Tallinna Linnavolikogu taotlus tunnistada erakooliseaduse § 22² kehtetuks või kujunenud olukord põhiseaduse vastaseks – Riigi Teataja\nTallinna Linnavolikogu taotlus tunnistada erakooliseaduse § 22² kehtetuks või kujunenud olukord põhiseaduse vastaseks\nVastu võetud 28.10.2014\nEesistuja Hannes Kiris, liikmed Eerik Kergandberg, Indrek Koolmeister, Jaak Luik ja Ivo Pilving\nTallinna Linnavolikogu taotlus tunnistada erakooliseaduse § 222 kehtetuks või kujunenud olukord põhiseaduse vastaseks\nTallinna Linnavolikogu 12. juuni 2014. a taotlus\n1. Rahuldada Tallinna Linnavolikogu 12. juuni 2014. a taotlus.\n2. Tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks selliste õigustloovate aktide andmata jätmine, mis sätestaksid kohaliku omavalitsuse üksustele erakooliseaduse §-ga 222 pandud kohustuste rahastamise riigieelarvest.\n1. Riigikogu võttis 9. juunil 2010 vastu põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse (PGS), mille § 105 punktiga 21 täiendas erakooliseadust (EraKS) §-ga 222, mis jõustus 1. septembril 2011.\n2. Tallinna Linnavolikogu otsustas 12. juuni 2014. a otsusega nr 101 esitada Riigikohtule taotluse tunnistada 1) põhiseaduse vastaseks olukord, kus Eesti Vabariik ei ole kehtestanud regulatsiooni, mis tagaks EraKS §-s 222 sätestatud kohustuse rahastamise riigieelarvest, või 2) kui Riigikohus leiab, et tegemist on kohaliku omavalitsuse kohustusega, tunnistada EraKS § 222 kehtetuks.\nTALLINNA LINNAVOLIKOGU PÕHJENDUSED\n3. Taotlus on lubatav, kuna selle esitab kohaliku omavalitsuse volikogu, vaidlusalune säte puudutab taotleja õigusi ja paneb talle peale täiendavaid ülesandeid koos rahaliste kohustustega ning säte on vastuolus taotleja põhiseaduslike tagatistega.\n4. EraKS §-s 222 sätestatud kohustus on riiklik kohustus.\n4.1. Kehtiv õigus ei võimalda KOV-il korraldada erakooli tegevust või osaleda selles. Erakooli, sh eraüldhariduskooli tegevuseks vajaliku koolitusloa väljastab haridus- ja teadusminister, mitte KOV. EraKS-ist ei tulene, et haridus- ja teadusminister peaks enne loa väljastamist küsima KOV-i arvamust. Samuti pole vajalik KOV-i nõusolek. Loa saamine sõltub erakooli pidaja soovist. Erakooli asukoht, haridustase, hariduse liik ja õpilaste arv määratakse sõltumata KOV-ist. KOV ei tee järelevalvet erakooli tegevuse üle ega mõjuta tema tegevuse lõpetamist, vaid seda teeb Haridus- ja Teadusministeerium või maavanem (EraKS § 221, § 23, PGS § 84 lg 1). Kehtiv õigus ei kohusta KOV-i teavitama erakooli suhtes toimuvast järelevalvest ega ka erakooli lõpetamisest.\n4.2. Erakoolide rahastamine ei ole KOV-i ülesanne. KOV-i ülesanne on tagada põhihariduse ja üldkeskhariduse kättesaadavus munitsipaalkoolides. Kvaliteetse hariduskorralduse ja hariduse kättesaadavuse tagamine on esmajoones riigi kohustus. Põhiseaduse (PS) § 37 ei kohusta riiki ega KOV-i pidama ülal erakoole. PS § 37 lg-st 1 järeldub, et erakoole peetakse riigi ja munitsipaalkoolidest eraldiseisvateks haridusasutusteks. KOV ei täida põhihariduse andmise ülesandeid erakoolide kaudu (PGS § 10 lg 1). Elukohajärgne kool määratakse munitsipaalkoolis õppivatele õpilastele. Erakool ei ole elukohajärgne kool. KOV täidab haridusülesannet ja tasuta hariduse kättesaadavuse ülesannet munitsipaalüldhariduskoolide ülalpidamise kaudu (PS § 37, PGS § 1 lg 2, § 7 lg 1, § 71 lg 1, § 10 lg 1, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse (KOKS) § 6 lg 2, haridusseaduse HaS § 7). Erakoolid ei täida KOKS-is ja PGS-is sätestatud avalik-õiguslikke ülesandeid munitsipaalkoolide asemel. Erakoolil ei lasu kohustust võtta vastu vastava KOV-i territooriumil elavaid õpilasi.\n4.3. Riik ei ole kehtestanud EraKS §-s 222 sätestatud kohustuse rahastamist riigieelarvest. Kuna tegemist on riikliku kohustusega, on praegune olukord vastuolus PS § 154 lg 2 teise lausega.\n5. Juhul kui Riigikohus on seisukohal, et tegemist on KOV-i kohustusega, piirab vaidlustatud säte ebaproportsionaalselt taotleja enesekorraldusõigust.\n5.1. KOV saab arvestada üksnes munitsipaalkoolide kuludega. Munitsipaalkooli õppekoha maksumus on 55,75 eurot kuus. Erakooli puhul on kulutused suuremad. KOV-il puudub võimalus arvestada enda kohustuste täitmisel eraüldhariduskooli võimalustega.\n5.2. Riigikohtule taotluse esitamise ajaks oli taotlejal tasulise erahariduse rahastamise nõude näol tekkinud erakoolide ees täiendavaid rahalisi kohustusi 3 536 005 eurot 14 senti. KOV-il saab kohustus lasuda üksnes siis, kui ta ei täida oma kohustusi.\n5.3. Eelnõu 412 SE seletuskirja kohaselt on sättel kaks eesmärki, milleks on suurendada õpilaste valikuvabadust ja kohelda erakoole võrdselt munitsipaalkoolidega. Legitiimsena saab käsitada eelkõige eesmärki suurendada õpilaste valikuvabadust. Munitsipaal- ja erakool ei ole võrdses olukorras, kuna viimase tegevuse sisuks ei ole PS §-s 37, HaS-is ja PGS-is sätestatud tasuta põhihariduse kättesaadavuse tagamine. Vähemalt 80%-l õpilastest ei tohi elukohajärgsesse kooli jõudmiseks kuluda rohkem kui 60 minutit (PGS § 7 lg 3) ning elukohajärgsesse põhikooli tuleb vastu võtta kõik koolikohustuslikud isikud (PGS § 27 lg 1 esimene lause).\n5.4. Õpilastel on ka praegu valikuvabadus õppida era-, riigi- või munitsipaalkoolis. Linna kohustus maksta erakoolile toetust ei suurenda õpilaste valikuvabadust. Seetõttu pole tegemist sobiva abinõuga.\n5.5. Tegemist ei ole vajaliku abinõuga. Tallinnas on 65 munitsipaalkooli, millest kuues täidetakse õppekohad ülelinnalise vastuvõtuga ja neljas täidetakse üks klass ülelinnalise vastuvõtuga. Seega on õpilastel juba lai valikuvabadus olemas. Vaidlustatud sättega peale pandud kohustus on aga tarbetult koormav. Õpilaste valikuvabadust oleks vaja suurendada eeskätt siis, kui pakutav haridus ei vastaks nõuetele või kui KOV ei suudaks oma kohustust täita.\n5.6. Vaidlustatud säte on ebaproportsionaalne, kuna tasulise erahariduse toetamise kohustus koormab oluliselt KOV-i ega jäta talle piisavalt rahalisi vahendeid selleks, et kohe täita talle teiste seadustega pandud kohustusi tagada kvaliteetne põhiharidus ja selle tasuta kättesaadavus.\n6. Riigikogu põhiseaduskomisjoni enamus asus seisukohale, et vaidlustatud säte ei riiva taotleja põhiseadusest tulenevat garantiid ebaproportsionaalselt ja säte ei ole PS §-ga 154 vastuolus.\n7. Riik ei ole Tallinna linnale ette näinud hariduskuludeks summade eraldamist ei tasandus- ega ka toetusfondist. Kui eraüldhariduskooli tegevuskulude katmises osalemine on riiklik ülesanne, ei ole kehtiv olukord eeldatavasti põhiseadusega kooskõlas.\n8. Regulatsiooni eesmärgiks on soov kehtestada üldhariduskoolide rahastamiseks sarnased üldised põhimõtted, olenemata koolide omandivormist, luua eeldused õppemaksu vähendamiseks erakoolides, tagades sellega suuremale ringile koolikohustuslikele isikutele ja nende seaduslikele esindajatele suurem vabadus valida ja otsustada, millistes üldhariduskoolides (sh võimalus valida erinevate õppekavade ja õppevormide vahel) õppida, sõltumata koolide omandivormist. Nimetatud eesmärgid ei ole õigusvastased.\n9. KOV-i üksuste kohustus rahastada erakoolide tegevuskulusid loob eeldused üldhariduskoolide sarnaseks rahastamiseks sõltumata nende omandivormist. Tegevustoetused loovad eeldused madalamaks õppemaksuks võrreldes olukorraga, kus toetusi ei maksta. Seega on regulatsioon eesmärgi saavutamiseks sobiv.\n10. Sarnaseks meetmeks saab lugeda koolide rahastamist riigieelarvest. Samas võib see aga kaasa tuua olukorra, kus KOV-il puudub piisav majanduslik huvi hoolitseda munitsipaalkoolide konkurentsivõime ja munitsipaalkoolides antava hariduse kõrge kvaliteedi eest, sest suurema hulga koolikohustuslike isikute õppimine erakoolides, aga ka riigikoolides võib oluliselt vähendada KOV-i üksuste vajadust rahastada munitsipaalkoolide tegevust. Tegemist on vajaliku abinõuga.\n11. KOV-id osalevad eraüldhariduskooli tegevuskulude katmises proportsionaalselt selles koolis õppivate õpilaste arvuga, kelle rahvastikuregistri järgne elukoht asub selle valla või linna haldusterritooriumil, Vabariigi Valitsuse kehtestatud piirmäära ulatuses. Vabariigi Valitsuse 28. novembri 2013. a määruse nr 165 „Õppekoha tegevuskulu piirmäär ühe kuu kohta 2014. aastal” § 1 kohaselt on ühe õppekoha tegevuskulu piirmäär 83 eurot ühe kuu kohta. Lisaks võivad KOV-i üksused ja erakooli pidajad EraKS § 222 lg 2 kohaselt omavahel tegevuskulude katmises teisiti kokku leppida. Tegemist on proportsionaalse meetmega.\n12. Riigikogu kultuurikomisjon on seisukohal, et vaidlustatud säte ei ole põhiseadusega vastuolus. Tegemist on KOV-i ülesandega ja see on proportsionaalne enesekorraldusõiguse riive.\n13. EraKS §-ga 222 on kohalikele omavalitsustele pandud olemuselt riiklik ülesanne. Hariduspõhiõiguse realiseerimise võimaluse kõigile selleks õigustatud ja kohustatud isikutele tagavad riik ja kohalikud omavalitsused nende peetavate üldhariduskoolide kaudu, kusjuures õpe neis koolides on tasuta. Tegu on põhiseadusega riigile ja kohalikele omavalitsustele pandud ühise avaliku ülesandega. Täpsem omavaheline pädevuste ja kohustuste jaotus on kehtestatud põhiseadusest alamalseisvate õigusaktidega. Üldjuhul on põhihariduse kättesaadavuse tagamine munitsipaalkoolide kaudu KOV-i ülesanne (PGS § 10 lg 1). Üldkeskhariduse omandamise võimaluse tagavad riik ja KOV koos (PGS § 71 lg 2). KOV-id täidavad PS §-st 37 tulenevat avalikku ülesannet, tagamaks hariduspõhiõiguse realiseeritavuse. Riik on seejuures põhiõiguse üldine garant, kes esiteks loob toimiva haridussüsteemi ning jälgib kohustustest kinnipidamist. Teiseks toetab ta KOV-e nende avaliku ülesande täitmisel, mh maksab PGS § 82 lg 3 alusel munitsipaalkoolide õpilaste arvust tulenevalt riigieelarvest toetusi.\n14. Erakooli pidaja ei täida üldhariduskooli pidades avalikku ülesannet, sest erakooli pidajal pole kohustust üldharidust pakkuda, seda tehakse vabatahtlikult. Tegemist on alternatiivse süsteemiga, mida riik peab PS § 37 lg 2 järgi võimaldama. Kuigi põhimõtteliselt pole riik kohustatud eraõiguslikke isikuid koolide pidamisel rahaliselt toetama, võib riik sellise ülesande endale vabatahtlikult võtta. Kui riik võtab endale erakoolide rahalise toetamise kohustuse, siis tuleb selleks riigil raha leida. Pole teada, et riik oleks EraKS §-s 222 sätestatud kohustuse täitmiseks eraldanud KOV-idele raha.\n15. KOV-id ei saa sellega, et osa lapsi käib eraüldhariduskoolis, märkimisväärselt raha säästa. Koolikoht tuleb lapsele võimaldada kohe, kui selleks soovi avaldatakse. KOV peab looma põhikoolivõrgu. Kooli pidamisel on kulusid, mis ei sõltu õpilaste arvust, nt kütte-, elektri-, remondikulu. Vähemalt Tallinn peaks sellel õppeaastal eraüldhariduskooli koha eest maksma erakoolile rohkem, kui maksab koht oma koolis.