Euroopa peab selle joonde ajama - Vanglaplaneet\nEuroopa peab selle joonde ajama\n5. mai 2010 Majandus 0\nDie Zeit/Claas Tatje\nTõlkinud Külli-Riin Tigasson\nVaid paar kuud on soomlane Olli Rehn olnud Brüsselis majandus- ja rahandusvolinik ning juba esitab ta suure väljakutse Euroopa rahandusministritele.\nOlid ju rahandusministrid tegelikult täitsa rõõmsad, et sellele kohale valiti just endine Helsingi politoloogiaprofessor. Paljut temalt ei oodatud. Mida nõrgem on Brüssel, seda edukamad on rahvuslikud egostrateegiad, kalkuleeriti liikmesmaade pealinnades. Või veel!\nJust Rehn on nüüd see, kes ei lepi majanduspoliitika pisiasjade modereerimisega, vaid kes on hakanud nõudma suurt sammu, euroala riikide eelarvepoliitikasse tungimist. Et välistada tulevikus Kreeka-suguseid ekstsesse, tahab ta koordineerida kõigi euroala maade riigieelarvete planeerimist. Seega vajaksid liikmesmaade riigieelarved Brüsseli õnnistust. Voliniku sõnul näitas Kreeka kriis „tungivat vajadust Euroopa majanduspoliitika tihedamaks koordineerimiseks”.\nSiinkohal on tal õigus – ja just seetõttu, et tema nõudmine tundub ennekuulmatu. Majandus- ja rahandusvolinikuna vastutab Rehn euro tuleviku eest. See, kes tahab tugevat eurot, ei saa leppida üksnes väikeste reformikestega, vaid peab Brüsselit tugevdama. Isegi juhul, kui see Berliini ja Pariisi, Rooma või Madridi jaoks valus on.\nAga kas valitsused üldse lasevad sel juhtuda? Vastus Rehni ideele tuli kiirelt, näiteks Saksa aserahandusministrilt Jörg Asmussenilt. Tema ütles juba aprillikuisel mitteametlikul rahandusministrite kohtumisel: „On enesestmõistetav, et riigieelarvete tegemist ei puudutata.”\nLoogiline refleks. On ju eelarvepoliitika üks viimaseid pädevusvaldkondi, mis Euroopa Liidu liikmesriikidele veel alles jäänud on. Enam kui kaks kolmandikku liikmesmaades rakendatavatest seadustest tulevad juba praegu Brüsselist. Siemensi, E.ON-i ja Lufthansa osaluste ostud peab heaks kiitma Euroopa Komisjoni konkurentsiametkond. Brüssel jälgib iga panga päästeaktsiooni ning ka maainimeste toetusraha tuleb juba aastaid sealt. Isegi välis- ja julgeolekupoliitikat ei arutata enam rahvusriikide pealinnades, vaid eeskätt EL-i komisjonides. Nii ei saa poliitikud kodus hiilata mitte kaugeleulatuvate seadusalgatustega, vaid maksulubadustega – mis enamasti koormavad riigieelarvet. Rehn tahaks seda meelsasti muuta ning summutada uued võlakriisid juba eos.