad,” lohutab isa teda õrnalt.\nKolmveerand tunni pärast saabub ämmaemand, kes kaalub-mõõdab beebit ja paneb ta riidesse.\nTüdruk kaalub 3034 g ja on 48 cm pikk.\n“Ei olegi nii väike, poiss oli 51,” nendib isa.\nKoos siirdutakse operatsioonijärgsesse tuppa, kus ämmaemand sätib vastsündinu ema kaissu.\nBeebi võtab emme tissi suhu ja rahuneb kohe.\n“Ta ei söö, mõnuleb niisama,” naeratab Aleksandra.\nEma tunneb ennast nõrgana ega julge eriti liigutada. Haav valutab, ja kuigi tal on kange janu, tohib ta süüa-juua alles järgmisel päeval.\n“Aga kõige tähtsam, et lapsega on kõik korras, küll mina taastun,” ütleb Aleksandra.\nTita ei taha aga ikka hästi sööma hakata.\nÄmmaemand toob emale nibukaitsed ja õpetab, kuidas last imema utsitada. Lõpuks saab pisike tüdruk asjale pihta.\n“Poeg Martin ei tahtnud ka imeda, pidin piima pumpama ja teda pudeliga söötma. Siis ei aidanud mind haiglas keegi, olin omapead. Võib-olla oleks muidu ka tema sööma saanud,” arutleb Aleksandra, kelle sõnul on suhtumine erakliinikus siiski teistsugune.\n“Kõik jooksevad siin kohe appi ja on väga soojad,” rõõmustab ta.\n— Riskid kallutavad lõikusele —\nKuna tänapäeval on tähtis lapse elukvaliteet, ei otsustata riskide korral mitte loomuliku sünnituse, vaid keisrilõike kasuks.\nMuidugi on nii naisele kui ka lapsele kõige parem, kui naine sünnitab loomulikul viisil.\n“See on valik number üks,” kinnitab dr Andrei Sõritsa.\nKui ei teki probleeme, võib naine sünnitada kas või põllul ja ilma igasuguse abita.\nKui tekivad aga takistused, vajab ta abi. Loote tuharseisu korral on võimalik, et naine sünnitab ise, kuid teda tuleb abistada.\nParaku kaasnevad ikkagi riskid.\nKõigepealt väljuvad lapse väiksemad osad, millega pole probleemi, ja alles lõpus pea.\nKui siis tekib emakaspasm, mis hoiab pead kinni, ja arstid peavad hakkama last tõmbama, võib see lapsele põhjustada kaelapiirkonna trauma.\nSünnituskanalit läbides võivad kahjustada saada ka poisslapse munandid.\n“Sellepärast leitakse, et poiste puhul tuleb tingimata teha keisrilõige.”\nKui veel sajand tagasi sünnitas naine 8–10 last, kellest viis võis sünnitamisel või hiljem surra, siis nüüd sünnitatakse keskmiselt 1–2 last.\n“Praegu on kõige tähtsam, et laps oleks terve.\nSellepärast kasvab keisrilõikuste protsent paratamatult kogu maailmas,” tõdeb arst.\n1980ndatel moodustasid keisrilõikega sünnitused Tartu Naistekliinikus 4% sünnituste hulgast. Praegu on nende osakaal seal üle 20% ja Elite Kliinikus läheneb 40%-le.\nDr Sõritsa lisab, et Tartus paiknev Elite kliinik on Eesti erakliinikutest praegu ainuke, kus naised saavad sünnitada.\nSiin on neil mugav ja nad võivad olla kindlad, et sünnituse juures on väga kogenud naistearst, ämmaemand ja lastearst.\nParaku alates selle aasta aprillist Haigekassa enam erakliinikusse sünnitama tulijatele kompensatsiooni ei maksa.\n“See pole õiglane, sest kui naine läheb sünnitama näiteks Riia või Helsingi erakliinikusse, siis Haigekassa maksab, aga kui tuleb Elitesse, siis ei maksa. Kahju, et riik lammutab meie juba hästi töötavat süsteemi.”\nPoiss nagu Kalevipoeg\nKristiinat ja Enarit tabas üllatus: nende poeg kasvab mühinal nagu väike Kalevipoeg.\nKristiina Orr (26) käis ühekuuse pojaga arsti juures ja kuulis, et nad on teinud rekordi: ükski teine tita pole ühe kuuga kaalus juurde võtnud kaks kilo.\n“Ei arvanud, et ta niimoodi viskab, aga mis teha, ta on hea toidu peal. Sinust tuleb Kalevipoeg, on nii, väikemees?” vaatab ema naeratades poega.\nNoored vanemad on omandanud tita hooldamise nipid.\nNäiteks lapse vannitamine käib nii: isa Enari Sonn (33) hoiab ja Kristiina peseb last.\n“Kahekesi on hea lihtne. Vaatasin küll YouTube’ist, kuidas seda üksinda teha, aga milleks, kui on kaks inimest olemas,” räägib Enari.\nPärast vanni järgneb kuivatamine ja kreemitamine, mis poisile sugugi ei meeldi ja paneb ta jorisema.\n“Kui algul mõtlesin, mis ma küll teen, kui ta karjuma hakkab, siis nüüd proovin eri variante ta rahustamiseks ja midagi ikka sobib,” nendib Kristiina.\nVaid kahel korral, kui laps oli väga rahutu ja kaua nuttis, oli raske.\n“Olen kannatamatu ja kui nutt kuidagi ei vaibu, hakkan ise nutma.\n” Suuremat nuttu põhjustas gaasivalu, mille leevendamiseks on vanemad katsetanud kolme ravimit. Eriti meeldis poisile banaanimaitseline Espumisan.”\nVanemad korraldasid esimesel elukuul ka tita katsikud ja panid talle nime.\nKristiina märkas kord Põltsamaal STOP-liiklusmärgile soditud nime “Kerdon”.\n“Oh, kui kihvt nimi! Pakkusin selle välja ja kõigile meeldis.”\nVäike Kerdon avab silmad hommikul kell 7, kui isa end tööle asutab ja ema veel heameelega natuke magaks.\n“Suurt väsimust mul tekkinud ei ole. Päeval olen tänulik, kui saan vahepeal juukseid pesta. Praegu katsun lapse gaasivalude pärast oma söömist piirata, kuigi mul tekkis kohutav magusaisu ja võiksin terve karbi Raffaellosid korraga sisse kihutada. Näen isegi unes koogikesi,” naerab ema.\nPlika kilkab ja laliseb\nKahekuune Crisette-Victoria avastab järjest rohkem maailma.\nMarge Pihlik-Jõgi (36) imestab, kui kiiresti läheb aeg.\n“Alles see oli, kui käisin suure kõhuga ringi, nüüd juba tita kahekuune.”\nViimase kuu jooksul on Crisette-Victoria hakanud palju naeratama ja oma sõrmi-varbaid silmitsema.\nHommikul pärast ärkamist on tüdruk eriti lõbusas tujus ja pistab kohe jutustama.\n“Suu tal siis kinni ei püsi, ainult laliseb,” ütleb õde Lisett-Marleen (10).\nKõhugaasidega saab laps juba ise hakkama ja ema võib julgemalt süüa.\n“Korra käisin maal ja mõtlesin, et teen patupäeva: söön herneid ja ube. Aga ei olnud midagi hullu, titale see halvasti ei mõjunud,” jutustab Marge.\nIsale Soome külla\nKrissu oli kõigest kuuvanune, kui sõitis juba Tartust rongi ja laevaga isale Helsingisse külla.\nEnamiku reisiajast tita magas.\nSoomes oli hästi palav, kuid korteris ei töötanud puhur. Isa Alar Jõgi (28) lehvitas kuumuse leevenduseks tütrele lehvikuga tuult ja väike Crissu sai ruttu aru, et nii on palju lahedam olla.\nKuigi hammaste ilmumiseni peaks olema veel aega, tuleb tital juba praegu palju ila.\n“Sa oled väike mullitaja,” naljatleb Lisette, pühib õe suu kuivaks ja annab talle musi.\nParaku saavadki praegu Crissust kõige rohkem rõõmu tunda ema ja õde, sest isa pääseb vaid kord kuus beebi juurde.\n“See on ikka jama, et isa näeb last nii vähe. Praegu uurime, kas meil õnnestuks samuti Soome kolida,” lõpetab Marge.