\n16. Taotleja ei saa toetust ka tasandusfondist.\n17. EraKS §-st 222 tuleneb erakoolile subjektiivne õigus nõuda KOV-ilt tegevuskulude katmist.\n18. EraKS §-st 222 tulenev KOV kohustus on riigi vabatahtlikult võetud kohustus, mille täitmine peab PS § 154 lg 2 järgi olema täies mahus riigi rahastatud. Riik aga pole rahastamise kohustust täitnud. Seega on olukord, kus riik ei täida rahastamise kohustust, vastuolus PS § 154 lg-ga 2.\n19. EraKS § 222 on põhiseadusega kooskõlas ega riku KOV-i põhiseaduslikke tagatisi.\n20. Erakoolide rahastamine on riigi ja kohaliku omavalitsuse ühine ülesanne. Selleks, et kõigis KOV-ides oleks võimalik haridust omandada vähemalt minimaalsel tasemel, tagab riik KOV-idele ulatusliku rahastamise.\n21. Tallinna Linnavalitsuse avaldatud statistika kohaselt õppis Tallinna munitsipaalkoolides 2013/2014 õppeaastal 39 962 õpilast. Vabariigi Valitsuse 17. märtsi 2014. a määruse nr 39 „2014. a riigieelarve seaduses kohaliku omavalitsuse üksustele määratud tasandus- ja toetusfondi vahendite jaotus ning jaotamise ulatus, tingimused ja kord” lisa 1 kohaselt on Tallinn saanud 2014. a hariduskulude toetust kokku 55 325 681 eurot. Seega on Tallinnale eraldatud hariduskulude toetust 115 eurot 37 senti kuus ühe munitsipaalkoolis õppiva õpilase kohta. Eesti Hariduse Infosüsteemi kohaselt õpib Tallinna eraüldhariduskoolides 2578 last, kelle eest peaks Tallinn piirmäära järgi, arvestades, kui ka kõigi nende laste rahvastikuregistri järgne elukoht oleks Tallinnas, maksma 2 567 688 eurot ehk 4,6% riigilt Tallinnale eraldatud hariduskulude toetuse summast. Loodud rahastamise süsteem tagab KOV-ile üldiselt piisavad rahalised vahendid ülesannete täitmiseks ning Tallinna erakoolidele makstavad summad ei ole sellised, mis muudaksid võimatuks või oluliselt takistaksid linnal enda ülesandeid üldhariduse andmisel täita.\n22. Erakooli rahastamine ei ole iseseisev haldusülesanne. Kuna erakooli pidamine on majandustegevuse valdkond, ei ole see riigi ega kohaliku omavalitsuse täidetav haldusülesanne. See, kas riigi või omavalitsuse eelarvest toetatakse erakoolide pidamist, on hariduspoliitiline otsus, mis ei pruugi lähtuda konkreetsetest vajakajäämistest riigi või omavalitsuse korraldatud hariduse andmisel.\n23. Kui kohus leiab, et erakooli rahastamine on iseseisev haldusülesanne, on tegu kohaliku elu küsimusega. Tegemist on haridusasutuste ülalpidamise kohustusega ning see puudutab konkreetset territooriumi ja elanikkonda.\n24. Regulatsioon tagab koolide vahel konkurentsi, sunnib koolipidajaid pingutama parema ja mitmekesisema hariduse andmise nimel ning võimaldab lapsevanematel tagada oma lastele parim haridus.\n25. Alternatiivsed taotlused ei ole lubatavad.\n26. Riik ei ole üldse vaidlustatud sätte rakendamiseks KOVi-dele vahendeid eraldanud, kuid seda põhjusel, et tegu on kohustusliku omavalitsusliku ülesandega. Kui aga eeldada, et EraKS §-ga 222 sätestatakse KOV-ile riiklik kohustus, ei ole sätte vaidlustamine käesolevas menetluses lubatav, kuna tegu ei ole EraKS § 222 vaidlustamisega, vaid täiendavate vahendite taotlemise nõudega. Praegusel juhul ongi taotleja nõudnud EraKS § 222 rakendamisega seotud kulude hüvitamist halduskohtumenetluses olevas kohtuasjas nr 3-13-1329.\n27. Kui küsimus on enesekorraldusõiguse suurendamises, pole asjakohane vaidlustada EraKS § 222, vaid kogu EraKS-i ulatuses, mis ei võimalda KOV-il vastavat teavet saada. Rahandusministeerium ei teosta hariduspoliitikat ega oska nimetada ühtegi mõistlikku põhjendust, miks mitte võimaldada KOV-ile selle teabega tutvumist. Samas regulatsiooni põhiseadusvastasuse põhjendamine nimetatud teabega tutvumise võimatuse põhjustel on kunstlik.\n28. Käesolevas vaidluses ei ole esitatud ühtegi asjaolu, mis võiks viia järeldusele, et EraKS § 222 rakendamine seab kahtluse alla avaldajale piisava tulubaasi tagamise.\n29. Haridus- ja Teadusministeerium väljastab koolituslube KOV-idele üldhariduse andmiseks munitsipaalkoolides ning teeb munitsipaalkoolide üle järelevalvet.\n30. EraKS § 222 jätab KOV-ile võimaluse valida kohustuse täitmise viisi erakooli pidajaga kokkulepete sõlmimise teel ja mitte lähtuda riigi kehtestatud õppekoha tegevuskulu ülemisest piirmäärast. Seega ei ole riik määranud kindlaks täpses piirmääras tegevuskulude katmises osalemise kohustust ja kohalikule omavalitsusele on tagatud omavalitsuslike ülesannete puhul nõutav minimaalne otsustus- ja kaalutlusruum.\n31. PS §-st 37 tuleneb KOV-ile kohustus osaleda enda territooriumil elavate isikute hariduskulude katmises. Era- ja munitsipaalkoole ei tule diskrimineerida. Vaidlustatud regulatsiooni eesmärgiks on kohustada KOV-e katma enda territooriumil registreeritud isikute hariduskulud.\n32. Eristamisel ei ole määravaks kooli omandivorm, sest mõlemal juhul täidab KOV-i kohustust kolmas isik.\n33. Hariduskorralduse eesmärgiks ei ole koolidevahelise konkurentsi vältimine.\n34. Kohustuse omavalitsuslikule iseloomule viitavad järgmised asjaolud: seaduses on erakoolide tegevuskulude rahastamise ülesanne sätestatud kohaliku ülesandena; tegemist on KOKS § 6 lg-s 2 sätestatud ülesandega, mille sisu on avatud PGS §-s 83 ja EraKS §-s 222; KOV täidab ülesannet piiratud ulatuses ka väljaspool enda territooriumi, kuid sealgi üksnes KOV-i elanikkonna huvides, ning ei esine juhtusid, kus KOV peaks tegema kulutusi enda territooriumile mitteregistreeritud õpilaste hariduskulude katteks; ülesanne on võrsunud kohalikult tasemelt, s.o tuleneb kohaliku hariduskorraldusega rahulolematute isikute asutatud erakoolidest ning on laienenud tulenevalt koolikohtade puudusest Tallinna linnas; ülesandega seotud küsimused on KOV-i elanikele ühised ning mõjutavad nende kooselu kogukonnas, eelkõige KOV-i elanikkonna noorema põlvkonna harimist; oma elanikkonna hariduse rahastamise kohustust väljaspool KOV-i enda koole on KOV täitnud PGS § 83 alusel juba mitukümmend aastat; KOV on sobiv tasand ning piisava haldussuutlikkusega ülesannet täitma, sellega seotud kulud moodustavad üksnes väikse osa Tallinna hariduskuludest; KOV-ile on jäetud minimaalne vajalik otsustuspädevus ja kaalutlusruum ülesande täitmiseks, kuna tal on võimalus leppida erakooli pidajaga kokku seaduse regulatsioonist erinevalt; kohtupraktika kohaselt on hariduskorraldus KOV-i ja riigi segapädevuses; riiklik järelevalve KOV-i tegevuse üle selles valdkonnas puudub sootuks, tulenevalt Tallinna kohustuste täitmata jätmisest on erakoolide pidajad pidanud pöörduma ise Tallinna vastu kohtusse. Kohustuse riiklikule iseloomule viitavad asjaolud sisuliselt puuduvad. Seega on tegemist kohaliku elu küsimusega.\n35. Kohustus on kooskõlas PS §-dega 37 ja 154. Tegemist on KOV-i hariduseelarvest väikese osa moodustava KOV-i ülesandega, mille täitmiseks kuluvad ressursid säästab KOV munitsipaalkoolide pidamise ning teiste KOV-ide munitsipaalkoolide kasutamise eest vähem makstavate summade arvel.\n36. Taotleja ei ole tõendanud, et ta on loonud kõigile ca 1743 erakoolis õppivale lapsele munitsipaalkoolis koolikoha. Seejuures on aga suurenevast õpilaste arvust tulenevalt juba kolme aasta pärast vaja praegusele lisaks 5500 õpilaskohta.\n37. EraKS §-s 222 sätestatud kohustuse ülemmäär tuleneb PGS §-st 83, olles seejuures sama suur kui PGS § 83 alusel teistele KOV-idele makstavate tegevuskulude ülemmäär. Seadusandliku regulatsiooniga on tagatud, et erakoolidele tasutav tegevuskulu ei saa mitte kunagi olla suurem isegi kahe aasta tagusest Eesti Vabariigi keskmisest munitsipaalkooli tegevuskulust õpilase kohta.\n38. Regulatsiooni eesmärgiks on kohelda erineva omandivormiga koole võrdselt, vähendada õppemaksu erakoolides, soodustada võrdsemaid võimalusi ligipääsuks erakoolidesse ja suurendada õpilaste valikuvabadust. Tegemist on legitiimse eesmärgi ning sobiva, vajaliku ja proportsionaalse abinõuga.\n39. Eesti Maaomavalitsuste Liit nõustub Tallinna Linnavolikogu taotlusega. EraKS § 222 on eraldiseisev lisakohustus. Põhiseadusest ei tulene KOV-ile kohustust edendada tasulist üldhariduse andmist. KOV-id peavad kohustuslikus korras suunama oma vahendid erakoolide ülalpidamisse. Tasulise hariduse andmise soodustamist tasuta hariduse andmise arvel ei saa pidada valikuvõimaluse suurendamiseks ega võrdsete võimaluste tagamiseks.\n40. Eesti Linnade Liit toetab Tallinna Linnavolikogu taotlust. Eraüldhariduskooli tegevuskulude katmisel osalemine võiks olla KOV-i võimalus, mitte kohustus. Erakooli asutamise otsustamisesse peab olema kaasatud KOV. Erakoolil ei ole põhiseadusest tulenevaid kohustusi. Põhikohustus õppida ja saada tasuta haridust puudutab üksnes riigi- ja munitsipaalkoole, mitte erakoole.\nEesti Eraüldhariduskoolide Ühendus MTÜ\n41. Taotlus tuleb jätta rahuldamata. EraKS §-s 222 sätestatud ülesanne on kohaliku omavalitsuse ülesanne ning see on proportsionaalne meede legitiimse eesmärgi saavutamiseks.\n42. Erakooliseaduse (RT I 1998, 57, 859; 29.06.2014, 109) § 222:\n„Eraüldhariduskooli tegevuskulude katmises osalemine\n(3) Tegevuskulude katmisel lähtutakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse §-s 83 sätestatud munitsipaalkooli tegevuskulude katmises osalemise tingimustest ja korrast.”\n43. Kolleegium käsitleb esmalt taotluse lubatavust (I) ning seejärel hindab taotlust sisuliselt (II).\n44. Põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse (PSJKS) § 7 järgi võib kohaliku omavalitsuse volikogu esitada Riigikohtule taotluse tunnistada väljakuulutatud, kuid jõustumata seadus või Vabariigi Valitsuse või ministri jõustumata määrus põhiseadusega vastuolus olevaks või jõustunud seadus, Vabariigi Valitsuse või ministri määrus või selle säte kehtetuks, kui see on vastuolus kohaliku omavalitsuse põhiseadusliku tagatisega.\nRiigikohtu üldkogu praktika kohaselt on Riigikohus pädev taotlust läbi vaatama, kui taotluse on esitanud omavalitsusüksuse volikogu ja ta väidab PSJKS §-s 7 nimetatud õigusakti või selle sätte vastuolu kohaliku omavalitsuse põhiseadusliku tagatisega. Taotluse lubatavuse juures on määravaks, kas põhiseaduse norm, mida vaidlustatud säte väidetavalt rikub, on käsitatav kohaliku omavalitsuse põhiseadusliku tagatisena (Riigikohtu üldkogu 16. märtsi 2010. a otsus asjas nr 3-4-1-8-09, p-d 44 ja 45).\n45. Taotleja väidab, et vaidlustatud säte on vastuolus PS §-ga 154. Taotleja on seisukohal, et kuna EraKS §-s 222 sätestatud kohustus on riiklik kohustus, on praegune olukord vastuolus PS § 154 lg 2 teise lausega, sest EraKS §-ga 222 kohalikule omavalitsusel pandud riikliku kohustusega seotud kulu ei kaeta riigieelarvest.