\nMuidugi hoidub volinik oma ettepaneku tagajärgede täpsest kirjeldusest. Aga kes mõtleb Rehni idee lõpuni, saab aimu, milline jõud nendel ettepanekutel on. Maksualandused pole siis enam pealinna poliitilise tahte küsimus, vaid neid hakatakse vaagima Brüsseli kahtleva pilgu all lähtuvalt põhimõttelistest kaalutlustest. Milline võimalus! Lõpuks järgneks rahaliidule poliitiline liit. Kui rahanduspoliitikud teevad Rehniga koostööd, siis oleks lõpuks ometi võimalik eelarvepoliitika, mis teenib tuleva põlve huve. Sellega kaasnevad järgmised arutelud: kui suured peavad olema sotsiaalkulutused? Mis kuulub heaoluriigi juurde? Millal peavad eurooplased pensionile minema ning kui palju tervisepoliitika maksab? Need küsimused on sama suured, kui oli euro kehtestamine.\nAeg selleks kõigeks on tulnud, võimalused soodsad. Lõp-peks töötavad valitsusjuhid koos Euroopa Komisjoni ja parlamendiga uue majandusstrateegia kallal, silme ees Euroopa aastal 2020. Ja miks mitte riskeerida suure plaaniga?\nRohkem võimu Brüsselile, see tähendaks kahtlemata vähem võimetust võlaekstsesside puhul nagu Iirimaa, Itaalia või Kreeka näide. Aga ka pilk Saksamaale näitab, kui suurt rolli mängib euro tugevuse juures mõjukas Euroopa Komisjon.\nSaksamaa rikkus aastatel 2002 kuni 2005 stabiilsuse ja kasvu pakti. Toonane Saksa rahandusminister Hans Eichel soovitas pakti rakendada paindlikkust ning arvestada inflatsiooni, struktuurireforme või erikohustusi, tema puhul ennekõike Saksamaa taasühinemist. Lõpuks painutati reeglid nii kõveraks, et kedagi karistada ei saanudki.\nSaksamaa on seejuures vaid üks näide. Ühtekokku on euro palju usaldust maha mänginud.\nJuba 20 aastat tagasi\nSellele, mis praegu kõlab revolutsiooniliselt, on tegelikult juba ammu mõeldud. Kui 20 aasta eest vaieldi euro kasutuselevõtu üle, tahtis tollane Euroopa Komisjoni president Jacques Delors majanduspoliitika üsna tihedat koordineerimist. Euroopa siseturule üleminekuga vabastas Brüssel Euroopa Liidu liikmesmaad „euroskleroosi” faasist. Selliselt oli majandusteadlane Herbert Giersch aastal 1982 nimetanud Euroopa olukorda – kritiseerides seejuures EL-i liikmesmaade subventsioonimajandust ja regulatsioonide paljusust. Konkurentsis Jaapani või USA-ga ei peaks Euroopa vastu, kõlas trööstitu prognoos. Siseturu ellurakendumine muutis seda. Vähemalt osaliselt.\nKa praegu näitab Kreeka kriis, kui tähtis on nii Euroopa kui ka euro jaoks ühine majandusstrateegia. Niipea kui üks liige ei pea reeglitest kinni, satub kõigis euroala riikides kasutatav rahaühik surve alla. Seda ei saa põhjendada vaid statistika võltsimisega. Juba aastate eest oli selge, et Kreeka elab üle oma võimete. Juba siis pidanuks Brüsselil olema võim sekkuda. Aga selle asemel vaatasid Euroopa Liidu liikmesmaade rahandusministrid asja lihtsalt pealt, seejärel aga pehmendasid nad stabiilsuse ja kasvu pakti veelgi.\nNüüd on Olli Rehnil aeg tegutseda. Järgmise nädala kolmapäeval, 12. mail teeb ta oma ideed detailselt teatavaks. Ta ei tohiks Euroopa Liidu liikmesmaade rahandusministritel end hirmutada lasta. Sel poleks lasknud juhtuda ka Delors.\nArtikkel ilmus esimest korda 22.04 ajalehes Die Zeit.