Esileht / Rehvid / Veoauto- ja bussirehvid / Kogu autoparki hõlmavad süsteemid\nKogu autoparki hõlmavad süsteemid\nKohandatud lahendused autoparkide tõhusaks toimimiseks\nAutopargid, mis tegutsevad üha rohkem konkureerivas Euroopa transporditööstuses, seisavad pidevalt vastamisi survega vähendada tegevuskulusid. Rehvid mängivad selles tähtsaimat rolli: esiteks märkimisväärse otsekuluna ning teiseks kulude kaudu, millega rehvid ühendkulusid mõjutavad, näiteks sõidukite kasutatavus, kütusesäästlikkus, haldamine ja administreerimine.\nSee on ideaalne lahendus, mis pakub Teile:\nPaindlikku, kliendile suunatud lähenemist, mis pakub kindlate vajaduste rahuldamiseks kohandatud lahendust olenemata sellest, kas tegutsetakse ühes riigis või üleeuroopaliselt.\nKokkuhoidu rehvide arvelt.\nSuuremat tegevuskulude kokkuhoidu sõidukite parema kasutatavuse, väiksema haldusaja, vähendatud administreerimiskulude abil.\nRohkem aega keskendumiseks oma põhitegevusele.\nBridgestone’i täiuslik rehvikontroll tagab rehvi parema toimimise, aruandluse ja rahulolu\nBridgestone on arendanud eksklusiivse rehvihalduse tarkvarapaketi „Täiuslik rehvikontroll“, mille abil jälgitakse asjaolusid ja parandatakse rehvi toimimist.\nToetatud moodsate süsteemide poolt\nBridgestone’i autopargi täiuslike süsteemide keskmes on keeruline, internetipõhine rehvihaldus- ja arvestussüsteem, mis ühendab autopargi kõik rehvidega seotud tegevused:\nTäiesti selge süsteem jälgimisvõimalusega reaalajas.\nKaasaegne aruandlus rehvidega seotud väljaminekute jälgimiseks ja toimimise pidevaks mõõtmiseks põhiindikaatorite suhtes.\nKulu kilomeetri kohta ja kilomeeter millimeetri kohta tulemused kogu autopargi ja üksikute sõidukite puhul.\nLaiahaardelised faktiuurimisvõimalused, et minimeerida halduskulusid.\nBridgestone’i rehvikontrollimise moodul\nKui küsida ükskõik milliselt autopargi juhilt, mida nad enim tahaksid, vastaksid üheksa kümnest, et „vähendada kulusid”. Kuna autopargi juhi jaoks on rehvid väljaminek, peavad nad kindlustama, et rehve kasutatakse võimalikult tõhusalt.\nSeetõttu vajavad autopargi juhid mitmekülgset ja tõhusat teenindust rehvimüüjalt. See on koht, kus tuleb mängu Bridgestone’i rehvikontrollimise moodul. Kasutatav ainult läbi Veokipunkti võrgu, on rehviuurimismoodul professionaalne, eriti kaasaegne rehvihaldussüsteem. See programm koostab erinevaid aruandeid vajalike näitude kohta, nagu rõhk, mustri sügavus, vead ja efektiivsus. Neid aruandeid saab kohandada vastavalt autopargi erivajadustele rehvide jälgimise ja / või rehvipinna halduse osas, vähendades seega kulusid.


Uus relvakaubandusleping – elupäästev kingitus jõuludeks | K&T\n24. detsembril jõustus äsja ratifitseeritud uus rahvusvaheline relvakaubandusleping (Arms Trade Treaty – ATT), mis reguleerib ülemaailmset relva- ja laskemoonakaubandust.\nKirikute Maailmanõukogu (KMN) liikmeskirikud ja partnerid on koos kodanikuühiskonna rühmituste ja valitsustega ligi 50 riigis võidelnud ja viinud läbi kampaaniaid ATT eest, mis aitaks päästa elusid ja kaitsta ohustatud kogukondade elanikke, sest surmavate relvadega on seni saanud kaubelda vaid väheste piirangutega.\n„Jõulud on andmise aeg. Äsjane leping annab riikidele ja ühiskondadele uue vahendi, et kaitsta inimelu ja –väärtusi, mis on ühed Jumala suurimad kingid inimkonnale,“ ütles KMN peasekretär Olav Fykse Tveit.\n„Meie palve ja lootus on, et ATT-st saab leping, mida ükski valitsus ega relvakaupmees ei saa eirata. Uudised meenutavad meile peaaegu iga päev, kui paljud inimesed vajavad kaitset vägivalla eest, mis on sageli seotud ebaseaduslike relvadega,” ütles Tveit.\nATT seab ülemaailmsele relvakaubandusele uued siduvad standardid.\nToetudes kiriku kogemusele konfliktipiirkondades, keskendus Kirikute Maailmanõukogu juhitud kampaania nende kriteeriumide tutvustamisele, mille uus leping relvakaubandusele seab. Selle tulemusel eitab leping relvavedu piirkondades, kus esineb sõjakuritegude või laialdaste inimõiguste rikkumise või soolise vägivalla oht. KMN toetas ka nõuet, et ATT peab hõlmama kõiki relvi ja laskemoona.\nPraeguseks on 60 riiki ATT ratifitseerinud, sealhulgas sellised suured relvade eksportijad nagu Saksamaa, Prantsusmaa ja Suurbritannia. 125 riiki on lepingule alla kirjutanud, sealhulgas maailma suurim relvade eksportija Ameerika Ühendriigid. 156 riiki hääletasid lepingu poolt. Riike, kes poolt ei hääletanud, (sealhulgas Venemaa, Hiina ja India) survestatakse, kuni nad on valmis elama ühiste standardite järgi, mille ATT viimaks seab.


I. Mehelikkus | Suhtesiim\nMehelikkuse maailm ja mehelikkuse tehnikad\n10/30/2013 08/02/2015 suhtesiim\nLapse sündides on emal ja sünnituse vastuvõtjatel üheks esimeseks küsimuseks: kas sündis poiss või tüdruk. Sotsiaalsel maailmal ja inimestel on ülimalt oluline teada, kas läbi sünniprotsessi materialiseerus maailma juurde mehelikku või naiselikku jõudu. Kõigile on väga tähtis, milliste rollidega suhtestada ennast vastsündinu suhtes. Peale füüsiliste sootunnuste teadvustamist hakatakse lapsest “vormima” kas meheliku või naiseliku soorolli…\nI. Mehelikkus, Kvaliteetmees\tLeave a comment\n10/19/2013 08/03/2015 suhtesiim\nKuuleme ümberringi palju karme hinnanguid meeste kohta. Kes on vägev mees, kes on tuhvlialune, kes on tõeline mees või kes on siga. Mis on mehelik, kust nad seda teavad? Milline on sobilik käitumine oma soole? Miks on nii palju viha ja hirmu seotud sooga ja eriti vastassooga? Meesenergia väljendub igas mehes ainulaadsel viisil Naised tahaks…


Aasta viimased aiatööd: külva, istuta, korista | kodus.ee\nAasta viimased aiatööd: külva, istuta, korista\nLoodus on olnud sel aastal soojaga helde ja suve võis nautida veel oktoobriski. Nüüd hakkab elu meie ümber siiski talveunne suikuma ja varsti saab ka aiapidaja väljateenitud puhkusele. Enne seda jagub siiski veel pea detsembrini aias toimetamist.\nAasta viimased, kuid olulised aiatööd toob välja K-rauta Tondi kaupuse juhataja Eveli Uibomets.\n1. Külva köögivilja ja maitserohelist\nSeni kuni suuri külmakraade pole põhjust peljata, võib külvata erinevaid köögivilju ja maitserohelist, näiteks porgandit, sibulat, küüslauku, redist, kaalikat, aga ka tilli, lehtsalatit ja peterselli. Külvamise eelduseks on väikesed plusskraadid nii päeval kui öösel või mõõdukad miinuskraadid öösel. Kui ilm kisub talviseks, ei tasu külvamisega riske võtta, sest taimed ei hakka maapinnas idanema. Sügiskülvil võiks olla kastmisega ettevaatlik, kasta tasub tagasihoidlikult, mitte rikkalikult. Külvata tuleb kuivi ja terveid seemneid ning hoolitseda selle eest, et muld on toitainerikas. Katta pole köögivilju talveks tarvis. Sügisel tehtud külv on küll pisut riskantne, aga tavaliselt saavad taimed kohe esimeste kevadiste kiirtega idanema hakata, arenevad tugevaks ja terveks ning annavad varasemat saaki kui kevadel külvatud viljad.\n2. Pane mulda sibullilled\nTulbid ja krookused võib ka veel novembris mulda pista, peaasi, et sibulad saaks sügavale, sest juurduda need enne talve niikuinii ei jõua. Kui ilm seda soosib, võib nii saada õitsva lillepeenra juba märtsis.\n3. Istuta lehtpuid ja kata need multšiga\n4. Tee külmakartlikele taimedele pesa\nKülmakartlikele taimedele, näiteks roosidele, võiks teha talvitumiseks korraliku sooja pesa kas kuuseokstest või kattematerjalist, mille leiab ehituspoest. Taimi ei tohi katta liiga vara, seega võiks jälgida ilmateadet.\n5. Enneta talvetorme\nTorme ennetades tasub noored puu- ja põõsavõrad, samuti ronitaimed korralikult kokku siduda.\n6. Korista ja riisu\nLeidub inimesi, kes arvavad, et lehti pole vaja sügisel kokku riisuda ja need võiks jätta talveks murupinnale. Oluliselt rohkem on lehtedest aga kasu, kui need riisuda marjapõõsaste alla, pehmeks kaitsvaks kihiks talvekülma vastu. Muru vastu talve madalaks niita ei tasu, pigem võiks muru talvele vastu minna pisut ülekasvanud moel, nii peab see külmale ja heitlikule ilmale paremini vastu.