\n46. Riigikohus on varasemas praktikas käsitanud PS § 154 kohaliku omavalitsuse põhiseadusliku tagatisena (vt Riigikohtu üldkogu 16. märtsi 2010. a otsus asjas nr 3-4-1-8-09, p 49). Seega väidab taotleja PSJKS §-s 7 sätestatud õigusakti vastuolu kohaliku omavalitsuse põhiseadusliku tagatisega.\n47. Rahandusministeerium on seisukohal, et taotlus ei ole lubatav, kuna taotleja ei vaidlusta EraKS § 222, vaid seda, et sätte rakendamiseks ei nähta ette rahalisi vahendeid ega tagata enesekorraldusõigust.\n47.1. Kolleegium märgib, et taotleja vaidlustab seda, et talle on peale pandud riiklik kohustus, mille täitmiseks pole seadusandja näinud riigieelarvest ette rahalisi vahendeid. Kolleegiumi hinnangul võimaldab PSJKS § 7 taotlejal vaidlustada ka seadusandja õigustloova akti andmata jätmist ehk riigieelarvest riikliku kohustuse täitmiseks vahendite eraldamata jätmist. Kuigi PSJKS §-s 7 sätestatud loetelu ei maini sõnaselgelt õigustloova akti andmata jätmist, võib kohaliku omavalitsuse sellise õiguse olemasolu järeldada nii PSJKS §-st 4 kui ka Riigikohtu üldkogu praktikast. PSJKS § 4 lg-te 1 ja 2 alusel on Riigikohus mh pädev kohaliku omavalitsuse volikogu taotluse alusel kontrollima õigustloova akti andmata jätmist. Ühtlasi tunnistas Riigikohtu üldkogu 16. märtsil 2010 asjas nr 3-4-1-8-09 tehtud otsuses põhiseadusega vastuolus olevaks sellise õigustloova akti andmata jätmise, mis sätestaks kohaliku omavalitsuse üksusele seadusega pandud riikliku kohustuse rahastamise riigieelarvest. Eelviidatud otsuse punktis 74 märkis Riigikohus järgmist: „Omavalitsusüksus võib nõuda, et sellise regulatsiooni puudumine, mis tagaks mingi kohalikule omavalitsusele seadusega pandud riikliku kohustuse täieliku rahastamise riigieelarvest, tunnistatakse PS § 154 lg 2 teise lausega vastuolus olevaks.”\n47.2. Taotlust ei muuda PSJKS § 4 lg-te 1 ja 2 ning § 7 alusel lubamatuks ka asjaolu, et Tallinna linn on esitanud Tartu Halduskohtule kaebuse, kohustamaks Haridus- ja Teadusministeeriumi tasuma Tallinna linnale EraKS § 222 rakendamisest tulenevalt 1 375 879 eurot 93 senti. Praeguse põhiseaduslikkuse järelevalve vaidluse esemeks ei ole Haridus- ja Teadusministeeriumi tegevus, vaid seadusandja tegevusetus. Tegemist ei ole sama nõudega samal alusel.\n48. Eelnevast tulenevalt on kolleegium seisukohal, et taotlus on lubatav ja seetõttu on kolleegium pädev kontrollima, kas taotluses vaidlustatud õigusakt riivab ja riive olemasolu korral rikub taotleja PS §-s 154 sätestatud tagatisi.\n49. PS § 154 lg 2 sätestab: „Kohalikule omavalitsusele võib panna kohustusi ainult seaduse alusel või kokkuleppel kohaliku omavalitsusega. Seadusega kohalikule omavalitsusele pandud riiklike kohustustega seotud kulud kaetakse riigieelarvest.”\nPS § 154 lg-st 2 järeldub, et kui kohalikule omavalitsusele on seadusega pandud riiklik kohustus, tuleb selle kohustusega seotud kulud katta riigieelarvest. 1. septembril 2011 jõustus EraKS § 222, mis reguleerib kohaliku omavalitsuse kohustust osaleda eraüldhariduskooli tegevuskulude katmises.\n50. Kolleegiumi hinnangul tuleb esmalt vastata küsimusele, kas põhihariduse omandamise tagamine eraüldhariduskooli kaudu, sh nende tegevuskulude katmises osalemine on käsitatav kohaliku omavalitsuse olemusliku ülesandena. Selle küsimuse vastusest sõltub, kas kohalikule omavalitsusele EraKS §-ga 222 sätestatud kohustuse pealepanemisega tuli seadusandjal PS § 154 lg 2 teise lause kohaselt otsustada ka selle kohustusega seotud kulude finantseerimine riigieelarvest.\n51. EraKS § 222 esimese lõike kohaselt osaleb vald või linn eraüldhariduskooli tegevuskulude katmises proportsionaalselt selles koolis õppivate õpilaste arvuga, kelle rahvastikuregistri järgne elukoht asub selle valla või linna haldusterritooriumil. Sama paragrahvi teise lõike kohaselt lähtutakse tegevuskulude katmisel erakooliseadusest, kui vallad või linnad ja erakooli pidaja ei ole omavahel kokku leppinud teisiti. Sama paragrahvi kolmas lõige sätestab, et tegevuskulude katmisel lähtutakse PGS §-s 83 sätestatud munitsipaalkooli tegevuskulude katmises osalemise tingimustest ja korrast.\nTulenevalt PGS § 83 lg-st 1 lasub kohalikul omavalitsusel esmalt kohustus katta õpilasega, kelle rahvastikuregistri järgne elukoht asub tema haldusterritooriumil, kaasnevad teise kohaliku omavalitsuse munitsipaalkooli tegevuskulud. Samasisuline kohustus lasub kohalikul omavalitsusel EraKS § 222 kohaselt ka juhul, kui tema õpilane õpib erakoolis. Kohaliku omavalitsuse sellesisulisele kohustusele vastab erakooli pidaja õigus nõuda kohalikult omavalitsuselt EraKS §-s 222 sätestatud tegevuskulude katmist. Kuigi EraKS § 222 lg 2 lubab kohalikul omavalitsusel ja erakooli pidajal omavahel kokku leppida tegevuskulude katmises teisiti, kui sätestab EraKS § 222, ei vabasta EraKS § 222 lg 2 kohalikku omavalitsust erakooli tegevuskulude katmise kohustusest. EraKS § 222 lg 2 võimaldab üksnes kahe poole kokkuleppe korral tegevuskulude katmises erinevalt kokku leppida.\n52. PS § 37 lg-d 1 ja 2 sätestavad: „Igaühel on õigus haridusele. Õppimine on kooliealistel lastel seadusega määratud ulatuses kohustuslik ning riigi ja kohalike omavalitsuste üldhariduskoolides õppemaksuta. Et teha haridus kättesaadavaks, peavad riik ja kohalikud omavalitsused ülal vajalikul arvul õppeasutusi. Seaduse alusel võib avada ja pidada ka muid õppeasutusi, sealhulgas erakoole.”\nIsikute hariduskohustuse ja -põhiõiguse tagavad riik ja kohalikud omavalitsused tasuta üldharidus- ja põhikoolide kaudu.\n53. Põhihariduse andmise kohustus on nii riigi kui ka kohaliku omavalitsuse ülesanne (PS § 37 lg-d 1 ja 2). Munitsipaalkooli pidajaks on kohalik omavalitsus ning riigikooli pidajaks on riik (PGS § 1 lg 2 teine ja kolmas lause). Kohalikud omavalitsused asutavad, reorganiseerivad ja sulgevad õigusaktides ettenähtud korras munitsipaalkoole ning tagavad oma halduspiirkonna munitsipaalkoolide majandusliku teenindamise ja finantseerimise (HaS § 7 lg 2 p-d 2 ja 3). KOKS § 6 lg 2 kohaselt on omavalitsusüksuse ülesanne korraldada vastavas vallas või linnas põhikoolide ja gümnaasiumide ülalpidamist, juhul kui need on omavalitsusüksuse omandis. Kohalikul omavalitsusel lasub kohustus tagada elukohajärgsele koolikohustuslikule isikule võimalus omandada põhiharidus munitsipaalkoolis (PGS § 10 lg 1).\n54. Erakoolide avamine ja pidamine toimub seaduse alusel. Erakooli peab eraõiguslik juriidiline isik (PGS § 1 lg 2 neljas lause, EraKS § 2 lg 1) ning tema koolitusloa ja tegevusloa annab välja ja tühistab Haridus- ja Teadusministeerium (HaS § 6 lg 2 p 15, EraKS §-d 54 ja 55). Kohalik omavalitsus ei saa ise asutada, ümber korraldada ega sulgeda erakoole ega otsustada erakooli koolitus- ja tegevusloa väljastamise üle, mistõttu on nende küsimuste üle otsustamine jäetud riigi pädevusse (vt Riigikohtu üldkogu 16. märtsi 2010. a otsus asjas nr 3-4-1-8-09, p 53).\n55. PS § 37 lg 2 esimese lause kohaselt lasub riigil ja kohalikel omavalitsustel kohustus pidada üleval vajalikul arvul õppeasutusi, milleks on kas riigi- või munitsipaalkool. Põhiseaduse § 37 lg-st 2 ei saa järeldada, et kohalikud omavalitsused on kohustatud tagama põhihariduse kättesaadavuse lisaks munitsipaalkoolidele ka erakoolide kaudu.\nPS § 37 lg 2, KOKS § 6 lg 2, HaS § 6 lg 2 p 15 ega PGS § 10 lg 1 ei tee kohalikule omavalitsusele ülesandeks pidada ülal eraomandis olevaid erakoole ega osaleda nende tegevuskulude katmises. Kui erakool osutab teenust vabatahtlikult, s.t ilma riigi või kohaliku omavalitsuse ees võetud kohustuseta, nt turul valitseva nõudluse rahuldamiseks, ei täida ta ka avalikku ülesannet (vrd Riigikohtu halduskolleegiumi 19. juuni 2014. a otsus asjas nr 3-3-1-19-14, p 12). Kui tegemist peaks olema avaliku ülesande täitmisega, tuleks otsustada selle ülesande üleandmise raames eraldi ka rahastamise küsimus.\nKolleegiumi hinnangul on PS §-st 37 tulenev kohaliku omavalitsuse rahaline kohustus seotud munitsipaalkoolidega. Kohalikul omavalitsusel lasub kohustus tagada kõigile ühetaoline võimalus käia munitsipaalkoolis. Eraüldhariduskooli tegevuse rahastamise kohustust ei saa käsitada omavalitsusüksuse kogukondliku tegevusena, kuna see ei pruugi olla kõikidele kogukonnaliikmetele ühetaoliselt kättesaadav. Munitsipaalkoolides antav haridus on tasuta, kuid eraüldhariduskoolides on see tasuline.\n56. Kuna erakoole avatakse ja peetakse seaduse alusel, saab erakoolide kaudu põhihariduse andmise küsimuse otsustada Riigikogu, mitte kohalikud omavalitsused. Ühtlasi ei pea PS § 37 kohaselt üldhariduse andmine erakoolides toimuma tasuta. Riik võib endale võtta ka neid kohustusi, mis ei tulene sõnaselgelt põhiseadusest. Seadusandja võib otsustada erakoolide rahastamise küsimuse. Kui seadusandja otsustab, et erakoolide rahastamise kohustus on kohalikel omavalitsustel, on tegemist kohalikele omavalitsustele pandud ülesande ja kohustusega. Olemuslikult tuleb kohalikele omavalitsustele sellise ülesande ja kohustuse panemist EraKS §-ga 222 käsitada samuti riigi kohustusena.\n57. Kolleegium märgib lisaks, et kui riik kohustab kohalikke omavalitsusi kandma eraüldhariduskoolide tegevuskulud olukorras, kus kohalikud omavalitsused suudavad munitsipaalkoolides kõigile õigustatud isikutele pakkuda koolikoha, võib tekkida olukord, kus nõrgestatakse kohalike omavalitsuste võimet täita nende põhiülesandeid. Rahalised vahendid, mida kohalik omavalitsus saaks kasutada enda kohustuste täitmiseks, tuleks suunata riigi pandud kohustuste täitmiseks. See aga omakorda võib ohustada PS § 37 lg-s 1 sätestatud hariduspõhiõigust kvaliteetsele tasuta haridusele. Selline olukord aga ei vastaks PS § 37 lg 2 esimese lause eesmärgile ega ka mõttele.\n58. Haridus- ja Teadusministeerium väidab, et taotleja ei ole tõendanud, et umbes 1743 lapsele, kes õpivad erakoolis, oleks munitsipaalkoolis koht tagatud. Haridus- ja Teadusministeeriumi esitatud väite kohta tuleb märkida, et põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse eelnõu 412 SE teise lugemise seletuskirjas märgitud põhjenduste kohaselt ei põhjendata kohalikele omavalitsustele täiendavate kohustuste pealepanemist sellega, et kohalikud omavalitsused ei suuda munitsipaalkoolide kaudu põhihariduse andmist tagada. Vastavasisulise kohustuse panemist põhjendati üksnes erinevate omandivormide võrdse kohtlemise vajadusega. Seega ei nähtu, et seadusandja tahteks oleks olnud kohalikele omavalitsustele täiendava kohustuse pealepanemine põhjendusel, et kohalikud omavalitsused ei suuda munitsipaalkoolide kaudu põhiharidust õigustatud isikutele pakkuda ning et seda rolli täidavad kohalike omavalitsuste asemel edaspidi erakoolid.