Lehekülg 23/35 1 2 … 21 22 23 24 25 … 34 35\nRe: Neljapäevane Standard Tallinn 2011 [Re: ] #98388\n21.10.2011 09:29:55 21.10.2011 09:29:55\nMõned kogemused, mida võiks jagada. Mängisin siis vanale Caw-Bladele üsna sarnast decki, mida tänapäeval kutsutakse veel ka tihti Mage-Blade või Geist-Blade nimega. Decklist oli väga sarnane South-Dakota võitja omale selle vahega, et kolmanda maagi asemel oli mul image ning kolmas Gideon oli mul Elspeth. Sideboard oli natuke rohkem muudetud kohalikke pakke silmas pidades, aga mitte midagi erilist.\n1. UW-Aggro erinevalt sellest, mida ma esialgu arvasin ei olnud hea matchup. Tema Moorland Haunt oli palju parem kui minu oma. Väga palju oli 'must deal' asju. Isegi Abolisher tekitas peavalu kuna ei lasknud mul kasumlikult kaunterdada, ega ka muid remuuvaleid kasutada. Lisaks häiris see, et tema Mirran Crusaderid olid tänu Honorile alati suuremad. Kokkuvõttes un UW-Aggro väga hea deck kuna tänu Moorland Hauntile on iga loom, keda sa käid topelt. Matchup, mis tundus paberil hea, oli tegelikult halb.\n2. Geist oli parem kui ma esialgu arvasin. See on karm, missuguse clocki ta kolme mana eest lauale paneb ning Angelic Destinyga on ta lihtsalt ülivõimas. Artifact - kontrollil ei olnud Geistile mitte ühtegi vastust.\n3. Kahjuks ei saanud oma decki Solar-Flare vastu testida, kuid ma ei usu, et see on hea matchup. Kui ei ole ideaalset tõmmet Geist destinysse või olukorda, kus vastasel ei ole vastust mõõgaga crusaderile kipuvad mängud pikale venima. Lategames seisneb kogu mu kaardiedu vaid kahes Sfinksis samal ajal kui solaril on pooled spellid läbi surnuaia uuesti mängitavad ning ka remuuvali kvaliteet tänu Doom Bladele on tal parem.\n4. Rohelised aggrod. Finaalis oleks pidanud Artjommi võitma (pakkus viiki, aga ma loomulikult keeldusin). Peale mananeeduse (esimese mängus peale mulligani kaks maad, tõmbasin kolmanda viiendal käigul, teises kolm maad ning neljandat ei tõmmanud kogu mängu lõpuni olles valmis kogu aja Angelic Destinyt Crusaderile peale panema, et insta võita, aga võitsin ikkagi) olen selles ka ise natuke süüdi. Tegelikult peaks Geistid välja saidima kõikide pakkide vastu, kes mängivad rohkem kiireid loomi kui mina. Otsustavas mängus oli mul käes kaks Geisti, mis oleks pidanud olema Timely Reinforcementsid (kolmandat ja neljandat sisse ei saidinud). Erinevalt sellest, mida Flores ütleb ei teinud ma seekord õigesti vahet, kes meist on Beatdown.\nDeckid uuest standardist, mida siiani testinud olen.\nRDW - ei sobi mu mängustiiliga kuigi üllatavalt hea deck.\nMage-Blade - on paremaid aggro ja paremaid kontrollidecke.\nRe: Neljapäevane Standard Tallinn 2011 [Re: ] #98389\n22.10.2011 18:02:33 22.10.2011 18:02:33\nMul üks rumal küsimus....kas kuu aega tagasi 22. septembril standardturniiri ei toimunud?\nRe: Neljapäevane Standard Tallinn 2011 [Re: Jay-N] #98390\n26.10.2011 07:09:04 26.10.2011 07:09:04\nHomme, neljapäeval jälle standarditurniir.\nAlgus: 17.45 Rävalas (We Play lähedal).\nFormaat: Standard (M12, Innistrad, Scars blokk).\nOsavõtt: 2 EUR\nAuhinnad: 1 buuster iga kahe mängija kohta + 2 lisabuustrit.\nRaundide arv: 3-4 olenevalt osavõtjate arvust, raundi aeg 40-50 minutit olenevalt raundide arvust.\nHomme turniir, tulge harjutage gamedayks.