Lööve ja põlved küünarnukid - kuidas eristada allergiat? - Allergia\nIga lööve kehas näitab kehas toimuvat patoloogilist protsessi. Sageli, kuna nahka saab hinnata siseorganite töö alusel. Lööve põlvedel võib ilmneda, kui süda, maks, põrn jne on häiritud ja ainult kvalifitseeritud dermatoloog suudab tuvastada haiguse täpse põhjuse.\nSageli on põlvedel ja põlvedel lööve lihtne allergiline reaktsioon riidekappidele või toidule. Sellisel juhul tuleb teil lihtsalt stiimulist lahti saada. Põletiku kiiremaks muutmiseks on soovitatav võtta antihistamiin. Lööve võib tekkida ka naha suurenenud kuivuse tõttu. Epidermise praod, nakkus tungib kahjustatud piirkondadesse.\nOn palju haigusi, kus liigeses on lööve (põlv või küünarnukk). Diagnoosi tegemiseks peab arst patsiendiga küsitlema. Oluline on täpselt teada saada, millal lööve ilmnes, millised sümptomid on veel olemas. Põletikuline ala kraabitakse. Uuring määrab, millised patogeenid (viirused, bakterid või seened) on tekkinud. Lisaks võib ette näha allergia testi. Viidi läbi üldised uriini- ja vereanalüüsid.\nSelles patoloogilises protsessis kõverdub küünarnukid kõige sagedamini. Samuti võib peopesadel ja põlvedel täheldada põletikualasid. See on healoomuline krooniline haigus, mille põhjused ei ole täielikult arusaadavad. Kõige sagedamini esineb granuloom lastel. Vanuse järel möödub patoloogia. Harvadel juhtudel võib noortel naistel esineda löövet. Haigus ei kujuta endast ohtu tervisele, kuid see mõjutab oluliselt patsiendi välimust.\nPärast päikesepõletust või putukahammustust võivad ilmneda väikesed ümarad lööbed. Ebameeldivaid sümptomeid ei ole. Tavaliselt paari päeva pärast läheb lööve iseenesest ära.\nSee haigus on klassifitseeritud ka krooniliseks, see võib mõjutada liigeseid, nahka ja küüsi. Sageli avaldub patoloogia lööbe kujul põlvedel. Patsient võib täheldada ereda roosa sõlme, mis on kaetud kuiva kaaluga. Lööbe elemendid võivad üksteisega ühineda, moodustades suuri põletikualasid. Kui ravi ei toimu, siis nakatub nakatunud piirkond bakteriaalne infektsioon.\nPsoriaasiga patsientide arv kasvab iga päev. See on tingitud asjaolust, et haigus on neurogeenne. Sagedane stress, väsimus - see kõik on provotseeriv tegur. Pärilikkus on samuti väga oluline. Kui vanemad on psoriaasi all kannatavad, on tõenäoline, et laps seisab patoloogias.\nKliiniliselt avaldub psoriaas roosade papulite kujul. Põlveliigese piirkonnas võib küünarnuki kohal küünarnukist ilmneda lööve. Esialgu on mõned põletikulised elemendid. Iga kuu võivad kahjustatud piirkonnad kasvada, kui neile ei pakuta piisavat ravi. Kõige ebameeldivamaks peetakse eksudatiivset psoriaasi. Esialgu tekib tavaline lööve. Siis hakkavad vistrikud üle kuivad kaalud ja ichor erineb põletikulisest piirkonnast. Kui nakatunud piirkonda viiakse bakteriaalne infektsioon, hakkavad papulid hakkama. Küünarnuki lööve on tundlikumad pidevat hõõrdumist põhjustavate tüsistuste suhtes. Voldides tekib kortsumine, mis ainult halvendab patoloogilist protsessi.\nKahjuks on psoriaasi täielik ravimine võimatu. Integreeritud lähenemisviis saavutab siiski stabiilse remissiooni. Kerge patoloogilise protsessiga tulemused näitavad kohalikke põletikuvastaseid salve. Patsiendile on näidatud hüpoallergeenne toitumine, joomiskorra järgimine. Patsienti ei tohiks ületöötada, on vaja magada vähemalt 8 tundi päevas. Psoriaasi ägenemise vältimiseks vältige kindlasti igasugust emotsionaalset ülekoormust. Haigusseisundi korral viiakse läbi antibakteriaalne ravi.\nSee vale raviga naha põletikuline haigus võib muutuda krooniliseks heakskiiduks. Põlvedel ja põlvedel on teiste liigeste piirkonnas punane lööve, millel on iseloomulik sügelus. Ebameeldivad tunded intensiivistuvad õhtul ja öösel. Allergiat põdevad inimesed on ekseemile rohkem altid. Ka pärilik tegur mängib rolli.\nTõeline ekseem on praegu tavaline. Haigusel, nagu psoriaasil, on psühhosomaatiline iseloom ja enamikul juhtudel on see krooniline. Pärast stressi ilmneb patsiendil nahalööve. Olukorda raskendab ka organismi kaitsevõime vähenemine. Ekseemi ravi kõigepealt pärsib provotseeriva teguri kõrvaldamist. Patsiendile näidatakse emotsionaalset rahu, piiratud kokkupuudet võimalike allergeenidega.\nNarkomaaniaravi aluseks on sedatsioon (sedatiivne) ja allergiavastased ravimid. Ravimid valitakse individuaalselt iga patsiendi jaoks. Kõige raskemate juhtude korral määratakse patsientidele plasmaperees (plasma puhastamine). Olemasolevate ekseemi elementide ravimiseks on ette nähtud põletikuvastased ravimid. Tsingi salv näitab häid tulemusi. Kui küünarnukid on kaetud valgete vistrikestega ja on olemas purulentsed heitmed, võib kasutada antibakteriaalset salvi.\nSelle ägeda viirusnakkuse korral võib tekkida küünarlööve. Lisaks pimples patsientide kätte võib täheldada üldist tervise halvenemist. Kui immuunsüsteem on nõrgenenud, tõuseb kehatemperatuur 39-40 kraadini. See tingimus nõuab kohest arstiabi. Punetised on nakkushaigus. Kui ühel pereliikmel esineb küünarnukki, on soovitatav ennetada kõiki.\nKui diagnoositakse kiiresti, võib punetiste ravi teha kodus. Haiglaravi on vajalik ainult siis, kui nakkus tuvastatakse alla 3-aastastel lastel või tekivad ohtlikud tüsistused. Patsiendile määratakse antihistamiini ja viirusevastaseid aineid. Paratsetamooli saab kasutada kehatemperatuuri normaliseerimiseks. Lööve küünarnuki sees on ravitud antiseptikuga (kloroheksidiin, Miramistitis).\nNeurogeenne-allergiline haigus avaldub niiskete puhangutega, mis võivad ilmneda isegi põlvedel. Dermatoos on krooniline, remissiooniperioodid asendatakse ägenemiste tõttu. Patoloogilise protsessi arengu täpseid põhjuseid pole seni uuritud. Kuid stress on provotseeriv tegur, ületöötamine, moraalne ammendumine. Kui patsient põeb allergiat, suureneb atoopilise dermatiidi tekkimise oht.\nSagedamini on piiratud atoopiline dermatiit, kui lööve ilmneb teatud kehaosades. Kõigepealt on kõrged niiskused - põlved, põlved, kubemepiirkonnad - märgatavad lööbed. Ravi puudumisel muutub patoloogia hajumiseks. Kogu kehas levivad põletikulised elemendid.\nHaiguse ravi eesmärk on tegeleda naha põletiku võimalike põhjustega. Määratakse antihistamiinid, põletikuvastased salvid. Neurogeensete häirete korral võib kasutada rahustavaid aineid.\nSee rühm hõlmab paljusid haigusi, mis on tekitatud patogeensete seente poolt. Fakt on see, et selle kategooria mikroorganismid paljunevad ideaalselt niiskes keskkonnas. Klapid põlved ja põlved - ideaalne koht. Tundlikumad mükoosiga patsiendid, kellel on nõrk immuunsus ja suurenenud higistamine.\nKoolitusravi seenekujuliste puhangute eest küünarnuki välis- ja siseküljel võib teha ambulatoorselt. Kui ebameeldivad sümptomid on kerged, võib kasutada väliseid aineid. Kompleksse seeninfektsiooni korral kasutatakse tablette või süste.\nKui põlvedel ilmneb lööve, ei ole soovitatav ravi edasi lükata dermatoloogile. Mida varem ravi algab, seda suurem on võimalus ebameeldivate tüsistuste vältimiseks.