\nÜhtlasi ei kohusta EraKS § 222 kohalikku omavalitsust katma eraüldhariduskooli tegevuskulusid üksnes siis, kui kohalik omavalitsus ei suuda munitsipaalkooli kaudu põhihariduse andmist tagada. EraKS §-st 222 tuleneva kohustuse näol on tegemist üldise kohustusega kõikide juhtumite tarvis katta eraüldhariduskooli tegevuskulud olukorras, kus isik on otsustanud panna lapse üldhariduse omandamiseks munitsipaalkooli asemel eraüldhariduskooli.\nSeetõttu ei ole praegusel juhul põhjendatud analüüsida seda, kas munitsipaalkoolide kaudu põhihariduse andmise ülesanne on pandud kohaliku omavalitsuse asemel täitmiseks erakoolidele või kas taotleja faktiliselt suudab kõigile õigustatud isikutele munitsipaalkooli kaudu põhiharidust pakkuda.\n59. Eelneva tõttu on kolleegium seisukohal, et tulenevalt PS § 37 lg-st 2 lasub kohalikul omavalitsusel kohustus tagada koolikohustuslikule isikule, kelle elukoht asub selle valla või linna haldusterritooriumil, võimalus omandada põhiharidus munitsipaalkoolis (PGS § 10 lg 1). Kui kohalik omavalitsus on taganud munitsipaalkoolide kaudu kõigile elukohajärgsetele koolikohustuslikele isikutele võimaluse omandada põhiharidus, on kohalik omavalitsus oma avaliku ülesande täitnud. Sellises olukorras ei saa kohaliku omavalitsuse olemusliku ülesandena käsitada ka eraüldhariduskooli tegevuskulude katmist. Olemuslikult tuleb kohalikele omavalitsustele sellise ülesande ja kohustuse panemist käsitada riigi kohustusena (vt käesoleva otsuse punkti 56).\n60. PS § 154 lg 2 teise lause kohaselt kaetakse seadusega kohalikule omavalitsusele pandud riiklike kohustustega seotud kulud riigieelarvest. Seega peab riiklike kohustustega seotud kulude katmine olema õiguslikult sätestatud, mida aga praegusel juhul tehtud ei ole.\nRiigikohtu praktika kohaselt on PS § 154 lg 2 teises lauses riigieelarve all silmas peetud riigieelarvet PS § 115 lg 1 tähenduses, s.o Riigikogu iga aasta kohta vastu võetud seadust, mis sätestab riigi kõik tulud ja kulud. Riigieelarve peab kajastama ka riigi neid kulusid, mis PS § 154 lg 2 teise lause kohaselt tekivad kohalikele omavalitsustele pandud riiklike kohustustega seotud kulude katmisel (kõikehaaravuse põhimõte) ning riigieelarves peab olema selgelt ja läbinähtavalt kindlaks määratud see, kui palju ühe või teise kohalikele omavalitsustele pandud riikliku kohustuse täitmiseks raha eraldatakse (läbipaistvuse põhimõte) (Riigikohtu üldkogu 16. märtsi 2010. a otsus asjas nr 3-4-1-8-09, p 76).\n61. Eelnevast tulenevalt on kolleegium seisukohal, et PS § 37 lg 2 kohaselt ei ole EraKS §-st 222 kohalikele omavalitsustele tulenev kohustus rahastada eraüldhariduskoolide tegevuskulusid käsitatav kohalike omavalitsuste olemusliku ülesandena. Tegemist on kohalikele omavalitsustele pandud kohustusega, mille rahastamine peab tulenevalt PS § 154 lg 2 teisest lausest toimuma riigieelarvest. Seetõttu on PS § 154 lg 1 ja lg 2 teise lausega vastuolus selliste õigustloovate aktide andmata jätmine, mis sätestaksid omavalitsuse üksustele EraKS §-ga 222 pandud kohustuste rahastamise riigieelarvest.\nHannes Kiris, Eerik Kergandberg, Indrek Koolmeister, Jaak Luik, Ivo Pilving


Aare Kartau, 24. september 2021 16:19\nKas Taiwan suudab Hiina survele vastu seista?\nPraegu on Hiina ja Taiwani suhted viimaste aastate teravamad. Pekingis tekitab pahameelt saareriigi soov liituda Vaikse ookeani kaubandusleppega, mistõttu saadeti Taiwani õhuruumi sõjalennukid. Taiwan süüdistab seetõttu Hiinat kiuslikkuses ja kinnitab, et ei kuulu mingil juhul kommunistliku riigi valdusesse.\nNeljapäeval teatas Taiwan, et on valmis ametlikult liituma Vaikse ookeani ülese kaubandusleppega (CPTPP), millega ühinemise nimel on riik teinud juba aastaid lobitööd. 2018. aastal loodud CPTPP näol on tegu piirkonna suurima kaubanduspaktiga, mis hõlmab ligi 13,5% kogu maailma majandusest. Taiwani valitsuse pressiesindaja Lo Ping-chengi sõnul on liitumine äärmiselt vajalik. „Taiwani ei saa maailmas kõrvale jätta ja me peame integreeruma piirkondlikku majandusruumi,“ teatas Lo. Seda käiku ei soosi aga Taiwani mõjuvõimas naaber Hiina, kes peab riiki oma territooriumiks.\nSUHTED TERAVNEVAD VEELGI! USA hoiatab: Hiina ehitab agressiivselt sadu uusi tuumabaase\nPresident Xi Hiina kompartei juubelil: meie kiusajate pead lüüakse vastu terasmüüri puruks!


Pilt on võetud: https://www.thecpapshop.com/blog/sleep-apnea-affects-both-sufferer-and-partner/\nHei! Mina jälle siin! :)\nSeekord on teema tõsine, sest see puudutab väga paljusid inimesi ja on tihedalt seotud ka minu eluga. Ma sisimas loodan, et antud postitus toetab teadlikkust ning märkamist enam! Lisaks ka tegutsemist! Alguse sai see juba kaua aega tagasi, kui peikaga voodit jagades ma ei saanud magada, sest peika norskas. Alguses ei teinud ma sellest suurt numbrit. Olen sellega juba lapsepõlvest saati harjunud, sest isa harrastab seda hobi ning ka minu üks armas vanaema, kelle kaisus väiksena oli lootusetu uinuda, kui "masin" tööle hakkas. Ühesõnaga võtsin seda kui tavalist norskamist, mis mõnel on vaiksem ja teisel valjem. AGA, millega ma ei olnud kunagi kokku puutunud on hingamise pausid, kus inimene minu kõrval lihtsalt mingi aeg ei hinga. Avastasin siis end "unevalvuri" rollist ja rääkides sellest hiljem peikale, vastas ta vaid, et ta teab et ta norskab. OKEI! Aga kas Sa ka tead, et Sa vahepeal ei hinga? Selle peale oli vastus kiire tulema - väsimus! No minu armas kõhutunne kohe üldse ei soovinud selle vastusega leppida ning otsustasin ühel kaunil sumedal ööl, kus olin taas valvur, võtta välja oma telefoni ning salvestada seda "imekaunist" heli oma telefoni :D Hommikul loomulikult mängisin muusikali ette. Ja vot, siis mu peika sai aru, et no ei ole vist ikka päris väsimus. Nüüd tuleb keeruline koht, sest mehed on üsna jäärapead ja vabatahlikult arsti juurde ei soovi minna! See on niiiiiii vale, kui vale saab veel olla! Selleks Teil kallid mehed naisi vaja ongi (+ siis loomulikult kõikidele muudele headele omadustele) ja palun kuulake neid :) Igatahes juhtus nii, et mingi aeg austasin seda soovi, et las peika ise tegutseb (ja lootsin, et ehk ikka võtab kiiremas korras miskit ette). No ei taha ju olla mingi hambaork tagumikus, kes võib olla kujutab endale asjad suuremaks kui need tegelikult on! AGA, siis puutusin kokku ühe vanema naisterahvaga Soomes, kellel hiljuti oli abikaasa surnud. Küsisin siis, et mis võis küll sellise äkksurma põhjustada? Ta ütles, et süda ütles üles ning ta abikaasa oli aastaid vaevelnud unehäirete all. No mina siis pärisin muidugi edasi, et kas ta siis arsti juures ei käinud või ravi ei saanud? Vastus oli lihtne - mees ei soovinud arsti juurde minna. Küsisin siis ikka edasi, et kas ta siis ise ei surunud enam peale, et mees ikka läheks? Naine vastas sellepeale, et jah tagantjärgi vaadates, oleks ju võinud! JA SIIS MUL TULUKE PÕLEMA SÜTTIS (no nagu nendes multifilmides, kus kellelgi tuli hea idee!) Mina ei taha, et ühel ilusal päeval ärkan üles ja minu kõrval on inimene, kes on lakanud hingamast ja igaveseks. Ja kui keegi küsib minu käest sama küsimuse, et mida mina selles olukorras tegin ja vastuseks saan vaid öelda, et midagi, siis see kohe üldse ei tundu õige! Ja sealt sai alguse minu uus amet -Doktor Google. Uurimustöö tulemusena jõudsin järeldusele ja panin diagnoosi, et mu peikal võib olla uneapneo sündroom. Sündroomi olemuseks on une ajal tekkivad perioodilised hingamispeetused. Magades langeb kõri-neelulihaste toonus, õhu juurdepääs hingetorru väheneb või katkeb ning kujuneb hingamispaus. Uneapnoele on iseloomulik valjuhäälne ja ebaregulaarne norskamine, sagedaste ärkamistega rahutu uni. Muideks uneapnoe sündroomi esineb meestel kordades enam kui naistel. Seega on see enamasti meeste teema. Jagasin ka oma mõttekäiku peikaga, ta võttis diagnoosi omaks ja mõistis asja tõsidust. KUID, see ei lahendanud küsimust, kuidas seda ravida? Ja kas seda üldse on võimalik ravida? Seega koostöö tulemusel emaga panime peikale aja unearsti juurde Põhja-Eesti Regionaalhaiglas, kus talle tehti testid ja jõuti samale tulemusele, et tegemist on obstruktiivse uneapneoga. Miks Eestis ja mitte Soomes? Eestis sain ma kiiremini eriala arsti juurde aja + uneuuringud on seal kordades odavamad, kui Soomes. Mul langes kui koorem õlgadelt, sest eks ma ju ikka kahtlesin, et ega ma peikale liiga tee ja niisama teda arstide vahelt solguta. Tuli aga välja, et minu muretsemine oli siiski põhjendatud. Praeguseks hetkeks oleme ka Soomes unearstiga konsulteerinud ja otsustanud siiski, et jätkame väljakutse "likvideerimist" kodumaal.\nNB: Palun head lugejad kodudes, konsulteerige kindlasti arstiga, kui ise kodudes diagnoose panete! See on vahva ja huvitav tegevus, aga siiski meditsiinitöötajad on spetsialistid, kes päriselt ka teavad!\nTeate, mis on selle loo juures mõtlemapanev. Mina ei ole ju tema esimene pruta, kuid mitte ükski eelmistest neidudest polnud märganud ega maininud, et mees lihtsalt vahepeal magades ei hinga! Kuidas on see võimalik? Minu mõistus saab siin otsa. Igaüks saab omad järeldused teha, kuid päris õige see ei ole. Igatahes on mul nii hea meel, et me selle teekonna ette võtsime ning augustis on ootamas meid taas kohtumine Eestis, kus proovime leida lahenduse, et ravida/likvideerida probleem ja mis (kui võimalik) ei sisalda endas CPAP (continous positive airway pressure) maski. See on siis mask, mis asetatakse näole une ajal, mille kaudu antakse positiivne vasturõhk, mis hoiab mehhaaniliselt hingamisteed lahti. Selle kasutamine leevendab põhjuseid, kuid ei ravi probleemi ning maski kasutamisest loobumise puhul naaseb ka apnoe. Välja näeb see siis umbes selline (neid on erineva disainiga) :\nPilt on võetud: https://www.cpap.com/productpage/resmed-airtouch-f20-full-face-cpap-mask.html\nMiks mitte mask? Minul isiklikult ei ole selle vastu midagi, aga mu peika on vastu võtnud otsuse, et ta soovib probleemi likvideerida, mida kahjuks CPAP mask ei võimalda. Seega eks näis, mis meile augustis öeldakse. Küll aga väga paljud on just maskist abi leidnud ning see on võimaldanud paljudel inimestel magada rahulikult, ilma hingamispeetusteta. Lisaks on paranenud üleüldine elukvaliteet :)\nMis on siis uneapnoe ja kuidas seda ära tunda?