Hongkongid mõtlevad hirmuga välismaale kolimise võimalusele - ärileht.ee\nHongkongid mõtlevad hirmuga välismaale kolimise võimalusele\npassFoto: Scanpix/ AP\nRahutused Hongkongis on kasvatanud järsult rikaste hongkongide huvi välismaiste passide ja elamislubade saamise vastu, kuna nad on mures Hiina autonoomse territooriumi tuleviku pärast.\nPaljud välisriigid pakuvad niinimetatud kuldset viisat ehk elamisluba märkimisväärse investeerimise tegemise korral riiki, mis võib viia ka kodakondsuse saamiseni. Mitmed migratsioonile spetsialiseerunud firmad teatasid hüppelisest huvi kasvust Hongkongist, kirjutab BBC.\nEt lahendust rahutustele pole silmapiiril, püüavad hongkongid leida endale välismaise passi näol kindlustust.\nProtestid hakkasid juba juunis, kuna esitati seaduseettepanek, mis võimaldab hongkonge välja anda Mandri-Hiina. Kuigi eelnõu võeti tagasi, on jäänud demonstratsioonid kuid linna kimbutama ning puuduvad märgid protestide taandumisest.\nEuroopa ja Kariibi maade pakuvad rikastele inimestele passe. Tavaliselt eeldab see riigis kinnisvara, valituse võlakirjade ostu või annetuse tegemist, mille vastu saadakse viisa. Summad on erinevad. Antiguas & Barbudas piisab alates 100 000 dollari annetusest, kuid Küprosel tuleb kulutada umbes kaks miljonit eurot kinnisvara soetamiseks.\nHongkongis tegutsev John Hu Migration Consulting teatas, et alates juunist on neil kasvanud kuldviisade ostupäringud neli korda. Tema sõnul on EL sisest liikumisvabadust arvestades parimate kuldsete viisadega maad Iirimaa, Portugal ja Malta. Iirimaale on ettevõte toimetanud juba enam kui 30 kuldviisataotlust, mis nõuavad vähemalt 500 000 eurost annetust või miljoni eurost investeeringut mõnda Iirimaa ettevõttesse.\nETTEVÕTLIK EESTI | Puude lõhkumine, seenelkäik ja sõnnikuvedu – Rõugemaa turismitalu tõmbab...\nKuidas 24-aastasest sai üleöö miljardär, kui vanemad kirjutasid tema nimele 3,8 miljardit


Tööks uute tollisüsteemidega vajalik taotleda kasutusõigusi - Prindivaade - MTA - Maksumaksja portaal\nTööks uute tollisüsteemidega vajalik taotleda kasutusõigusi\nKuupäev 24.01.2008 9:16:46 | Rubriik: MTA\nAlates käesoleva aasta 1. veebruarist töötavad Maksu- ja Tolliameti elektroonilises iseteeninduskeskkonnas e-maksuamet/e-toll uued rakendused - sisenemisdeklaratsioonide töötlemise süsteem SUMDEC ja ladustamisteadete töötlemise süsteem TERM.\nUued süsteemid on seotud tolliprotseduuridega ning uuendused puudutavad kaubavedajaid ja laopidajaid. SUMDEC on veebipõhine sisenemisdeklaratsioonide (SD) töötlemise süsteem, milles esitatakse, registreeritakse ning menetletakse kliendi poolt esitatud SD-d. TERM on ladustamisteadete töötlemise süsteem, milles esitatakse, registreeritakse ning menetletakse kliendi poolt esitatud ladustamisteated. TERMi kasutamine on kohustuslik kõikidele tolliterminali ja hoiukoha pidajatele.\nUus süsteem vahetab välja praegu kasutusel oleva sisenemisdeklaratsioonide töötlemise mooduli süsteemis ASYCUDA.\nUute rakenduste kasutamiseks on vaja taotleda ka vastavaid õigusi. E-maksuametis/e-tollis SUMDECi ja/või TERMi kasutamise õiguse saamiseks tuleb SD esitamise, tolliterminali pidamise või hoiukoha pidamise luba omava ettevõtte seaduslikul esindajal esitada Maksu- ja Tolliameti teenindusbüroole taotlus SUMDECi ja/või TERMi õiguste saamiseks. Taotluse esitaja peab olema ettevõtte juhatuse liige, kes on kantud B-kaardile. Taotlusele märgitakse kõik füüsilised isikud, kellele taotletakse SUMDECi ja/või TERMi kasutajaõigusi.