Keelteoskus annab äris pool võitu\n29. november 2014 kell 7:30\nÕpilased korea keelt õppimasFoto: EPA\nVälismaise äripartneri leidmise puhul tuleb väga suureks kasuks keelteoskus, kirjutab Yahoo Smallbusiness.\nKui suhtlusportaali Facebook looja Mark Zuckerberg Hiinas Tsinghua Ülikoolis küsimuste-vastuste voorus soravat mandariini keele oskust näitas, üllatas see paljusid inimesi. Tegelikult tasub aga Zuckerbergi lingvistilistest oskustest kaugemale vaadata ning keelteoskust äritegemises laiemas plaanis arutada.\nEsiteks, Zuckerbergi oskus mandariini keelt rääkida on igati praktiline. Facebookil on küll 1,23 miljardit kasutajat, ent üks suur turg, Hiina, on sellele portaalile suletud. Hiina valitsus keelustas Facebooki 2009. aastal, kui lisas portaali keelatud veebisaitide musta nimekirja. Seega, kas Zuckerberg võiks unistada päevast, mil Hiina võimud müüri Facebooki ja 1,3 miljardi potentsiaalse kliendi vahel maha lõhuvad? Seesuguse tehingu majanduslik potentsiaal oleks hiiglaslik.\nNew York Times kirjutas, et kui Zuckerbergilt küsiti Facebooki plaanide kohta Hiinas, siis vastas maailma populaarseima suhtlusportaali looja: „Me oleme juba Hiinas.“ „Me aitame Hiina kompaniidel suurendada välisklientide osakaalu,“ lisas ta.\nTegevjuht meenutas rahvusvahelisele üldsusele üht põhireeglit - tänasel globaliseerunud turul on tõhusad kommunikatsioonioskused eduka äri alguseks. Nagu iga edukas müügimees teab: räägi kliendiga samas keeles ning pool teed on käidud.\nKuna Hiinat peetakse tulevaseks majanduslikuks suurvõimuks – arvatakse, et Hiina võtab USA rolli üle lähitulevikus -, siis pole imestada, et paljud ettevõtted on Hiina turu oma huviorbiiti tõstnud.\nKeeleoskuse lokaliseerimine on üha kasvava tähendusega. See tähendab kõike – kodulehe keele muutmist ning kultuurikontekstile vastavaks tegemist, aga ka mobiiliäppide kohastamist. Muidugi peab ka kogu meeskond oskama rääkida vastavat keelt. Need reeglid kehtivad nii Hiina, Venemaa, Brasiilia India kui ka teiste riikide kohta.\nKuidas keeli õppida?\nKuidas aga keeleoskust endas arendada? Ülemaailmselt konverentse korraldav TED on oma kodulehe blogipostituses välja toonud polüglottide soovitusi uue keele õppimiseks või vana meeldetuletamiseks.\nOle kahe jalaga maa peal! Selleks, et uut keelt õppida, peaks õppija püstitama endale mõistlikud eesmärgid, et mitte tunda end ülekoormatuna. Saksa tõlk Judith Matz soovitab: „Õpi selgeks 50 sõna ning hakka neid inimeste peal kasutama. Ja alles siis hakka tasapisi õppima grammatikat.“\nTee keeleõppest elustiilimuudatus! 27 aastat inglise keelt õpetanud Elisabeth Buffard ütleb, et keeleõppes edukate ja vähem edukate õpilaste vahel võib näha üht suurt erinevust. Keeleõppes peab olema järjepidev ning seda isegi siis, kui ollakse haige, väsimus või kõrvuni armunud.\n„Mängi kodu!“ Mida enam sa püüad võõrkeelt oma igapäevaellu integreerida, seda enam peab su aju keeleõpet kasulikuks ning seega paraneb ka keele omandamisvõime. „Kasuta ära iga võimalus keelt harjutada,“ lausub vene keele tõlk Olga Dmitrotšenkova. Näiteks soovitatakse kodus olevatele esemetele panna vastavad võõrkeelsed sildid peale, võõrkeelseid lasteraamatuid lugeda või võõrkeelseid videosid vaadata.\nKasuta tehnoloogia ära! Dmitrotšenkova soovitab ka ära muuta näiteks suhtlusportaali või telefoni menüü keele. Lisaks sellele soovitatakse külastada erinevaid portaale, mis aitavad keelt õppida või kergesti sõnavara omandada.\nMõtle keeleõppimisest kui uute võimaluste avajast! Hispaania keele tõlk Sebastian Betti soovitab õppijal mõelda ka sellele, missuguseid võimalusi keeleõppimine avab. See tähendab, et kui sa oled plaaninud külastada lõbustusparke või kontserte, siis näe seda külastust ka võimalusena keelt õppida. Mitmed tõlgid on öelnud, et nende keelteoskus tuli sellest, et nad on vaadanud kas võõrkeelseid multifilme või sarju, kus pole subtiitreid. Näiteks nüüd, nädalavahetusel, kui sa soovid midagi head süüa teha, otsi retsept välja võõrkeeles, et see siis ära tõlkida ning mõni uus sõna omandada.\nLeia sõpru! Uue keele kasutamine on keele jätkusuutlikul õppimisel võtmetähtsusega – vestlemine õpetab, kuidas võõrkeeles automaatselt rääkida, ilma, et sa peaksid enne lause oma emakeeles välja mõtlema. Leia keegi, kellega võõrkeeles rääkimist harjutada!\nÄra muretse vigade pärast! Üks tüüpilisemaid vigu, miks võõrkeeles kõneleda kardetakse, on hirm vigu teha. Sinu õpitavat keelt emakeelena kõnelevad inimesed on reeglina alati abivalmis ning toetavad. Kui sa kardad keelt harjutada oma eakaaslasega, siis proovi kellegi endast nooremaga. „Ma olin täiesti hämmastunud, kui ma olin itaalia keelt harjutanud ühe itaalia lapsega ning mõistsin, et meie itaalia keele tase on samasugune,“ lausus Matz. Ja ole kannatlik! Mida rohkem sa räägid, seda rutem sa saavutad sorava keele ning julguse veelgi enam suhelda.


Suunakood 09429 / +499429 / 00499429 / 011499429, Saksamaa\nSuunakood 09429 (+499429 / 00499429 / 011499429)\nSuunakood: 09429 (+499429)\nEesliide 09429 on Rain Niederbayern suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 6048084 ja suunakoodi 09429 jaoks tuleb valida number 09429 6048084. Rain Niederbayern asub Saksamaa.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 6048084, suunakoodi 09429 (Rain Niederbayern) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 9429 6048084. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 09429.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +49 (0049) ega suunakoodi 09429 (Rain Niederbayern).\nKui te ei asu Saksamaa ja soovite helistada inimesele Rain Niederbayern, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Saksamaa Riigi suunakood on +49 (0049), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Rain Niederbayern, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +49 9429. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 6048084, suunakoodi 09429 (Rain Niederbayern) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 9429 6048084.