\nUneapnoe ehk obstruktiivne unepnoe sündroom, on sagedaseim uneaegne hingamishäire, mida iseloomustab ülemiste hingamisteede ahenemine või sulgus, korduvad hingamispausid une ajal, millega enamasti kaasneb vere hapniku saturatsiooni langus ja unehäired. Peamine uneapnoe põhjus on neelu piirkonnas kudede kokkuvajumisel tekkiv hingamistee ahenemine või sulgus. Ülekaalulistel inimestel esineb seda sagedamini. Hingamisseisakute ajal muutub uni pindmiseks ning ärkamine võib toimuda inimese teadmata sadu kordi öö jooksul. Hingamistee sulguse ajal organismi hapnikuga ei varustata ja seetõttu tõuseb kompensatoorselt pulsisagedus ja vererõhk. Pindmise unega ei puhka inimene ennast välja, tema töövõime langeb ja ilmnevad mitmed tervisehäired. Rohkem saab lugeda siit. Samuti kliinik.ee on uneapnoe sündroomist kirjutanud.\nKuigi see esineb enamasti ülekaalulistel meestel, siis minu peika on hea näide sellest, et see väide ei pea alati paika. Ja kui ikka inimene Sinu kõrval magamise ajal tugevalt norskab, peale selle on tal hingamisseisakud ja päevasel ajal tunneb tihti väsimust, siis on õige aeg pöörduda spetsialisti juurde ja läbi viia uneuuringud. Kaotada pole ju midagi, võita on elukvaliteedi paranemine! See, et Sa kolid teise tuppa magama kuna partner norskab, ei lahenda probleemi! Parem suuna teda otsima abi! Ja kallid mehed, olge nii armsad ja kuulake oma silmarõõme, nad on muide enamasti päris arukad tegelased, kes hoolivad! Sa mitte ei aita iseennast, vaid ka toetad oma partneri unekvaliteeti, sest uskuge mind, pole tore öösiti "unevalvuri" rollis olla, mis on vabatahtlikkusel põhinev :)\nSeega rohkem märkamist ja tegutsemist! 💕\nLabels: märkamine tegutsemine uneapnoe vol1\nVäike huumor päeva :)\nRaamatu soovitus! Näeb mind ka päriselt :)\nMida kaheksa aastat "üksindust" mulle õpetas?


Sport ja harrastused | Koolibri\n1. klass (1)\n4. klass (1)\n0,00 € - 10,00 € (4)\nLase loovus valla. Minu loominguline aasta\nHind: 8,62 €\nRaamatus on 365 loomingulist ideed, üks aasta igaks päevaks. Lähemalt\nKlopp. Minu Liverpooli romanss\nSee pole raamat ainult Kloppist ega Liverpoolist, vaid inimestest ja maailmast, elust ja saatusest. See on raamat ajaloolisest hiilgusest ja uuest tulemisest keset globaalset kimbatust aastal 2020 pKr („pärast Koroonat“). See on ood spordialade kuningale. Ole sa Unitedi või Juventuse fänn – see raamat on sulle. Lähemalt\nHind: 23,55 €\nKuidas telefoniga filmi teha?\nVäike filmikunsti näpunäidete raamat on mõeldud kõigile, kes tahaks teha PÄRIS OMA esimene film. Siit leiad ideid, kuidas saavutada kvaliteetne tulemus lihtsate ja käepäraste vahenditega ning teha film väikese eelarve, aga nutikate lahendustega. Lähemalt\nVäikelaevajuhi käsiraamat. Purjekad ja mootorlaevad\nHind: 9,55 €\nÜlevaade meresõidu alustest purjetajale ja mootorlaevajuhile. Käepärases taskuformaadis raamatus on olemas kõik, mida merele minnes tarvis teada. Siia on koondatud olulised teadmised traditsioonilisest kaarditööst, asukoha, kauguse ja sügavuse määramisest, siseveeteedel liikumisest, ilmast ja loodetest, tõusu-mõõna tabelite kasutamisest, samuti ülevaade meremärkidest, ohutust liiklemisest ja hädasignaalidest. Lähemalt\nKehaline kasvatus. Õpetaja käsiraamat\nHind: 11,47 €\nKäesolev käsiraamat on koostatud, lähtudes I kooliastme riiklikust õppekavast. Käsiraamatu eesmärk on abistada õpetajat tööplaani koostamisel ning õppe- ja kasvatusprotsessi juhtimisel. Lisaks aitab see saavutada riiklikus õppekavas kirjeldatud kehalise kasvatuse üldpädevusi, käsitleda Lähemalt\nHind: 13,94 €\nTeeneka spordipedagoogi koostatud sõnastik aitab orienteeruda kolme pallimängu (jalgpall, sulgpall, tennis) ja võimlemise terminites. Eestikeelse seletussõnastiku kõrval pakub raamat mõistetele vasteid inglise, saksa ja vene keeles ning sobib seega hästi ka tugitoolisportlastele, kes Lähemalt\nHind: 13,53 €\nAnimatsiooniõpik on üles ehitatud põhimõttel kergest keeruliseks. Algklassiõpilased leiavad siit jõukohased juhised oma ideede ekraanil ellu viimiseks (animeerimiseks), aga põhjalikumal uurimisel leiab ka täiskasvanu üles kogu tehnilise info, et oma ideedest Oscari-vääriline film Lähemalt\nHind: 10,22 €\nEesti Tantsuhariduse Liidu eestvedamisel nägi käesoleva aasta juunis ilmavalgust esimene eestikeelne loovtantsust rääkiv raamat – Mary Joice’i „Loovtants. Metoodika ja näidistunnid”. Loovtantsu on Eestis juba päris pikka aega õpetatud ja õpitud. Nüüdseks on ka riiklikus Lähemalt


22. aprill 2016 - 9:28\nOht uuteks seakatku puhanguteks eeloleval suvel on endiselt suur. Foto: Tarmo Sammal.\nVeterinaar- ja Toiduameti peadirektor Indrek Halliste sõnul on oht uuteks seakatku puhanguteks eeloleval suvel endiselt suur ning tuleb olla valmis operatiivseks tegutsemiseks võimalike taudikollete likvideerimisel. „Oleme tõhustanud nii järelevalvet kui ka ennetus- ja teavitustööd, lisaks tõstame valmisolekut oma ametkonna sees. Oluline on, et möödunud aastal esile tulnud kitsaskohad töö praktilisel korraldamisel saaksid kõrvaldatud veel enne suve ning oleksime kriisiolukordadeks paremini valmis,“ ütles Halliste.


Lõunaeestlane arvab: Keskerakond mängib valijate ja sünnitusosakondadega kõrget mängu - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Eesti » Lõunaeestlane arvab: Keskerakond mängib valijate ja sünnitusosakondadega kõrget mängu\nLõunaeestlane arvab: Keskerakond mängib valijate ja sünnitusosakondadega kõrget mängu\nLõuna-Eesti haiglate sünnitamisvõimalus on võtnud uusi pöördeid ja seejuures on huvitav teada, kuidas näevad asju kohalikud ise.\nUued Uudised vahendavad portaali Lõunaeestlane arvamusloo, mis laseb oletada, et kogu juhtum on tihedalt seotud peatsete Riigikogu valimistega, mille ajaks loovad võimulolijad endile rahvakangelaste mainet.\n“Põlva ja Valga on teada-tuntud Keskerakonna kantsid. Kuivõrd Keskerakond juhib valitsust, oli algusest peale kummaline jutt, et nende linnade haiglate sünnitusosakonnad kinni pannakse. Nüüd selgub, et see polegi muud kui järjekordne manipuleerimine inimestega. Võte, mida poliitikud on kasutanud aastatuhandeid, et jagada ja valitseda ning pakkuda inimestele tsirkust ja leiba.\nPõlva ja Valga haiglate sünnitusosakondade kaotamisest on räägitud juba Eesti taasiseseisvumisest peale. Ometi pole seda juhtunud. Sünnitusosakondade säilitamise eest võideldes on Riigikokku pääsenud terve plejaad keskerakondlasi.\nKüsimus pole ainult sünnitusosakondades. Sünnitamine on valdkond, kus tuleb 24/7 valves hoida terve brigaad arste ja õdesid. Kui see kaob, siis kaob vajadus säilitada üldhaiglat. Ehk küsimus puudutab Põlva ja Valga haiglaid kui selliseid. Seda, kas sealt saab arstiabi või mitte. Võru haigla nimetati isegi ringi Lõuna-Eesti Haiglaks selle järgi, et see pidi jääma ainsaks haiglaks Lõuna-Eestis.\nJutt Põlva ja Valga arstiabi kehvast kvaliteedist on müüt, sest arstidele kehtivad igal pool ühesugused nõuded ning Põlvas ja Valgas on ametis needsamad Maarjamõisa arstid, kes ka Tartus. Põlva ja Valga ning ka Võru on kõigele lisaks Tartu Ülikooli Kliinikumi ehk Maarjamõisa haigla filiaalid. Põhiküsimus seoses sünnitusosakondadega on selles, kas Põlva ja Valga haiglad jäävad või kaovad. Ehk teisisõnu: kas inimestele jääb kodu lähedale koht, kuhu vajadusel pöörduda.\nTaustaks olgu see, haiglad on Lõuna-Eestis väga tundlik teema, kuna suur osa elanikest on vanemaealised ja iga muudatus selles vallas, suur või väike, puudutab suuremat osa elanikkonnast. Sünnitada võib piltlikult öeldes tõesti põllul, sest sünnitajad on noored, aga hoopis teine küsimus on see, kuidas vanainimene saja kilomeetri kaugusele arsti juurde saab.\nKas nüüd keerab Keskerakond valitsuses olles tõesti oma pikaajalistele valijatele selja ja tõmbab sellega Lõuna-Eestis ise endalt tooli alt ära, kui osakonnad ja sellega seoses ka haiglad kinni paneb? Algul tundus tõesti nii. Ent viimaste uudiste valguses, kus haiglate juhtkonnad pöörduvad rahapalvega valitsuse poole ja valitsus tõenäoliselt raha eraldab, saavad asjad palju selgemaks. Selgeks saab see, et neid osakondi polnudki kavatsust sulgeda. Aga enne seda oli vaja tekitada vana tuttav olukord, et selle pinnalt korjata taas valijate hääled.\nSeni oli lihtne. Võimul oli ja otsuseid tegi Reformierakond ning keskerakondlastel oli end hea vastandada. Pahad oravad tahtsid osakonnad kinni panna, sangarlikud keskerakondlased tõmbasid sellele plaanile vee peale. Nüüd on lähenemas taas uued valimised. Keskerakond on aga võimul, juhib valitsust ja teeb otsuseid. Kuidas nüüd asja rahvale serveerida?\nSelleks pole vaja olla Eesti võimekaim PR-guru Janek Mäggi, et aru saada, et tuleb tekitada taas vana tuttav seis, hirmutada inimesi kinnipanemisega ning siis tulla varjust messiana ja võtta valijate hääled. Ainult et kes on see hirmutaja?\nMõni aeg tagasi tuli otsusega osakondade sulgemisest lagedale Haigekassa. Ehk siis oli valitsus otsustanud teha patuoinaks ametnikud, kes on sunnitud täitma valitsuse korraldusi. Aga inimesed närisid ruttu läbi, et Haigekassat juhib sotside esimees Jevgeni Ossinovski. Ehk siis otsustas Ossinovski need osakonnad kinni panna. Sotside toetus kukkus kivina ja Ossinovski oli sunnitud lahkuma ministrikohalt.\nOssinovski Ossinovskiks, aga kui tähele panete, siis oli eesmärk saavutatud: tekitatud taas vana tuttav olukord, kus inimesed hirmutati ära osakondade kinnipanemisega ja sotsiaalmeedia läks kihama. Ning nüüd on juba käkitegu keskerakondlastel tulla välja sangaritena ning teatada, et ei, neid osakondi siiski ei suleta. Ja et sulgemise vastu oleme meie, keskerakondlased. Kuigi just nemad, keskerakondlased juhivad valitsust ja olid algusest peale otsuste taga, et need osakonnad kinni panna.\nValija mälu on aga lühike, heal juhul paar nädalat, ning enne valimisi ei mäleta enam keegi, kuidas täpselt ja kes nende osakondade sulgemise taga oli. Tähtis on, et vaprad keskerakondlased suutsid nurjata kurja plaani sünnitusosakond kinni panna. Ning valijate hääled on selle peale samahästi kui garanteeritud.”\nTeemad: Lõunaeestlane sünnitusosakonnad


Rail Baltica meeskonnaga liitub rahvusvahelise raudteetööstuse ekspert - Ehitusuudised\nAutor: Ehitusuudised • 7. veebruar 2020\nMark Loaderil on enam kui 35-aastane töökogemus ülemaailmses raudtee- ja taristutööstuses. Lisaks on ta töötanud pikamaaraudtee projektide juures Euroopas, Kanadas, USA-s, Aasias ja Austraalias. Tal on kogemused keerukate raudteeprojektide juhtimissüsteemide väljatöötamises ja rakendamises, sealhulgas piiriüleste projektide ajakava, riskide, kulude ja muudatuste juhtimises. Ta on arendanud ja juhtinud tulemuslikke meeskondi ning pakkunud juhtimisalast abi keerukate projektide elluviimisel. Viimati töötas ta Kuala Lumpuris Malaisia kiirraudteekorporatsioonis projektijuhina, arendades ja rakendades seal kogu projektihaldamise protsessi.