\nRe: Neljapäevane Standard Tallinn 2011 [Re: Jay-N] #98391\n26.10.2011 08:12:32 26.10.2011 08:12:32\nRe: Neljapäevane Standard Tallinn 2011 [Re: don Digimon] #98392\n26.10.2011 08:28:13 26.10.2011 08:28:13\nMa arvan, et saab ikka. Samas vasakul lehel, mida Ahti haldab on mängude arv ja deck, millest saab lähtuda küll, see on üsna objektiivne.\nStandardit on meil viimasel ajal käinud umbes kümmekond inimest mängimas. Arvan, et gamedayle tuleb Tallinnast ca 30 nii, et decke väga raske ette ennustada. Ma usun, et üsna objektiivne on see kui võtta aluseks meie tabel + US States meta selle vahega, et ilmselt on ka patakas odavamaid koduootud decke või häid decke odavamate lahendustega.\nMa ennustan, et näiteks Mikk ja Jevgeni mängivad Wolf-Runi (juhul kui nad tulevad), sest vaevalt nad oma Valakuti-Eufooriast vahepeal üle saanud on.\nRe: Neljapäevane Standard Tallinn 2011 [Re: don Digimon] #98393\n26.10.2011 08:57:43 26.10.2011 08:57:43\n26.10.2011 11:15:04 26.10.2011 11:15:04\nRe: Neljapäevane Standard Tallinn 2011 [Re: don Digimon] #98395\n26.10.2011 12:14:02 26.10.2011 12:14:02\nParemat luureinffi kui see tabel meil hetkel ei ole. Lisaks tean veel kahte decki, mis ma ise välja laenan. Mõned vihjed annab ilmselt ka see, mis kaarte inimesed gameday jaoks laenata tahavad.\nRe: Neljapäevane Standard Tallinn 2011 [Re: don Digimon] #98396\n26.10.2011 12:21:59 26.10.2011 12:21:59\nAga tee siis Tartlaste meta statistika kohta ka tabel või midagi, et saaks distantsilt metat hinnata.\nRe: Neljapäevane Standard Tallinn 2011 [Re: Andy] #98397\n26.10.2011 14:54:00 26.10.2011 14:54:00\nMa arvan, et kui kellelgi on 1 Dungrove Elderi ja 2 Primeval Titaaniga Wolfrun pakk, siis seda ei saa siiski pigem wolfruniks pidada. don digimon küsis sellepärast pakinimekirju, mitte mingit arhetüüpi.\n4 liitunud kasutajat (Imhotep, Bõjõndr, -Sephiroth-, WetWillie), 17 külalist, ja 3 ämblikku.


Vihkan oma endist? Siit saate teada, kuidas edasi liikuda - Suhted\nVihkan oma endist? Siit saate teada, kuidas edasi liikuda\n'Vihkamisest kinni hoidmine ei muuda minevikku.'\n3. 'Sain aru, et kõik, mis ta mulle tegi, ei käinud isegi minu, vaid tema enda kohta. Tal oli probleeme, milles keegi ei saanud teda aidata, välja arvatud võib-olla professionaal. Andsin talle lõpuks andeks, sest mul oli temast kahju ja see ei teinud minu elus kibestumist ja pahameelt kinni. See tegi mulle ainult haiget ja takistas edasisi suhteid, nii et lihtsalt ühel päeval mõistsin, et pean lubama endal edasi liikuda. Nüüd ei tunne ma tema suhtes muud kui ükskõiksust. Varem tundsin, et vihkan teda ja olen leppinud tõsiasjaga, et ma ei saa kunagi olla tema sõber ega saa teda isegi oma elus inimesena väga nautida, nii et ükskõiksus on minu jaoks korras. ' [via]\n4. 'Ma tundsin, et see tegi mulle rohkem haiget kui tema. Ta ei andnud tegelikult kahte jama, mida ma teda vihkasin, ja vahepeal oli mul iga päev meelt kaotamas selle üle, kui palju ma teda vihkasin selle eest, mida ta minuga tegi, nuttes ja tundes, kuidas mu veri keeb, ja kurnates ennast lihtsalt emotsionaalselt. Lõpuks pidin selle lihtsalt lahti laskma. Mul on ikka veel hetki, kus ma teda vihkan, kuid proovin tunnel üle minna. Võin olla pahane selle pärast, mida ta minuga tegi, ilma et see mu vererõhku ohtlikult tõstaks. Ma ei unusta kunagi, kuidas ta minuga käitus, kuid üritan siiski teadlikult pingutada, et mitte lasta endal nii palju kätte saada, sest see ei tee mulle midagi head. Ka aeg aitab ja ka teraapia! ' [via]\n5. 