Kuidas parandada iTunes 12 sünkroonimisvead ja probleemid iOS 8-ga - iOS 8.2\n'IPhone 6s Plus' lekkinud pildid näitavad 'tugevamat kaadrit' ja tuttavaid antennijooni\nKuidas minna versioonile iOS 11.2 üle versioonile iOS 11.1.2 ilma andmeid kaotamata\nPõhiline / parimad iPhone'i rakendused / Kuidas teha RAW-fotosid oma iPhone X, iPhone 8 ja iPhone 8 Plus\nTeie iPhone'il on hämmastav kaamera. See on praegu planeedi parim point-and-shoot kaamerasüsteem. Kui teil on uusim iPhone, võite olla kindel, et isegi kui pildistate pildi kiiresti piisava valgustusega, osutub pilt päris heaks. Seda tänu nutikale pilditöötlusele, mida Apple teeb pidevalt kulisside taga.\nKuid on ka varjukülgi. Kuna kõik toimub automaatselt, saate foto jäädvustamise tehniliste aspektide üle peaaegu üldse kontrolli teha. Nagu juba teada võisite, pole iPhone'i kaameras režiimi Pro ega Käsitsi (funktsioon, mis on saadaval isegi keskklassi Android-telefonides).\nKuid see ei tähenda, et te ei saaks käsitsi režiimis pilte teha. Kõik, mida vajate, on kolmanda osapoole rakendus. Pärast iOS 10 värskendust lubab Apple kolmandatel osapooltel mitte ainult teha iPhone'is RAW-fotosid, vaid saate neid kasutada ka RAW-vormingus piltide salvestamiseks ja redigeerimiseks.\nLisateave : parimad kaamerarakendused iPhone X, iPhone 8 ja iPhone 8 Plus jaoks\nMis on RAW ja miks peaksite seda kasutama?\nKui teete kaamerarakenduse abil tavalist fotot, läbib see palju töötlemist. See, mida andur hõivab ja salvestatud väljund on väga erinev. Kui aga teete RAW-pildi, siis seda töötlemist ei toimu. Kaamera lihtsalt salvestab seda, mida andur näeb, ja salvestab selle DNG-vormingus.\nFailivorming salvestab koos pildiga palju teavet. Üksikasjad, näiteks ISO, värviküllastus ja muu, salvestatakse koos pildiga, isegi kui need ei pruugi fotol praegu näha olla. See tähendab, et kui teil on RAW-foto, saate sisse logida ja redigeerida kõiki nähtavaid parameetreid. Ja kui kasutate RAW-ühilduvat kaamerarakendust, saate enne päästiku nupule klõpsamist seada sellised parameetrid nagu ISO, ava, fookus, säritus ja muud.\nVSCO: parim tasuta kaamerarakendus RAW-fotode tegemiseks oma iPhone'is\nVSCO on üks parimatest fototöötlusrakendustest iPhone'is. See on tasuta, hõlpsasti kasutatav ja suurepärase filtrikomplektiga. Ja nüüd saate VSCO abil fotosid jäädvustada ja redigeerida ka RAW-vormingus.\nAvage kaamera vaade VSCO-s ja koputage tööriistaribal nuppu RAW ja ongi kõik, jäädvustate nüüd RAW-is.\nLaadige alla : VSCO (tasuta)\nHalide: parim tasuline kaamerarakendus RAW-fotode tegemiseks oma iPhone'is\nVSCO võimalused RAW-vormingus jäädvustamiseks on üsna põhilised. Kui otsite sobivat manuaalse kaamera režiimi, peate paar dollarit välja käima. Halide on iPhone'i jaoks parim manuaalne kaamerarakendus. See on läbimõeldud disainiga ja sellel on ilus kasutajaliides.\nHalide'i jaoks on aga kõige parem see, kui lihtne seda kasutada on. See annab teile juurdepääsu professionaalse taseme tööriistadele ilma pettumust valmistava kasutajaliideseta. Kasutage fookuse, valge tasakaalu, ISO ja muu hõlpsaks reguleerimiseks päästiku kohal asuvat tööriistariba. Veelgi enam, kiirriba kohandamiseks ja funktsioonide kasutamiseks, mida sageli kasutate, võite klõpsata nupul Gear. Halide toetab ka portreerežiimi.\nLaadige alla : halogeniidid (4, 99 dollarit)\nRedigeerige RAW-fotosid rakendusega Snapseed\nKui te ei kasuta oma iPhone'is Snapseed, jääb teil puudu. See Google'i tasuta rakendus on üks lihtsamaid viise, kuidas oma fotod popiks teha. Mis tahes foto jaoks saate hõlpsasti heledust, kontrasti, vibratsiooni ja palju muud reguleerida.\nSeotud : 10 parimat lõbusat iPhone'i rakenduste fototöötlust\nKuid kui avate RAW-foto rakenduses Snapseed, avaneb see otse vaatena Kujundus. Pühkige üles ja alla, et muuta suvandit, ja vasakule või paremale, et muuta intensiivsust. Selles ühes vaates saate redigeerida säritust, esiletõstmist, küllastust, kontrasti, struktuuri, temperatuuri ja varjundit.\nLaadige alla : Snapseed (tasuta)\nMe armastame Halide pakutavat poleerimist ja disaini. Kuid võib-olla otsite RAW-fotode jäädvustamiseks või redigeerimiseks sirgjoonelisemat kasutajaliidest.\nManual oli üks esimesi RAW-kaamerarakendusi App Store'is ja see on endiselt suurepärane võimalus, kui otsite mõttetut varianti. Rakendus pole nii intuitiivselt kasutatav kui Halide, kuid pääsete juurde kõikidele vajaminevatele kangidele ja rihmaratastele (kuigi rippmenüüde taha on peidetud palju võimalusi).\nLaadige alla : käsitsi (3, 99 dollarit)\nSee on App Store'i kõige populaarsem profikaamerarakendus ja see on üks väheseid kaamerarakendusi, mis on kaasas Apple Watchi kaasrakendusega. Rakendusest leiate kõik olulised kaamera käsitsi funktsioonid, sealhulgas sügavusefektide tugi.\nLaadige alla : ProCam 5 (5, 99 dollarit)\nKuidas klõpsate ja muudate oma iPhone'is fotosid?\nMilline näeb välja teie fotograafia töövoog teie iPhone'is? RAW puhul kasutan rakendust Halide ja redigeerin rakenduses Darkroom. Focos on minu rakendus portreerežiimi fotode jäädvustamiseks (see jõudis ka meie parimatesse rakendustesse iPhone X-i loendisse). Jagage oma töövoogu meiega allpool olevates kommentaarides.


Kursused Nice - Lühikursused Nice - Kursused 2017\nLiitu tasuta Kursused Nice - Otsi infot parimate kursuste kohta Nice otse siit!\nPrantsusmaa pakub suurepärase kõrgharidussüsteemi mitte ainult oma kodanike, vaid ka välismaalased. Riik 's dünaamiline kultuuri meelitab välisüliõpilaste ja kes on huvitatud jälitavad rahvusvahelise kursused. Prantsusmaa on traditsioon teadusliku ja tehnoloogilise innovatsiooni. See tagab, et teadlased täielikult kasutada oma loovust.Kuna 5. kõige asustatud linn Prantsusmaal, Nice on koduks üle 300 000 elaniku. See on top turismisihtkoht Prantsusmaa, sest tema ilu ja kliima. Linnas on mitmeid kõrgkoole.Kogu info kursuste kohta Nice - säästa aega ja leia kogu vajalik info otse siit! Kursused ja lühikursused Nice.\nKursused Nice - Lühikursused Nice. Sup'infograph raames loodi ESRA 1997. aastal kasvavad vajadused ametitest koolitus arvutigraafika 2D / 3D, eriti need, realiseerimise animatsiooni, mängu video, eriefektid film ja TV korrastamist. Koolitus kestab 3 aastat, 2 aastat õppekava. Kolmandal aastal on õpilastel võimalus valida kolme võimaluse vahel:\nKursused Nice - Lühikursused Nice. Rahvusvaheline Talvekool: IOT Alates 23. jaanuar - 3. veebruar, 2017 1. nädal: Embedded programmeerimine ja prototüüpimine\nKursused Nice - Lühikursused Nice. Koolituse kestvus: 1 aasta.\nMotion Design on üks uusi elukutseid XXI sajandil.\n"See on kunst andes elu graafiline animatsioon. "Ristteel uusi tehnoloogiaid, mis katab kogu kujutav kunst, see distsipliin aitab kavandada ja rakendada kohandatud side mobiilseadmete mõiste integreerimine liikumise kombinatsiooniga video, eriefektid, 2D ja 3D animatsiooni, tüpograafia ja graafika.\nResolutsiooni disain on suhteliselt uus teadusharu: pioneerid seda tüüpi videod olid loojad filmi krediiti 60s kuid tehnikat on levinud viimase 5 aasta tulekuga digitaalse ja tarkvara nimega "kompostimise "nagu After Effects, mida võiks määratleda lihtsalt photoshop video.\nResolutsiooni disain hõlmab laia stilistilise paneeli, et on liikumise disainerid ja pidevalt muutuvas: mis on kaasaegne juba kuus ei saa olla kuus kuud hiljem, ja see ei ole aeg-ajalt revolutsiooniline tehnoloogia on ületatud vähem kui aasta.