Kristi investeerib Intervjuu 9 - Kristi investeerib\nVäike summa Bondoras, Balti dividendiaktsiad (TVEAT, TKM1T).\nIgapäevaselt 10-15 minutit, hoian portfellil silma peal.\nOled 50% klubi liige ning kirjeldasid ennast kui patoloogilist eelarvestajat – kuidas jõudsid sellise säästmismentaliteedini ja oli see lihtne/keeruline?\nOlin enne abielu oma rahaasjades lohakas tuulepea. Suur osa palgast läks meelelahutusele ning õppelaen oli pigem igapäevaste kulude katmiseks. Eelarvet sisuliselt ei pidanud. Krediitkaarte pakuti samuti “soodsatel tingimustel”. Mingil ajahetkel avastasin, et õppelaen on igal aastal ära kasutatud ning ka krediitkaart on maksimumi lähedal. Palk lähenes tollal küll juba Eesti keskmise ligi. Sain küll aru, et nii vist kaugele ei kelguta, ent kokku end ikkagi ei võtnud. “Mis siis juhtus?” küsiks Anu Säärits siinkohal.\nOlen oma vanematelt ja vanavanematelt saanud ühise rahakoti mentaliteedi ja pole kunagi aru saanud sellest kui ühist tulevikku loovad inimesed ei loo ühist nägemust nii finantsasjades kui kõiges muus. Seega, niipea kui hakkasin oma tulevase abikaasaga kokku elama ja nö pesa punuma, käis klõps ära ka minu peas. Soov oli ühiselt pingutada, et ka finantsiliselt oleksime tublid. Tegin kohe alguses ka ettepaneku ühiseks rahakotiks ja edasi on ajalugu, nagu öeldakse.\nVahemärkus: abikaasa on ajast aega olnud tubli ja kokkuhoidlik, seega üks olulisemaid samme finantsilise rikkuseni on minu nägemuses õige kaaslase leidmine selleks teekonnaks. Alustasime eelarve pidamist alguses mitte isegi investeerimiseks, vaid ühe suurema ostu jaoks (alguses veebist uurides erinevaid asjakohaseid excelivorme, seejärel koostasime oma tabeli mida siiani parandame ja täiendame).\nNägime, kuidas me võlad (ka abikaasal oli laenu võetud) hakkasid kolinal vähenema ning ebaratsionaalsed kulutused jäid harvemaks. Kui me laenud lõpuks tasutud saime, hakkas seni laenude teenindamiseks kulunud raha kogunema nimetatud ostu jaoks. Et aga raha niisama ei kopitaks, hakkasime uurima, mis sellega teha saab. Tol momendil olid pangahoiused 5-7% kandis ja esimesed tulud tulid sealt. Kui ma ei eksi, siis mingil ajahetkel suutsime tänu eelarvestamisele ja planeerimisele selle ostu väiksema finantsiga ära teha ning hakkasime ülejääki investeerima ja seda summat kasvatama.\nOlukorras, kus on lapsed ning töötab vaid üks abikaasadest, on 50% klubisse kuulumine suhteliselt keeruline ning suuremate väljaminekute kuul see ei õnnestugi. Aga julgen öelda, et just igakuine eelarvestamine on teinud selle suures plaanis võimalikuks. Lisaks vabatahtlik loobumine (praegu veel) oma elukvaliteedi tõstmisest materiaalsete vahendite abil.\nVt We’ll Always Have Paris (põnev uurimus/artikkel sellest, kas ja kuidas raha vs elamused teevad õnnelikuks ja kui kauaks?) Vt ka Hedonic treadmill ja Easterlini paradoks. Ootamatud sünnipäevad? Pole probleemi – sünnipäevade tabelis on kogu aasta peale näha, mis kuudel on sõprade ja sugulaste sünnipäevi rohkem. Pealegi – sünnipäevakingitus ei pea kallis olema, vaid tähendusrikas. Auto läheb katki? Eelarveks on igasse kuusse ette nähtud sellekohane väike “hooldussumma”. Jne jne.\nMilline on olnud sinu palgatöö teekond?\nOlen teinud töid koristajast kirjatsurani, muruniitmisest müügitööni, õppides tee/töö käigus tundma väga erinevaid inimesi, ja väga erinevaid ettevõtteid – küllap sealt on tekkinud ka kuulamisoskus/müügioskus/oskus inimesi lugeda. Õpin iga päev midagi juurde, sest igast kogemusest saab õppida, peaasi, et sa seda proovid helgemast küljest vaadata.\nKuidas leidsid enda jaoks täpsemalt investeerimise? Oli sul kogu aeg teadmine valdkonnast või mõjutas sind midagi sellele teele astuma?\nValdkonnast oli teadmist väga vähe, olin kooli ajal teinud asjast suhteliselt midagi teadmata teiste soovitustel mõned aktsiaostutehingud ning kogu selle portsu ka toonaste börsikriisidega kaotanud (loomulikult ei adunud ma üldse matsu ning müüsin tagatipuks need veel ära ka). Seega topelttüng nii mulle kui neile tuttavatele (kõik hävisid, nemad palju suuremalt kui mina). Nagu ülal mainitud, kogusime naisega esmalt ühe suurema ostu jaoks raha, samas ei tahtnud seda aga lihtsalt kontole jätta. Panime tähtajalisele hoiusele, mis tollal olid 5-7%.\nSamal ajal oli mul üks hea tuttav, kes tegeles dividendiaktsiatega ja üldse erinevatesse varakategooriatesse investeerimisega. Temaga kohtudes tuli ka see vahel teemaks ning ühel hetkel tegin omale veebist sellekohaseid artikleid (nii eesti kui inglise keeles) lugedes selgeks, et dividendiaktsia võiks olla ka minule sobilik variant. Eriti kui ma tegin excelis nö prooviarvutused, mis näitasid lumepalliefekti. Reaalsete aktsiate ostuni jäi veel muidugi mitu aastat, sest tegelesime perekondliku laenukoormuse likvideerimise ja meelerahufondi tekitamisega.\nPäris alguses investeerimise eesmärki meil polnud. Võib öelda, et kõik sai alguse sellest, kui tekkis mõte, et meil võiks olla nii suur tagavara, et nt aasta aega töötama ei peaks. Hiljem, teemasse süvenedes saime aru, et niisama pole mõtet lasta rahal kuskil kontol istuda ja hakkasime aktiivsemalt uurima ja õppima. Üheks väikeseks õppevahendiks on meil olnud ka LHV virtuaalkonto. Kui alguses ei julgenud kohe päris aktsiaid osta, siis tegime seda mängult. Praeguseni oleme jõudnud ikka väikeste sammude ja avastuste kaudu.\nÜldjuhul otsitakse sarnaselt mõtlevate inimeste seltsi, samas on meie tutvusringkond investeerimise ja raha kontekstis seinast seina. On neid, kes elavad palgapäevast palgapäevani, on neid, kes on finantsiliselt vabad.\nRahateemadel rääkimine on popp üldjuhul alles siis kui see algatus rääkimiseks tuleb neilt endilt – ise seda teemat peale pressides muutud sa üpris pea veidrikuks. Need, kellele teema korda läheb ning kes oma rahakotti samuti turgutada plaanivad, nende jaoks aga on vestlused alati põnevad.\nTunnen end suhteliselt kindlalt, kõhklus on kindlustuse osas – läänemaailmas on see tavaline asi, lausa finantshügieeni tase. Samas, olles läbi lugenud, mis on need summad, mis elukindlustusest saaks, tunnen vähemalt praegu, et need summad investeerides on sellest rohkem kasu kui see kindlustusfondidesse investeerida. Võimalik, et see tunne, teadmine ja tõekspidamine mingi aja möödudes muutub. Oluline turvalisusvalem (kuigi see on väga teoreetiline) on alati järgmine:\n(Varad – kohustused) / kuu kulud /12 = rikkus aastates.\nProovime seda igal aastal suurendada. Olulisem veel on tegelikult igakuine passiivse sissetuleku summa. See on see, mis loeb.\nFüüsiliselt tegelen sellega mina, aga kuna kõik on peres ühine, siis arutame kõik otsused enne koos läbi. Kuna me mõlema eesmärk on võimalikult kiirelt finantsiliselt vabaks saada, siis üldjuhul on küsimus vaid tulevase investeeringu maksimaalse riskiastme selgeks tegemises (Üks meist soovib üldjuhul kõrgemat riski võtta, teine toob maa peale tagasi ja vastupidi). Nii ei ole me näiteks hoiu-laenuühistutesse veel raha paigutanud, kuigi kõrvalt tuttavate aastatepikkust kogemust nähes oleme seetõttu üpris kõrgetest tootlustest ka ilma jäänud. Üldises plaanis tuleb tulevikus küllap ka lapsed investeerimisarutellu sisse tuua – finantskirjaoskus on ülioluline ning reaalne elu õpetab kõige paremate näidetega.\nUnistad talupidajaks hakkamisest – kuidas see investeerimiseesmärkidega kokku läheb?\nInvesteerimise eesmärgiks ongi hetkel tekitada selline sissetulek, et saaks ühel heal päeval minna maale elama ja tegeleda nn mugava talupidamisega. St teha vaid seda, millest jõud üle käib ning mis meeldib, mitte pidada kanu, sigu jmt, et ära elada.\nOlen olemuselt suhteliselt introvert, seetõttu tutvusi väga ei teki. Sotsiaalmeedia aga annab võimaluse suhelda suhteliselt anonüümselt ka finantseerimise teemadel. Finantsvabaduse FB grupp on kindlasti üks huvitav koht, kus kodumaine info ja teadmine liigub. Sedapidi ma seda intervjuudki siin praegu teen.\nHeadest allikatest ja näidetest rääkides, olen lugenud nt MMM blogi suhteliselt algusaegadest – tema kommenteerijate/kaasvõitlejate blogide kaudu olen ringi vist peale teinud suurele osale FI/RE-teemalisest (financial independence/early retirement) õhinapõhisest lektüürist (Nt Early Retirement foorum jmt), kuigi kahjuks on palju rõhku USA-põhisele kogemusele, millest Eestis on vähe kasu [401(K) ja muud riigispetsiifilised pensionisüsteemid].\nLisaks värskele infole/koolitusele aga olen lugenud mõningaid raamatuid, millest filtreerinud välja enesele sobilikud jupid – siinkohal on samuti tarvilik asja mõistusega võtta, sest paljud USAst pärinevad raamatud (Rikas isa, vaene isa) on lisaks väga headele õpetussõnadele täis amerikanismi. Seetõttu võivad pealiskaudsel lugemisel või kõike sõna-sõnalt võttes need raamatud tagasihoidlikul/jalad-maas eestlasel vastumeelsust tekitada. Raamatusoovitustest näiteks: “Babüloni rikkaim mees”, “Felix tahab rikkaks saada”, “Snowball”.\nPension on suhteline mõiste, pigem küsiksin “Millises vanuses sooviksid oma plaanides ja tegemistes täiesti vabaks saada?”. Usun, et suurem osa neist, kes finantsvabadust soovivad saavutada, ei jää alates tollest päevast verandal jalgu kõlgutama ja kokteili rüüpama (no natuke ikka muidugi). Pigem saab keskenduda siis üksnes nendele projektidele, mida ise teha tahad. Hetkel on meie pere finantsvabadus/pension plaanis saavutada 14-15 aasta pärast, ent vaadates meie praegust tempot, saame küllap nö “kergema režiimi” peale juba kümne aasta pärast. Ehk siis vahetult enne viiekümnendat eluaastat. Aga vaadates Eesti meeste keskmist eluiga, parem hilja kui mitte kunagi.