'Ainult teadmine, et nad on mu elust lõplikult väljas, aitas mul sellest üle saada. Muidugi, mul on mõnikord aeg-ajalt vastik mõte neist, kuid see läheb üle ja muutub kergenduseks, kui mõtlen, kui palju parem on mu elu ilma nendeta. ' [via]\n'Positiivsete emotsioonide täis olemine ei jätnud vihkamiseks ruumi'\n6. 'Ma ei vihka teda, aga vihkan seda, kuidas ta mind jättis. Mind aitas veeta rohkem aega sõpradega, reisida ja kukkuda kellegi teise järele. Positiivsete emotsioonide täis olemine ei jätnud vihkamiseks ruumi. ' [via]\n7. 'Pärast mitu kuud kohutavat enesetunnet ja seda, kui valesti olin teinud, otsustasin lihtsalt olla õnnelik. Otsustasin lõpetada tema peale mõtlemise, mis võttis natuke vaeva, kuid iga kord, kui tabasin end mõtlemast millelegi, mida ta tegi või kui õnnetuks ta mind tegi, sundisin ennast lõpetama. Alguses kasutasin parema meetodi puudumise tõttu raamatut „Üle vikerkaare”, see oli midagi muud, millele sain kohe oma meele ümber lülitada. Ma hakkaksin lihtsalt oma peas üle vikerkaare laulma. Mõne aja pärast oli harjumus EI mõelda tema peale. Ja nii sain vihkamisest ja halbadest tunnetest üle. '\nPärast laialiminekut on üsna tavaline tunne, et vihkate oma endist. Siit saate teada, kuidas see viha maha jätta ja edasi liikuda.\nkuidas muuta juuksed vähem rasvaseks\nöine higistamine pärast treeningut


Vanemakoolituste programm „Imelised aastad“ laieneb üle Eesti | Terviseinfo\nUudised / Vanemakoolituste programm „Imelised aastad“ laieneb üle Eesti\nKoolitusprogrammi viib läbi Tervise Arengu Instituut koostöös kohalike omavalitsustega. Koolituste korraldamise konkursile laekus 21 sooviavaldust, mille hulgast valiti septembrist kuni 2017. a veebruarini kestvasse etappi kokku 16 omavalitsust.\n„Soovisime laiendada programmi piirkondlikku katvust ja anda võimaluse ka väiksematele omavalitsustele, seetõttu jäid vanemlusprogrammi kahes eelnevas etapis osalenud viis linna – Tallinn, Kohtla-Järve, Pärnu, Tartu ja Võru – koolituste korraldamise konkursist seekord välja,“ selgitas Tervise Arengu Instituudi vanemahariduse ekspert Ly Kasvandik.\nKoolitusi läbi viima valiti kohalikest omavalitsustest Haljala, Viljandi, Orissaare, Keila, Kuressaare, Kohila, Saku, Tamsalu, Põltsamaa, Võru vald, Antsla, Võhma, Narva, Sillamäe, Tapa ja Kunda. Kokku korraldatakse neli vene- ja 12 eestikeelset koolitust. Lapsevanemaid kutsutakse koolitusele kohaliku lastekaitsetöötaja või lasteaedade-koolide kaudu.\n„Imelised aastad“ (ingl k The Incredible Years) on tõenduspõhine vanemlusprogramm, mida on rakendatud juba ligi 30 riigis. “Imelised aastad” koolituste eesmärk on lastevanemate vanemlike oskuste suurendamine ning vanema ja lapse suhte parandamine. Omandatud oskused aitavad ennetada laste käitumisprobleeme ning pikemas perspektiivis vähenevad agressiivne käitumine, sõltuvusainete tarvitamine ja muud sotsiaalsed probleemid.\n„Tegemist ei ole lihtsalt koolitusprogrammiga, vaid seda võib nimetada laiemalt sotsiaalprogrammiks, sest programmi raames tegelevad grupijuhid vanematega ka individuaalselt,” lisas Kasvandik. „Koolitussessioonide vahepeal võetakse ühendust iga koolitusel osaleva perega, küsitakse, kuidas läheb uute oskuste rakendamisega, ja püütakse üheskoos leida lahendusi just selle vanema ja lapse suhtes esinevatele probleemidele.”