\nTäna, motion disain on kõikjal, televisioonis muidugi (üldine JT või erinevate TV mänge, pealkirjaga peapaelad ekraan allpool), vaid ka internetis (ettevõtte videod, veebilehti, animatsioone, plakatid) ja isegi menüüde meie nutitelefonid.\nLiikumise-disainer on kunstnik, kes väljendab ennast läbi kunsti vormi vastavalt kliendi nõudlus. See on võimeline ja spetsifikatsioonide uurimine, leida loominguline lahendus, koos või ilma piiranguteta, seda rohkem tundlik.\n• liigid töö:\nSaavutused Internet videod, üldised TV & Kino, Blue Ray DVD menüüsid, nahad TV, kaubaautod, saade, video kunsti, sündmuse digitaalne.\nViestintätoimisto spetsialiseerunud agentuur Web Agentuur ja tootmise stuudio, kõik äri kategooriad arendada oma side kaudu digitaalse keskmise...\nEt paremini tagada nende tööalast konkurentsivõimet digitaalsete, veebi ITECOM koolitus valmistab ette õpilasi kavandamise ja rakendamise interaktiivseid veebisaite.\nNad määratlevad, planeerida ja valmistada graafilise disaini visuaalse identiteedi kvaliteeti.\nPealkiri RNCP sertifitseeritud Level III Koolituse kestvus: 1 aasta Et paremini tagada nende tööalast konkurentsivõimet digitaalsete, veebi ITECOM koolitus valmistab ette õpilasi kavandamise ja rakendamise interaktiivseid veebisaite.\nSeega see koolitus põhineb kolmel põhialust: disain, graafiline disain, integratsiooni.\nWeb asutus, Side selts, Reklaam, kirjastamine, trükkimine ...\nDisain ja loovat lähenemist\nWeb Tootmine ja Integratsiooni\nTootmine ja graafiline tööriistad\nResolutsiooni Web Design\nPhotoshop, Illustrator, Flash, Edge animatistlikust After Effects\nSeadistamine ja / või kohandada WordPress sisu haldamise süsteemi\nBac 1 või samaväärne ja / või 1 aasta arvutigraafika - faili ja hooldus (esitlus isikliku töö)\nEt pääseda muidugi õpilane peab olema teadmisi küljendusvõimalustega.\nVAE (valideerimine omandatud kogemus)\nPealkiri registreeritud RNCP (riiklike kataloog kutsetunnistuste) numbri 18138 (ministri määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas 30/01/2014).\nKursused Nice - Lühikursused Nice. Pealkiri RNCP sertifitseeritud Level III\nWebdesign / Multimeedia\nBac või samaväärne\nFail ja hooldus (esitlus isikliku töö)\nPärast seda koolitust, siis on võime areneda kutsealade MMS või teised ...\nEdasine haridus (CIF / CPF ...)\nOsana Internet projekte, veebi arendaja vastutab tohutu töö, mis ulatub analüüs kliendi vajadustele, et saavutada lõplik arhitektuur, strateegiliste tehnilised valikud.\nTema oskused toetuvad kolmele valdkonnale: veebirakenduse arendamise ise (vahevara kolmetasandilise arhitektuuri), reaalne modelleerimine ja andmebaaside loomisega, multimeedia integratsiooni (alates " liides tehtud kõige sagedamini veebi disainer). Aga aastaselt Web 2.0 on veebi arendaja vajatakse järjest laiendada oma tegevusvaldkonda sisse suhtlemist kasutaja kaudu Ajax tehnoloogia pakendis.\nBac +1/2 IT - koolitust web disain ja / või koolituse SRC\nLõpueksamile kinnitanud kutseõppe sertifikaadile\nLoomine ITECOM Art Design sai OPQF kvalifikatsioon.\nKursused Nice - Lühikursused Nice. Lõpus 3. aasta Lõpueksamile valideeritud kutseõppeasutuses sertifikaadi OPQF kvalifikatsioon. Koolituse kestvus: 3 aastat\nEsimesel aastal õpilased täitma lühifilmi õppimise ja mängu disain: nad kirjutavad oma skripte luua tähemärki ja dekoratsioonid, joonistada storyboard, on modelleerimine ja animeerida oma märki lahendada "mängimist" ...! See koolitus põhineb projektijuhtimise loogiline, realistlik ja konkreetne läbi professionaalne kõlarid: see ühine kirg peaks viima meie õpilastel olema animarežissööride ja loojad videomängudes homme.\nLevel Kunstnik / Event Scripter\n3D graafika / Level Kunstnik\nFilmide ja animeeritud seeria, videomängud tööstuse toodavad film ja reklaam, eriefektid, Visual Communication, tööstus- Web Design / Liikuva graafika, Product Design, arhitektuuri, Radioloogiaseadmed ...\nDisain ja Süžeeskeem\nRealiseerimine / Cutting film\nMäng mõiste / tase disain\n3D modelleerimine / Set-up ja töötab\nValgustus ja renderdamine / paigutus mootor\nMõju Osakeste ja SFX-VFX\nRedigeerimine ja Komposiidi\nHelikujundus ja heli redigeerimise\nAdobe Audition / Premiere / meedia-kooder\nUnity mängu mootor\nAnimeerimine, Motion Builder...\nVastupidiselt levinud arvamusele, "Graafiline disain" ei piirdu lihtsa ravi "Chart" ja esteetikat eri meedia, kas "Print" või "Digital".\n"Design" iseenesest on alati olnud protsessi mõtestamine. Juba alates 18. sajandi alguses, graafiline disain ühendab "Project ja Graafika" (Shaftesbury - 1712). [+]\nKoolituse kestvus: 2 aastat Side Option ja vabatahtlik trükimeedias või side ja digitaalse meedia Vastupidiselt levinud arvamusele, "Graafiline disain" ei piirdu lihtsa ravi "Chart" ja esteetikat eri meedia, kas "Print" või "Digital" .\n"Design" iseenesest on alati olnud protsessi mõtestamine. Juba alates 18. sajandi alguses, graafiline disain ühendab "Project ja Graafika" (Shaftesbury - 1712). Täna, see on neli olulist omadust. Analoogiliselt 4 Ps of Marketing Mix, 4 C võib kutsuda esile "Design": Loovus / keerukust / kompromiss / valik. Kombinatsioon kahest sõnast: "Design" ja "Graafika" Seega võib tõlkida nii:\nKoolitus BTS Graphic Design (trüki- ja digitaalsete võimalus võimalus) ettepanek ITECOM loomulikult keskendub kontseptualiseerimiseks ideid ja projekte, samuti nende praktiline ja professionaalne rakendus. Samuti tagab kontrolli strateegiliste keelte ja graafika samuti omandamine kõik alusteadmisi tagada täpset kokkulangevust põhja (Design) ja kuju (joonis).\nLiigendraamiga ümber "Design Studio", erinevate perifeersete materjalide (üldharidus, kunsti-, teoreetilise ja tehnilise) saada üle moodustamise eeldused on vajalik rakenduskavade projekte. Seega, see muidugi juhib oma tõhusust täiendavust ja teadmiste loomine protsesside ja rakendamine, kas vaimse või praktiline.\nSee haridus tagab aktiivse spetsialistid, kelle ülesandeks on kolm eesmärki: - tagada hea arusaamine kontseptualiseerumist mehhanismid, et tagada optimaalne kooskõla.\n- Viia läbi loominguline suunas, järgides samas isikupära ja tundlikkus igale õpilasele.\n- edastada tugev graafika ja tehnilisi teadmisi, et arendada erinevaid sidevahendeid.\nKirjastamine, trükkimine, Reklaam, side selts, Audiovisuaalne, sündmused ...\nplastist ja graafiline tava\nTehnoloogia loomine ja realiseerimine\nSüžeeskeem / Design...\nKursused Nice - Lühikursused Nice. Koolituse kestvus: 2 aastat - 3 võimalusi\nConcept, disain, viimistlus, disain, kaunistused esindavad keskenduda valdkondi valdkondadevahelise elukutse: lavakujundus, disain ruumid, visuaalse kontseptsiooni, materjalide, valgus, atmosfäär ... See kursus on õpetanud nii kultuuri ja kunsti. Sisekujundaja kleidid ja seab väärtus mõiste. See on kõige ilusam harmooniat disain ja funktsionaalsus.\nVisuaalne kaubandus Etalagiste võimalus\nSee on peamiselt turunduskommunikatsiooni äri ja turundus. Aken kummut valib oma tooteid luua atmosfääri ja kujutada seadistus tipphetk. On eest vastutav kujundusest erinevate materjalide ja meedia.\nTa töötab enamasti suurte kaupluste integreeritud teenus, luksus kauplused, salongid ja kaubanduskeskused. Aga rohkem ja rohkem kliente on erinevad ja paljud turud on avatud akna kummut ja dekoraator kui ettevõtetele seminaride ja disain kontorid.\nSee koolitus keskendub omandamine põhiliste esitlus eeskirjad. See võimaldab kontrollida kompositsiooni, värvi harmoonia ja stiile ja teavad omadusi iga toote ja võimaluse tegeleda piires ITECOM koolis, dekoratsioon, kaubandus teadmised ja kultuur on vaja vahetu ja professionaalse sekkumise kauplemise maailma.