\nPanna perekondlik finantslumepall veerema/kasvama ning nakatada nö rahalise mõistliku mõtlemisega ka oma lapsed ja lähedased. Ääretult kahju on näha kui inimestel on võimalus rahaliselt vabaks saada, ent nad ei tee seda (lotovõit, mis läheb puhtalt tarbimiseks; pärandus, mis läheb igakuiste kulude katteks; majamüük, millest saadud raha ei lähe isegi hoiusele jne).\nOluline nüanss, mis aitab kiiremini finantsvabadust saavutada, on kõik palgatõusud, preemiad ja juhuslikud laekumised säästa ja suunata investeerimisse, säilitades ja mitte tõstes olemasolevat elukvaliteeti. Nii on ka 50% klubi võimalik saavutada. Eriti varases nooruses. Hetkel ei tunne me näiteks oma elukvaliteedis millestki enamast väga puudust, mistõttu ei kibele me ka perekondlikku elukvaliteeti tõstma. Eestlaste jaoks on suhteliselt raske saada üle naabritega sammu pidamisest. Meie perel on see seni suhteliselt õnnestunud ja seetõttu liigumegi kiirelt finantsvabaduse poole, kulutamata võidutarbimisse liigselt aega, raha ja energiat. Raha-Jaak on oma raamatus selle väga heade näidetega välja toonud.\nMitte alustada nii $€£$ hilja. Oleks ma alustanud kaalutletud investeerimisega (kasvõi pisikeste summadega) kohe kooli ajal, oleksin küllap kunagi euromiljonär. Esimestel töökohtadel saadud raha suvalistesse labrakatesse “investeerida” on tore, aga passiivsest sissetulekust oma tulevast töökoormust vähendada ning suunata see oma pere ja hobide suunas oleks olnud veelgi toredam.\nHoia kõik vaba raha arvelduskontolt eemal. Mida väiksem summa kontol on, seda leidlikum sa oma tarbimises oled. Alati maksa esmalt endale (ehk pane planeeritud investeerimis/säästmissumma igakuiselt kõigepealt kõrvale/kasvama), seejärel vaata, kuidas ülejäänud kuludega hakkama saad. Nagu mu sõber ütleb: ole iseendale nö kuri võlausaldaja, kes alati oma osa esimesena tahab saada.\nSuurendada dividendiaktsiate portfelli, investeerida ettevõtluse ettevalmistusse, üürikinnisvara.


Universaalne küttesüsteem liidab õhk-vesi- ja maasoojuspumba tõhususe - Moodne Kodu\nVaillanti õhk-vesisoojuspump on ideaalne lahendus igale majale.Foto: Vaillant\nKüttesüsteemide tehnoloogia hoogne areng toob kaasa aina tõhusamaid võimalusi sooja kodu saavutamiseks ja hoidmiseks. Innovaatilise lahendusega on välja tulnud Saksa ettevõte Vaillant, kelle arendatud õhk-vesi- ja maasoojuspumba ühendamine annavad erakordse efektiivsuse. Ühtlasi saab samasse süsteemi liita maja ventilatsiooniseadmed.\nSoojuspumba valik oleneb maja soojustusest, akende arvust ja suurusest. Eesmärk on, et igas tsoonis oleksid kõik temperatuurid õiged ning üldine energiakulu võimalikult madal. Tänapäeva nutikates soojuspumpades juhivad soojust sisemised targad tsirkulatsioonipumbad, mis ajavad vett ringi ainult siis, kui temperatuuriandurid märku annavad. Loomulikuks osaks on saanud ka pumpade juhtimine nutitelefoni rakenduse kaudu.\nMillegi erakordsega on saanud hakkama aga üle 140-aastase soojustehnika tootmise kogemusega Saksamaa ettevõte Vaillant, sidudes omavahel õhk-vesi- ja maasoojuspumba. „Vaillanti õhk-vesisoojuspump on ideaalne lahendus igale majale. Praegu soetate võimalikult madalaid investeeringuid tehes õhk-vesisoojuspumba, ent aastaid hiljem kogute raha ja puurite maakontuuri puuraugu. Meie tehnikud liidavad selle maakontuuri soojuspumbaga ja ongi teie majal maasoojuspump, vajamata uusi investeeringuid,“ selgitab Vaillanti soojuspumpade ametliku esindaja Eestis OÜ Maasoojus juhatuse liige Toomas Tiirmann, lisades, et süsteemile saab juurde liita ka ventilatsioonimooduli, tänu millele hakkab soojuspump ammutama energiat ka ventilatsioonist.\n1. jaanuarist 2018 muutub vingugaasiandur eluruumides kohustuslikuks (40) 28.12.2017\nKust tuleb süsteemi efektiivsus? Erinevalt teistest õhk-vesisoojuspumpadest sulatab Vaillant pumba õues olevat osa ainult kaks korda ööpäevas, kulutades sellele oluliselt vähem elektrienergiat kui konkurentide pumbad. Saladus on seadme kondenseerumispunkti asukohas, mis on paigaldatud nii, et kondenseerumisoht on viidud miinimumini. Lihtsuses peitub võlu.\nKust alustada küttesüsteemi planeerimist?\nUue maja puhul on tõhusa küttesüsteemi saavutamiseks kõige mõistlikum koostada esmalt hästi läbimõeldud kütteprojekt ning olla valmis pigem alguses veidi rohkem rahaliselt panustama, säästes hilisemate küttekulude pealt rohkem. Kütteprojekt ei ole tüüpprojekt ega niisama põrandasse pandud toru, vaid spetsialistide just sellele hoonele välja töötatud parim lahendus.\nOluline on kooskõlastada hoone üldehitusprojekt küttesüsteemide ja ventilatsiooniprojektiga ning loomulikult kaasata ehitamisprotsessi ka ehitusjärelevalve. Nii tagate, et näiteks põrandakütteks põrandasse paigaldatavad torud ja kaablid oleksid õigesti valitud ning tööd õigesti teostatud, sest vastasel juhul võib küte hakata liiga palju energiat kulutama. See omakorda tõstab aga taas igakuised kulusid, kuid siis pole enam midagi teha, sest ka kõige parem soojuspump ei suuda ülejäänud küttesüsteemi vajakajäämisi korvata.\nKüttesüsteemi projekti on võimalik tellida nii koos paigaldustöödega kui ka ilma, aga soovitatav on tööd lasta läbi viia ettevõttel, kellelt küttesüsteemid ostetakse. Igal soojuspumba paigaldajal peavad olema olemas seadusega ettenähtud freooni ehk kasvuhoonegaaside litsentsid ja muud majandustegevusregistris märgitud tegevuste load. Küsige neid julgelt näha!\n90% klientidest on veendumusel, et nende majad on hästi soojustatud ja energia suures kulus on süüdi küttesüsteem. Ükskõik kui ilusat juttu müügimees ajab, tuleks enne soojuspumba ostulepingule alla kirjutamist kutsuda kohale tehnik, kes määrab, kas hoone soojustus on piisav, valitud soojuspump sobilik ning torud õigesti mõõdistatud. Soojuspump pole triikraud, mis kodus lihtsalt seinakontakti pistetakse ja kõik korras.\nSamuti on mõttekas lasta teha soojuskaamerapildid, mis hoiavad ära hilisemaid vaidlusi ning annavad kõigile osapooltele olulised lähteandmed. Võib-olla saab omanik parandada küttesüsteemi vahetamisele lisaks hoone soojustust ning eelkõige annab see konkreetsed andmed pumba häälestamiseks. Renoveeritava küttesüsteemi puhul tuleb enne uute seadmete paigaldamist kindlasti kogu süsteem läbi pesta, et eemaldada sinna tekkinud mustus.\nKüttesüsteemi paigaldus või vahetus ei lõpe Vaillanti kliendile pelgalt soojuspumba ostuga. Sellele järgneb hooldus- ja järelevalveteenus, mis sisaldab nii paigaldaja kui ka tootja pumba jälgimist interneti kaudu. Kui soojuspump peaks hakkama anda häiret, kontrollivad Maasoojus OÜ tehnikud seda esmalt kaugjälgitava mooduli kaudu ja vajadusel tulevad kohale.\nVaillanti soojuspumpadel on kuni kümneaastane kompressori garantii ning teistel osadel kaheaastane täisgarantii. Ühtlasi garanteeritakse kuni 20-aastane varuosade kättesaadavus. Vaillanti eesmärk on, et soojuspump peab vastu pidama kuni 25 aastat.\nKulu eramu näitel\n2017. aasta veebruaris oli Vaillanti õhk-vesisoojuspumba kulu 240 m² suurusel Tallinnas asuval majal, mille esimesel ja teisel korrusel on põrandaküte, 79 eurot. Majas püsis pidev temparatuur 23 kraadi.\nLisainfot Vaillanti soojuspumpade kohta leiad kodulehelt www.maasoojus.ee.


Krister Kivi: Minge kukele oma spordiga! - Eesti Ekspress\nKrister Kivi: Minge kukele oma spordiga!\nSport on suurim pseudoteema Eestis – ning ehk siiski ka kogu maailmas.\nKRISTER: "2014. aastal sai Eestis 21 623 inimest „sportlike tegevuste“ käigus vigastada." Ilmar Saabas\nMa vihkan sporti ning üle kõige vihkan ma olümpiamänge, sporti oma kõrgeimas oktavis. On lihtne öelda, et selle arvamuse võinuks nüüd enda teada jätta, kuid kas sport – ning eriti olümpiamängud – jätavad rahule mittehuvitatuid? Ei, sport tungib kõikjale otsekui peenike ja sügelemaajav liiv samuumi (kuiv kuum tuul Saharas ja Araabia poolsaarel) ajal. Isegi nüüd, mõned päevad pärast Rio olümpiamängude lõppu, märkan ma Postimehe veebiküljele minnes, et kuuest olulisemast loost on tervelt kolm sporditeemalised („Ebaõnn: Taaramäe sai autolt löögi ning katkestas Vuelta!“, „Jalgpalli otsepilt: õhukese koosseisuga Trans püüab Levadiat nõelata“ ning „Otse: Eesti läheb Albaania vastu võitu püüdma“), sellal kui Delfi on paigutanud olulisuselt teiseks looks uurimuse „Skandaalid, poliitika ja elulained ehk kuidas elada pärast olümpiamedalite tuhmumist?“\nInimesed, see ei ole sugugi tähtis; sellist spordihullust ei esine naljalt kusagil mujal, tahaksin hüüda, kuid sajad tuhanded sporti initsieeritud – need, kes teavad une pealt märksõnade „Trans“, „Levadia“ või „nõelamine“ tähendusi – ilmselt klikivad mõtlikult noogutades nimetatud artikleid. Sport on suurim pseudoteema Eestis – ning ehk siiski ka kogu maailmas.\nMuidugi olen ma – osaliselt – lihtsalt kade. Eriti olümpia ajal vallutab sport oma higisel otsekohesel moel ajalehtede esiküljed, tungib kimeda kärana raadio- ja tele-eetrisse ning rüüstab terveks aastaks ära toimetuste komandeeringueelarved, kuna iga endast lugupidav meediaväljaanne lähetab olümpiale seltskonna reportereid, kelle püha ülesanne on olümpiakülas ringi trillerdavatel sportlastel hõlmast haarata ning neilt siis „kuidas läks?“ või „mis tunne on?“ pärida.