\nUuringud üle maailma on tõendanud programmi positiivset mõju vanemate ning laste oskuste ja käitumise muutumisele ning vaimsele tervise paranemisele. Ka Eestis tehtud pilootkoolituste mõju-uuringutest selgus, et kui enne koolituse algust kuulus 57 protsenti lastest vanemate antud hinnangute alusel probleemse käitumisega gruppi, siis koolituse lõpuks oli see näitaja 16 protsenti ehk 3,5 korda madalam ning pool aastat pärast koolitust 12 protsenti ehk lausa neli korda madalam. Kui enne koolituse algust märkis 48 protsenti lapsevanematest, et lapse käitumine tekitab nendes stressi, siis koolituse lõpuks oli see näitaja 12 protsenti.\n2016. a suve seisuga oli Eestis koolituse läbinud 362 lapsevanemat (15 eesti- ja 20 venekeelset gruppi). Pilootperioodil kuni märtsini 2017 läbib koolituse üle 500 lapsevanema.\nTagasiside põhjal on osalejad olnud koolitamisviisiga rahul ja soovitaksid koolitust kindlasti ka teistele lastevanematele. Täpsem ülevaade koolituste põhitulemustest on leitav siit.\nTõenduspõhise vanemlusprogrammi pilootprojekt toimub Eestis 2013.–2017. a Euroopa Majandus-piirkonna toetusprogrammi „Riskilapsed ja -noored” raames.\nKampaania Imelised aastad


Kasumiaruannete esitamine finantssektoris peab vastama väärtpaberite ja börsikomisjoni poolt kehtestatud nõuetele. Määrused on sätestatud föderaalseaduste koodeksis 17, osa 210, mis hõlmab väärtpaberite ja kaupade börsidel kasutatavate finantsaruannete vormi ja sisu. Nende avalduste esitamise muutmine eeldab, et muudatused toimuvad määruste ettenähtud parameetrite piires.\nÜhtse sisu ja formaadiga finantsaruannete eesmärk on anda investoritele kasulikku teavet investeerimisotsuste tegemiseks. Finantsaruanne sisaldab teavet rahavoogude, finantstulemuste ja positsiooni kohta. Kasumiaruandes sisalduv konkreetne teave sisaldab ettevõtte varasid ja kohustusi, omakapitali, tulusid või kulusid ning kõiki omanike poolt või neile jagatud summasid.\nFinantsaruannete sisu peab sisaldama olulist teavet ettevõtte finantsseisundi kohta eelmise aruandeperioodi lõpus. See on bilanss. Lisaks sellele aruandele peab finantsaruanne sisaldama ka aruandeperioodi omakapitali muutusi ning rahavoogude aruannet. Juhtudel, kus võib olla vaja täiendavaid selgitusi, tuleks finantsselgitusele lisada selgitavad märkused ja raamatupidamispraktika kokkuvõte.\nOmakapitali väljavõtete muutused annavad põhjaliku kokkuvõtte ettevõtte jaotamata kasumi muutustest. Väärtuse muutused on loetletud iga eraldi omakapitali kohta, sealhulgas aruandeperioodi algus- ja lõppväärtused. Need sissetulekute muutused kajastatakse üksikasjalikult, sh teave jaotatud dividendide, sissetulekute, omanike sissemaksete ja mis tahes muude äriühingu omanduses olevate tütarettevõtete osaluse muutuste kohta.\nMuu üldine tulu\nMuud koondkasumid on kajastatud omakapitali aruandes toimunud muutustest eraldi. Alates 2011. aasta augustist viidi see teave kasumiaruande lehele. Selle sissetuleku osa esitamise muutus võimaldab ettevõtetel loetleda muud koondkasumit ühe pideva aruandena. Teine võimalus on loetleda see kahe eraldi avalduse osana, kusjuures esimesena loetletud netosissetulek ja muu koondkasum on loetletud koos oma individuaalse avaldusega.\n© Copyright 2021. All rights reserved. Tulude aruannete esitamise muutmise reeglid