\nTaotluse vormi saab MTA veebilehelt aadressil http://www.emta.ee/?id=985 “Taotlus e-tolliteenuste kasutajaõiguste saamiseks”. Ettevõttel, millel on 1-2 deklaranti, on soovitatav taotleda SUMDECi kasutajaõigust Esitamine/muutmine. TERM-i kasutusõigusi on võimalik taotleda ka ettevõttel, millele saabuvaid kaupu ajutiselt ladustatakse ning kes on ladustamisteatele märgitud ladustajana.\nSUMDECi ja/või TERMi kasutajaõigusi saab taotleda ka elektroonilises iseteeninduskeskkonnas e-maksuamet/e-toll rubriigis “Teated MTA kaudu”.\nSel moel saab õigusi taotleda vaid ettevõtte seaduslik esindaja, sisenedes e-maksuametisse/ e-tolli erakliendi rollis.\nMaksu- ja Tolliamet palub võtta arvesse, et:\n· ASYCUDA kasutajaõigused ei rakendu automaatselt SUMDECis\n· Kui ettevõttel on juba SD esitamise, tolliterminali või hoiukoha luba, siis neid lubasid SUMDECi ja TERMi rakendumisel uuesti taotlema ei pea; vaja on taotleda vaid SUMDECi ja/või TERMi kasutajaõigusi.\nLoe MTA pressiteadet: http://www.emta.ee/?id=23541&tpl=1026


Sille toidublog: Kohupiimajuust (sõir)\nväljatulek 400 g\n500 g kohupiima (maakohupiim või pakikohupiim)\n1-2 muna (ühe munaga tuleb pehmem ja heledam juust nagu pildil, kahe munaga kõvem ja kollasem juust)\nKohupiim panna potti kuuma piima sisse\nja kuumutada aeglasel tulel segades kuni eraldub vadak, potti jääb eraldi vee moodi vedelik (piim muutub veeks), mille sees on valged kohupiimatükikesed.\nNõrutada sõelal, suruda lusikaga välja kõik vedelik. Järgi jäi ainult väikese sõelatäis kohupiimamassi.\nSee kohupiimamass on nii tihke ja omavahel kokkukleepuv, et kogu see sõelatäis oli võimalik tõsta lusikaga üles, ilma, et sealt midagi maha kukuks.\nSaadud kohupiimamassile lisada lahtiklopitud muna, sool, segada hoolikalt läbi. Või sulatada potis, lisa maitsestatud kohupiimamass ja kuumutada segades kuni tekib juustupall.\nJuustumass panna väikestesse kaussidesse või vormidesse, lasta jahtuda ja panna külmkappi. Umbes pool tundi hiljem sain juba juustu lahti lõigata.\nKahe munaga tuleb täitsa kõva ja hästi lõigatav juust, nagu päris juust. Kuna retseptis oli 1-2 muna ja ma ei mäletanud kui palju mina eelmine kord panin, tegin ühe munaga ja tulemus erines varem tehtust. Juust tuli pehmem ja valgem kui varem. Järelikult tuleb 2 munaga tehes kõvem juust. Kahe munaga tehtud juust maitses mulle tegelikult rohkem, kuigi ka see oli täitsa hea.\nPostitaja: Ssille kell 22:27\nSildid: ISETEHTUD TOIDUAINED, JUUST TOIDU KOOSTISES, KOHUPIIM TOIDU KOOSTISES, PIIM\nRenate ütles ...\nMa proovisin teha sõiri, kõik oli kena kuni kuumutamiseni. Kui kuumutama hakkasin, ei läinud see mitte juustupalliks, vaid harunes laiali ja jäi vaid pudi, mida enam palliks ei suutnud kuumutada :( milles võis probleem olla... :(\nKahjuks ei oska vastata. Ma pole nii palju seda teinud, et tekiksid teadmised ja oskus analüüsida ebaõnnestumise põhjuseid. Ei oska muud soovitada kui loe igaks juhuks mu õpetus uuesti mõttega läbi ja proovi veelkord, ehk läks midagi teisiti kui õpetuses.\n3. november 2009 13:30\nEi tekigi mingit palli! Ja ei pea ega saagi tekkida. Tekivadki terad ja need nõrutad sõelel või juusturiidel tihkemaks. Õpetus on siin pisut segane.\nNii palju peab nõrutama, et vett eriti sisse ei jääks. Muidu ei ei teki pärast ilus ühtlane mass vaid vesine ja pude.\nTegin kõik täpselt retsepti järgi. Nõrutasin korralikult, pressisin vee välja ja jäi selline tihke - aga kui kuumuta hakkasin siis vaikselt hakkas pudistuma, mitte ei jäänud tihkeks ja kleepuvaks. Ühesõnaga välja ei tulnud - äkki oli mu kohupiim liiga lahja :(\n3. november 2009 16:28