Koroona on ühistranspordiga sõitjate arvu kärpinud - Logistikauudised\nKoroona on ühistranspordiga sõitjate arvu kärpinud\nKolmandas kvartalis tehti Eesti ettevõtete ühistranspordivahenditega 35 miljonit sõitu, mis on 12% vähem kui eelmise aasta ja kolmandiku võrra vähem kui 2019. aasta samas kvartalis. Rahvusvahelistel vedudel veeti üle 930 000 sõitja, mis on 13% vähem kui mullu, kirjutatakse statistikaameti blogipostituses.\nLinnas vähenes busside, trollide ning trammidega sõitjate arv 15%.\nÜhistranspordi kasutajate arv vähenes peamiselt jätkuva pandeemia tõttu. Selle aasta esimeses kvartalis oli sõitjaid 27 miljonit, teises kvartalis üle 29 miljoni, võrreldes eelmise kvartaliga oli kolmandas kvartalis ühistranspordi kasutajaid viiendiku võrra enam. Eriti suurt langust on märgata maantee- ja meretranspordis. Meretranspordi kasutajate vähenemine tuleneb Soome valitsuse turismi ja töörände piirangutest, mis leevenesid alles 26. juulil, enne mida said laevaga Soome ja Eesti vahet sõita vaid lõpetatud vaktsineerimisega isikud.


10 SIHTKOHTA DIGITAALSE DETOXI JAOKS - MAROKO 2020\nKas olete ka konks mobiilile? Sa pole ainus! Tegelikult veedavad paljud meist päev otsa sõnumeid, e-kirju ja suhtlusvõrgustikke, mis on ekspertide sõnul meie vaimse tervise jaoks halb. Seetõttu pole halb mõte, kui mõtlete puhkehetkele, et teha digimaailmast paus.\nNagu nad selgitavad KajakasReisimine nurkadesse, kus pakutakse digitaalset võõrutusravi, on hispaanlaste seas üha moes, mis pole üllatav, kui mõelda, et see on reisimisviis, mis võimaldab teil pisiasjadest lahti saada ja neist rõõmu tunda. Meid innustamiseks on portaal koostanud nimekirja kümnest sihtkohast, kus pakutakse kõige rohkem hotelle ilma WiFi-ühenduseta. Kas soovite neid teada?\nKuuba on kahtlemata digitaalse katkestamise paradiis. Täpsemalt tahame esile tõsta Havanna, millel on väga piiratud juurdepääs võrgule. Tegelikult ei paku 98% linna hotellidest WiFi-ühendust. Niisiis, siin saate unustada Interneti ja keskenduda selle avastamisele kapitali palju pakkuda: Malecon, Vana Havana, San Cristóbali katedraal, salsa, välistingimustes asuvad basaarid ...\nSamuti saate digitaalselt detoksifitseerida paljudes Aasia sihtkohtades. Näiteks Manilas ei paku nad 27% -l hotellidest WiFi-ühendust. Muljetavaldav Filipiinide pealinn hõlmab kuut linna ja kaksteist linna. Piirkond paistab silma seinaga, mis säilitab lisaks teatritele ja kunstigaleriidele ka vanu koopasid ja pulberajakirju.\nLõuna-Korea pealinnas Soulis ei paku nad samuti 27% -l hotellidest WiFi-ühendust. Ja et linn on mitme ettevõtte häll tehnoloogiline uuenduslik. Ja me ei tohi unustada, et see on riigi kultuuri- ja ettevõtlustuum. Tegelikult paistavad pilvelõhkujad budistlike templite kohal.\nÜhenduse katkestamiseks võite kasutada ka Pekingit, kus 24% hotellidest ei paku Interneti-ühendust. Hiina pealinna iseloomustab kontrastide linn. Tegelikult kaasaegne pilvelõhkuja kombineerida väikeste traditsiooniliste majadega.\nOleme endiselt Aasias, et rääkida teile Tokyost, mis ei paku ka 24% -l hotellidest WiFi-ühendust. Siin traditsiooni see konkureerib popkultuuriga. Nii saate kummardada iidseid templeid ja osaleda seejärel karaokebaari peol.\nNew Delhis ei paku nad 24% -l hotellidest ka Interneti-ühendust, muutes selle ühenduse katkestamiseks ideaalseks sihtkohaks. Selles keerulises linnas asub lehmad Nad rändlevad mööda tänavaid. Silma paistavad Punane kindlus ja Chandni Chowk.\nNaaseme Hiinasse, et rääkida teile Shanghaist, mis ei paku WiFi-ühendust 24% hotellides. See pole mitte ainult riigi suurim linn, vaid ka kõige rohkem kosmopoliitne. Tegelikult pakub see reisijale võimaluse kogeda minevikku, olevikku ja tulevikku.\nMe kolisime Aafrika mandrile, et rääkida teile Marrakechist kapitali Marokost, mis on süstade nimekirjas kaheksas. Ja see on see, et 23% selle hotellidest ei paku oma külastajatele Interneti-ühendust. Kui teil on võimalus sellesse linna reisida, soovitame teil vaadata meie artiklit "4 asja, mida Marrakechis ei saa mööda lasta".\nSamuti peame rääkima Kuala Lumpurist, kus 19% hotellidest ei paku WiFi-ühendust. Ja see on superlinn kaasaegne. Tegelikult on siin ikoonilised Petronase tornid, kõrgeimad kaksiktornid maailmas. Muidugi asub seal ka Malaisia vanim hindude tempel.\nLõpuks peame rääkima Hanoist, kus 19% hotellidest ei paku WiFi-ühendust. Vietnami pealinn on armas, säilitades oma vana kvartali, oma kolooniaarhitektuuri ja monumendid, ehkki selles asuvad ka kaasaegsed ehitised.\nDiabetes Cure-Unbeatable Diabetes Cure-Type 2 Diabetic Cure By Naturally At Home (Oktoober 2020)\nHanoi, Kuala Lumpur, Havana, Manila, Marrakech, Uus Delhi, Peking, Soul, Shanghai, Tokyo


Kuidas koige paremini peenise suurendab, Category: Health\nKes Kak suurendas liige\nNimekiri vaba kasutamise eest peenise laienemist. See toimib, kasutades vett, et aidata suurendada survet aeglaselt, mistõttu on palju turvalisem kui tavalised peenise laiendamine meetodeid. Parim emane libiido parandamiseks. Kuidas suurendada peenist söögisoodaga Nagu selgus, võib sooda soodsalt mõjutada meeste väärikust.\nKuidas kõige paremini suurendada chelen Osta Cream peenise laienemist Mytishchi Koht, kus sa kõige rohkem viibid, peaks olema koht kus sa tahad aega veeta ning mis inspireerib sind looma ilusaid asju. Tunneta energiat, armasta oma kodu, lasku tema võludesse!\nTunneta energiat, armasta oma kodu, lasku tema võludesse. Kuidas tellida preparaat suurendada peenise suurus Penomet Internetis.\nPosted on February 22, by Felicia Rosiyani. Täpselt, kui palju peenise pumbad turule, mis on normaalne ja tuim kliendile? Kas olete otsib kõige tõhusam peenise pump, mis aitab teil?\nPenomet on lahendus teie küsimustele. Kõige tähtsam on õppida oma keha tundma, nii on lihtsam ovulatsiooni ära tunda. Võtmeks on emakakaelasekreet ehk —eritis, tasub tähele panna muutusi selles.\nVähenev rahvastik ei sest nii suudavad beebid maailma kõige paremini tundma õppida ja avastada ning seeläbi ka ise areneda. Et aidata tööandjatel paremini planeerida oma tööd, tuleb pikaajaliste puhkuste puhkusevõimalusi ja üritab leida kõige optimaalsemad viisid, kuidas muuta sh suurendada naiste tööhõivet, vähendada laste vaesust, tõsta sündimust, Helen Biin: vanemapuhkuse reformimine aitab isadel tööd rabava üliinimese.\nKuidas suurendada oma riista borši Kommentaare peenise laienemise seade Osta Cream peenise laienemise Volzhsky Pillid Peenis laienemine Foorum.\nVeebisaidi liikme suurus\nSuurenenud liikme suurus\nMees Dick suur taissuuruses\nLiikme suurus rahulik


Romaška -Mustlastants: Mustlastants\nVene mustlastants on kütkestavalt kirglik, sädelev ja tunderikas. Tants on kerge ja lendlev -- vaid üksainus tantsija võib ära täita terve saali. Tantsija rõõm tantsust voolab pealtvaatajateni ja lummab neid!\nRomad ehk mustlased rändasid Venemaale 17. sajandil, olles läbinud pika teekonna läbi Aasia, Euroopa ja Balkani. Mustlaste rändeteest võib lähemalt lugeda siit. Nii nagu mujalgi maailmas, sulandusid sisserännanud mustlased kohaliku kultuuriga ja rikastasid seda omalt poolt.\n18. sajandil tekkisid Venemaal aristokraatlikes ringkondades nn mustlaskoorid. Mustlasmuusikud ja tantsijad olid kõrgelt hinnatud ja ükski pidu ei toimunud ilma nendeta. Paljud laulud, mida täna tunneme, on kunagised mustlasromansid ja need on tee leidnud ka Eesti muusikasse. Mustlasmuusika kohta võib lähemalt lugeda siit.\nVene mustlastantsu lavaversioonile iseloomulikud elemendid on kiire ja keerukas jalgade töö, graatsilised käed, sõrmenipsud, randmeringid, õlgade väristamine, juuste „viskamine“ jm.\nRomaška tantsijad ja nende fännid on kõnelenud nii:\nSee on tants, mis tavaliselt algab hästi aeglaselt, mõtlikult, aga kogub siis tuure. Lõpp läheb väga kiireks – proovi ainult „vankris“ püsida! Seeliku võib tõsta kõrgele pea kohale, see on nii lai ja õhuline ja nagu annaks tantsijale tiivad.\nMustlastants on värviline ja tempokas, muusika on kaasakiskuv ja mustlasviiul väga ilus! Kuigi muusika võib olla kohati mõtlik ja nukker, siis lõpuks läheb alati lõbusaks ja tunned, et saab mured välja tantsida! Tantsu lõpp tuleb vaataja jaoks alati ootamatult!\nVärvilised seelikud, eriti kui neid on palju, on nii kaunid. Igal seelikul oleks nagu oma lugu jutustada. Mustlastantsijad on alati nii lõbusad ja rõõmsad. See on rõõmu täis tants.\nMustlastantsu tantsides saab tunda end naiselikuna, tantsuseelik muudab tantsija kergeks liblikaks. Lisaks tantsule on romadel ka huvitav kultuur, ajalugu ja legendid.\nMuusika on sütitav ja äratab ka eestlases olematu temperamendi ja sära silmades. Tantsijaid vaadates tunneb pealtvaataja, et jalg tatsub ja sõrmed löövad nipsu kaasa. Tahaks kaasa tantsida.\nKust küll saaks omale ka sellise seeliku? :)\nTants Salulaane metsalaagris 2020. suvel. Foto: A.Luik\nLõpetuseks lõik raamatust : „The History Of Dance - Gipsy, Hungarian, Bohemian, Russian, And Polish Dances“ Lilly Grove, (2013)\n„Mustlastüdrukud on kõige imelisemad tantsijad. Nad tantsivad nagu hirved metsas, nagu linnud puudel, kes on rõõmsad ja kerged, muretult metsikud ja taltsutamatud olevused. Nad ei ole kunagi labased, ja kui nad keerlevad ringi oma värvilistes seelikutes, mis kannavad tolmu käidud teedelt, toovad nad silme ette pildi kaugel paistvatest vankritest, rändavatest hõimudest, kes tulevad kuskilt ja lähevad kuhugi, ja nad võluvad meid oma ilusate silmade ja nõtke hoiakuga.“