\n(Valik saadaval Nice) seinast dekoratiivsed värvi teadmised dekoratiivsed motiivid kataloog suur kultuuri maailmas, värviga värvimine kuni Trompe...\nSee on seotud projekteerimise ruumi, selle arengu või taastusravi. Sest see, et rahuldada oma klientide, mis aitavad taastada spetsifikatsioonidele vastavalt projektis esitatud nõuetele. Tuleb suurendada sidusust ja asjakohasust valdkondades, elamute, kaubandus- arhitektuur, stsenograafia ...\nPealkiri Designer sertifitseeritud ruumi Level II (Pariis, 4. aasta juurdepääsu Nice) Sertifitseeritud Pealkiri Designer interjööri Level III (Nice) Koolituse kestvus: 3 aastat või 4 aastat kaasatud disain ruumi, selle arengu või taastusravi. Sest see, et rahuldada oma klientide, mis aitavad taastada spetsifikatsioonidele vastavalt projektis esitatud nõuetele. Tuleb suurendada sidusust ja asjakohasust valdkondades, elamute, kaubandus- arhitektuur, stsenograafia ... Meie koolitus põhineb teoreetiline ja praktiline haridus. Õpilane peab omandama põhilised vajalikud tehnilised teadmised, et töötada välja arhitektuurne projekt: kava, reljeefi, lõik, perspektiivi, materjalide tehnoloogia, institutsionaalne normide jne ... Tööhõive sektor laieneb. Püüdlused heaolu, esteetika värvid ja mahud, ringlusse, ergonoomika ruumi ... on nõuded, et ainult professionaalne saab kapten. Selle praktilist õpet ja töö vaheldumisi oma firma, õpib laps töötama nii üksikisikute ja asutused, samuti kõik tehingud seotud projekte.\nPealkiri II RNCP registreeritud tase National Directory of Professional Certification. Võimalused\nSisekujundaja / arhitekt Kaasautor\nSisekujundaja Consultancy, ehitus-, planeerimis- ...\nsisearhitektuur disaini töötuba\nKunstiajalugu - semiootika\nGraafiline esitus ja tehnilise joonestamise\nPerspective, joonistamise ja värvimine\nDesigner kui ruumi on salvestatud RNCP (National Directory of Professional Certification) Level II numbri all 26177 ministeeriumi määrusega 26. mai 2016 avaldatud riigi ametlikus väljaandes 2016/07/06, see on asutuse väljastatud tunnustaja ITECOM Pariisis....\nKursused Nice - Lühikursused Nice. Esitlus\nÕppeaeg: 1 aasta Sihtasutus Course (Upgrade Applied Arts) on üks aasta: see on oluline nihe tarbekunsti- ja disaini uuringud.\nSee on kaks eesmärki:\nuuendada oma kunsti oskusi ja annab teile põhitõdesid disaini ja tarbekunsti;\nvõimaldab teil küps oma valik orienteeritus disaini ja tarbekunsti ja valida oma karjäärinõustamist.\nSihtasutus Course pakub täielikku haridust, ametliku ja praktilise disaini ja tarbekunsti: graafika, visuaalse kultuuri, disaini ja visuaalse väljenduse storyboard tehnilise joonise arvutigraafika.\nMANAA küsimust edasi üldhariduse (prantsuse, matemaatika, inglise, jne). See suunab õpilasi BTS ja professionaalne koolitus.\nplastist joonistamise ja Expression\nKoolitus (CIF, FC ...).\nPärast sihtasutuse muidugi, õpilased saavad liikuda BTS meie erialane ettevalmistus või taotleda abi suurte kunstikoolid.\nEuroopa Kõrghariduse Diplomi Turundus (Dees)\nEuroopa kõrgharidusruumi Diplom Marketing (DEES): programmi õpetatakse prantsuse keeles.\nDiplôme Européen d'Etudes supérieures en Marketing: diplôme délivré par la Fédération Européenne des Ecoles.\nPROFIL DU CANDIDAT: - Forte motivatsiooni - podagra des kontakte humains - Esprit d'algatus - Ténacité - Dynamisme - Disponibilité PROGRAMM SUR ÜRO\n- Histoire et tsivilisatsioon - Kultuurid et Religioonid, pratiques et politiques'i des Etats EUROPEENS - Géopolitique - l'Europe dans le monde - Le citoyen'i européen\nLe juhtimise interculturel et les ressurssid Humaines\n- Le juhtimise interculturel - Les ressurssid Humaines en Europe Langue Vivante européenne: Capacites attendues: - Comprendre les juhib essentiels quand un langage Clair et standard est Kasutage, et s'il s'agit de choses familières dans le travail, à l'École, dans les loisirs jne\n- Etre võimeline de s'exprimer dans la plupart des olukordades linguistiques rencontrées en reisi dans le Pays de la langue cible.\n- Produire un Discours simple et sidus sur des sujets familiers et dans ses domaines d'intérêt.\nNTIC: Nouvelles'i Techniques de l'Information et de la Side\n- La maîtrise stratégique de l'teave - Les Sources d'teave - Organisation d'une struktuuri de veille - Les NTIC: outil stratégique pour l'aide à la décision\nMeetodid professionnelles Marketing\n- Turundus opérationnel - Turundus International - Marketing stratégique - Marketing Specifique - Web marketing\nETAPID: Keelekümblus en miljöö Professionnel d'une durée totale de 6 à 12 semaines réparties sur l'année. Ces périodes d'activité sur le maastik donnent asemel à la réalisation d'une ou plusieurs meetmete mercatiques, d'activités...\nKursused Nice - Lühikursused Nice. Diplôme Européen d'Etudes supérieures - ASSISTENT GESTION DES RESSOURCES HUMAINES: diplôme délivré par la Fédération Européenne des Ecoles.\n- Histoire et tsivilisatsioon - Kultuurid et Religioonid, pratiques et politiques'i des Etats EUROPEENS - Géopolitique: l'Europe dans le monde - Le citoyen'i européen\nLa ehitus européenne, ses institutsioonide dans le cadre rahvusvahelise- Le juhtimise interculturel et les ressurssid Humaines - Le juhtimise interculturel: - Les ressurssid Humaines en Europe:\nAnglais- Capacites attendues: Comprendre les punktid essentiels quand un langage Clair et standard est Kasutage, et s'il s'agit de choses familières dans le travail, à l'École, dans les loisirs jne\n- Être võimeline de s'exprimer dans la plupart des olukordades linguistiques rencontrées en reisi dans le Pays de la langue cible - Produire un Discours simple et sidus sur des sujets familiers et dans ses domaines d'intérêt\nUC D3 tehnika professionnelles- Connaissance des métiers - Gestion des RH et politique de RECRUTEMENT - RECRUTEMENT - Droit du travail - Gestion des conflits - Formation - paie - Hindamine du töötajad - Gestionis prévisionnelle des Emplois et des compétences - Gestion des töötasu - ettevalmistus- des valimised du töötajad - Gestion des puudumised - Gestion du stress\nNTIC: Nouvelles'i Techniques de l'Information et de la Side- La...\nLink to and share "Kursused Nice - Lühikursused Nice - Kursused 2017"


Vooremaa Palamusel möllas “Suvelõõm”\nPalamuse rahvamajas etendati möödunud reedel ja laupäeval noortemuusikali, mis kandis aastaajale ja ilmale kohast pealkirja “Suvelõõm”. Vaatamata sellele, et autor ja lavajõud olid väga noored ja tüki lavaletoomiseks aega napilt, sai tulemus vaatamist väärt.\nMuusikalilavastus valmis MTÜ Sokuturi poolt korraldatud noorte muusika- ja tantsulaagri käigus ning 35 noore laulja-näitleja osavõtul. Enamasti olid nad pärit Palamuse, Jõgeva või Vaivara vallast, ent meeshääli oli värvatud ka Järvamaalt. Noortele oli lavastuse vormimisel toeks viieliikmeline bänd Non-Quartet ja seitsmeliikmeline lavastusgrupp koosseisus Liisi Tegelmann (lavastaja), Kadri Tegelmann, Liis Haagen (lauluõpetajad), Merleen Läänemägi (tantsuõpetaja), Karmo Toome (bändijuht), Erle Vannus (jumestaja) ning helitehnik-valgustaja Johann Jakob Jürgen. Lisaks neile oli projekti kaasatud rumeenlasest filmimees Vlad Cirdeiu, kes seoses mitme rahvusvahelise noorteprojektiga ka varem Palamusel viibinud. Tema ülesandeks oli jäädvustada proovid ja etendused ning monteerida kokku laagris toimunut kokku võttev film.\nMuusikali kandvamates rollides sai näha Grete Oolbergi (Maria), Kristen Kiisi (õpetaja Julia), Laura Laasi (Elisabeth), Kaarel Orumäge (Christopher), Kaspar Sulpi (Maria isa) ja teisi. Kui teised nimetatud on kooliõpilased, siis Grete on vastne Eesti Muusikaakadeemia tudeng ja Kaspar Sulp Palamuse segakoori Kuus Õuna liige. Kaarel Orumägi polnud seekord aga mitte ainult üks peaosalistest, vaid ka muusikali autor.\nKui Kaarel, Türilt pärit, aga praegu Tallinna 32. keskkoolis õppiv noormees, mullusesse Sokuturi noortelaagrisse tuli, olid tal mõned enda kirjutatud laulud “tagataskus”. Siis tekkiski koos mõnede trupikaaslaste ja laagri projektijuhi Sirje Kiisiga mõte, et neist võiks välja kasvada järgmises laagris lavale toodav muusikal.\nKaarel Orumägi tunnistas, et laulude kirjutamine läks tal suhteliselt libedalt, ent siduva loo kirjutamine üle kivide ja kändude. Ent lõpuks viis visadus noormehe siiski sihile.\nTõi välja tagamaad\n“Kui teksti lavastaja Liisi Tegelmanni kätte andsin, siis ütlesin, et ta võib sellega teha, mida tahab,” ütles Kaarel. “Ja see on hämmastav, mida ta tegi. Ta leidis sealt selliseid tagamaid ja allhoovusi, mida mina ise näha ei osanudki, ning lahkas koos noortega väga huvitavalt nende kehastatavate tegelaste olemust. Nii et lõpuks muutusid kõik, ka kõrvaltegelased nime ja elulooga isiksusteks.”\nTöö lavastaja ja noorte näitlejate vahel pakkus mõlemale poolele rõõmu, ehkki pealtpoolt see alati nii ei paistnud. Mõnikord kutsusid lavastaja karmipoolsed ütlemised esile ka pisaraid.\n“Kord on siin tänavu, jah, karmim kui möödunud aastal. Aga võib-olla oligi meile rohkem “piitsa” vaja,” ütles Koigist pärit Mait Mikussaar.\n“Jah, see ei paista võib-olla küll alati välja, aga tegelikult mulle meeldib nende noortega töötada,” kinnitas ka Liisi Tegelmann, Palamuselt pärit Tallinna Reaalkooli huvijuht. Tema mitu aastat Hollandis laulmist õppinud õde Kadri aitas põhiosalistel soolopartiisid harjutada ning n-ö oma häält leida.\n“Noored lauljad püüavad sageli teadlikult või alateadlikult kedagi jäljendada. Ent nad on ise ka väga rõõmsad, kui lõpuks oma õige hääle kätte saavad,” ütles Kadri Tegelmann.\nEhkki noorte tööpäevad olid pikad ja pingelised, jaksati hilistel tundidel veel täiega seltsielu elada.\n“Üks noortest ütles, kui teda magama aeti, toredasti: “Ma olen seda laagrit aasta otsa oodanud. Ja nüüd, kui see käes, peaksin ma magama minema?!”,” muigas tantsuõpetaja Merleen Läänemägi.\nTõepoolest: teatud seltskonna noorte jaoks on muusikalilaager (seda peeti tänavu kolmandat korda) muutunud aasta oodatuimaks sündmuseks ja laagrikohad täituvad kohe, kui selle toimumine välja kuulutatakse.\n“Kuna otsustasime parema kunstilise tulemuse nimel etendused tänavu mitte laululaval, vaid rahvamajas teha, kavatsesime laagrisse võtta ainult 25 noort, ent lõpuks läks meil ikkagi süda haledaks ja võtsime 35,” ütles laagri projektijuht Sirje Kiis. “Lavastaja ja tantsude seadja pidid muidugi kõvasti pingutama, et selline hulk noori lavale liikuma ja tantsima mahutada, aga nad said sellega hakkama.”\nKolm muusikalietendust — üks neist leidis aset reede õhtul ja kaks laupäeval — läksid täismajale. Etendusi käisid vaatamas ka noorte muusikalistaaride vanemad, vanavanemad ja sõbrad-tuttavad. Ehkki saal oli palavavõitu, võttis publik noorte siira jutustuse poiste ja tüdrukute vahelistest suhetest ja sellest, kuidas välise sära asemel lõpuks ikka hingeilu ja südamesoojus maksma pääsevad, vaimustusega vastu.\n“Üks saalisolnu ütles koguni, et me olevat Vanemuise kevadel esietendunud “Grease’ile” pika puuga “ära teinud”,” ütles Sirje Kiis.\nNüüdseks on valmis ja YouTube’i üles riputatud ka Vlad Cirdeiu poolt kokku pandud kaheteist ja poole minuti pikkune videofilm “Kuidas teha muusikali, kui sul on selleks aega 105 tundi — koos magamiste, söömiste ja vaba ajaga”. Seda oli eile õhtuks vaadatud juba üle tuhande korra. Kes viitsib, otsigu see video üles ja imetlegu, kui andekad noored meil siin Jõgevamaal ja ka naabermaakondades kasvavad.\n“Tuleval aastal tahaksime laagrisse võtta ka väikesi, seitsme- kuni üheksa-aastasi lapsi. Lavastus võiks välja näha nii, et esimeses vaatuses alustavad loo jutustamist väikesed ja teises vaatuses jutustavad suured selle lõpuni. See oleks justkui sümboolne teatepulga edasiandmine uuele põlvkonnale,” ütles Sirje Kiis.\nMTÜ Sokuturi noorte muusika- ja tantsulaagrit toetasid Leader-programm ning Palamuse ja Vaivara vald.


pisut soola ja suhkrut\n(Sobib ka tavaline muretaigen)\n350 g lisanditeta kodujuustu\n1 punane paprika (võib asendada hakitud kuuseriisikatega)\nKeskmine hinne: 3.5 Autor: Muku\nHakkida alustaigna ained kandikul pika noaga nii peeneks ja segamini kui võimalik. Raputada puru 26 cm läbimõõduga küpsetuspaberiga kaetud vormi ja surud näppudega veidi kokku. Tekitada taignast 2,5 cm kõrgune sein vormi äärde. Täidiseks kloppida lahti munad, lisada juustud,hakitud paprika, maitseaine ja kõige lõpuks piim ja manna. Segada läbi ja valada põhjataignale (kate on toorelt küllaltki vedel) Küpsetada ahjus 180-200 kraadi juures umbes 40 minutit. Sobib hästi soojalt puljongi kõrvale, kuid on ka külmalt väga maitsev.


rajaleidja – Väärtuskoolitus\nPosted on märts 21, 2016\nHea kooli ja hea lasteaia konkursid algavad taas kevadel\nTartu Ülikooli eetikakeskusel on rõõm välja kuulutada konkursid „Hea kool kui väärtuspõhine kool“ ning „Hea lasteaed kui väärtuspõhine lasteaed“. Ka 2016. aastal algavad konkursid juba kevadel, et koolid ja lasteaiad võiksid oma valmivate tööde kohta tagasisidet saada juba protsessi käigus.\nMöödunud aastal saime kinnitust, et jooksvalt tagasiside saamine oli koolidele tänuväärne tugi konkursitöö kirjutamisel. Seetõttu pakume sarnast võimalust ka tänavu. Tööde esitamise esimene tähtaeg on 20. mail. „Kevadel esitatud tööd ei pea olema lõplikult viimistletud. Need koolid ja lasteaiad, kes oma töö selleks ajaks esitavad, saavad lihtsalt põhjaliku tagasiside, samuti pakume koostööd ekspertidega,“ selgitab hea kooli projektijuht Nele Punnar. „Konkursi lõpptähtaeg on endiselt novembris – lõplikke töid ootame 1. novembriks,“ lisas Punnar.\n„Sellel aastal oleme hea kooli ja lasteaia mudelit täiendanud väärtuspõhist eneseanalüüsi sisaldavate küsimustega,“ lisab väärtuskasvatuse kooli projektijuht Mari-Liis Nummert. Tiitli „Väärtuskasvatuse kool 2015“ pälvinud Ilmatsalu kooli direktor Anu Köidam kinnitab: „Professionaalidelt saadud tagasiside oli eneseanalüüsi kirjutamisel suureks toeks. See aitas näha täiendamist vajavaid kohti töös. Julgustan kõiki koole konkursil osalema: sa näed selle töö tegemise käigus oma kooli nende nurkade alt, mida varem pole näinud.“\n„Väärtuskasvatuse lasteaed 2015“ tiitli pälvinud Pärnu Lasteaia Pillerpalli direktor Sirje Kessleri sõnul andis konkursil osalemine ja töö koostamine neile tervikliku pildi lasteaias toimuvast: „Oma tegevuste analüüsimine võimaldas näha igapäevatööd teise pilguga. Tänu konkursitööle oleme põhjalikult endasse vaadanud; see on aidanud mõelda, kuidas edasi minna. Nüüd küsime iga tegevust planeerides, miks me seda teeme. Tunnustus on kõige selle juures lihtsalt boonuseks.“\nKonkursil osalemisega kandideerivad koolid tiitlitele „Hea kooli rajaleidja 2016“ ja „Hea kooli edendaja 2016“ ning „Väärtuskasvatuse kool 2016“.\nLasteaiad kandideerivad tiitlitele „Hea lasteaia rajaleidja 2016“ ja „Hea lasteaia edendaja 2016“ ning „Väärtuskasvatuse lasteaed 2016“.\nKonkursi „Hea kool kui väärtuspõhine kool“ kirjeldus ja tingimused\nKonkursi „Hea lasteaed kui väärtuspõhine lasteaed“ kirjeldus ja tingimused\ntel: +372 5285783