Miks harrastada jooksmist? | Sportland Magazine\nJooksmine on kõige lihtsam trenn, millega kasvatada oma vastupidavust ning hoida head vormi ning see on kättesaadav kõikidele igal ajal. Rääkisime treener Keiu Pirnpuuga lähemalt jooksmise headest külgedest ning vajaminevast varustusest.\nMillised on jooksutreeningu kasutegurid?\nJooksutreeningul on hulganisti positiivseid külgi, mis aitavad parandada nii füüsilist kui ka vaimset tervist.\nVärske õhk. Igale inimesele on hea vahelduseks toast välja saada ning hingata värsket õhku. See parandab ajutegevust ning aitab lahti saada väsimusest ning uimasest olekust.\nHoiab haigused eemal. Jooksmine parandab tervist, ega lase paljudel haigustel ligi tikkuda. See võitleb südamehaigustega ja rasvumisega ning aitab ennetada isegi vähki haigestumist. Lisaks parandab jooksmine immuunsüsteemi, mis on viiruste perioodil eriti oluline.\nParandab vaimset tervist. Jooksmine aitab pead liigsetest mõtetest puhastada. Füüsiline aktiivsus on parim viis, kuidas vabaneda päeval kogunenud stressist.\nTõstab meeleolu. Inimesed, kes tegelevad jooksmisega, teavad, et sellele järgneb väga hea enesetunne. Peale eneseületust vallandub kehas õnnehormoon, mis tõstab oluliselt tuju.\nSuurendab vastupidavust. Jooksmine on parim viis, kuidas parandada enda vastupidavust. Sujuvalt tempot tõstes suudab inimene juba mõne kuuga järjest pikemaid distantse läbida, suurendades seeläbi kopsumahtu.\nKalorid põlevad. Samuti on jooksmine hea viis kaalust alla võtta või keha paremasse vormi saada. Nimelt kulutab jooksmine väga hästi kaloreid ning aitab seeläbi põletada liigset rasva. NB! Suure ülekaalu puhul alusta esmalt käimistreeningutest!\nKellele jooksmine sobib?\nAus vastus on, et see sobib pea kõigile! „Tähtis on kuulata enda keha, valida sobiv tempo ja nautida jooksu,“ ütleb Keiu, rõhutades, et loeb ainult tahtejõud ja sihikindlus. „Kui ei ole enne jooksmisega aktiivselt tegelenud siis soovitan alustada vaikselt, näiteks proovida alguses jooks-kõnd meetodit, et harjutada keha koormusega,“ lisab ta. Olenemata vanusest või kogemusest, on igal inimesel võimalik jooksmisega tegeleda. Vajadusel saab alustada kõndimisega, hiljem minna tempoga kiiremaks ning ühel hetkel saab juba hakata sörkima.\nMilliseid vigu teevad alustavad jooksjad?\nÜks sagedasemaid vigu on liiga rutakas pealehakkamine. „Alustama peaks vaikselt, et anda kehale aega harjumiseks,“ ütleb Keiu. On selge, et üleöö pole võimalik hakata maratoni jooksma ning vastupidavuse saavutamine võtab omajagu aega. „Kindlasti tuleks valida endale sobiv tempo – alguses võiks võtta rahulikumalt ning alustada näiteks jooks-kõnniga ehk jooksed seitse minutit ja kõnnid kolm minutit,“ soovitab treener.\nSamuti arvab Keiu, et sama oluline roll on puhkusel, ometigi kipuvad inimesed seda sageli unustama. „Puhkus on parim, mida saame oma kehale anda. Eriti oluline on see siis, kui alles alustad jooksmisega,“ ütleb treener.\nMiks on oluline soetada õige jooksutoss?\nJooksmiseks peaks kasutama spetsiaalset tossu, sest sellel on vastav ehitus ning toestut, vältida võimalikke vigastusi. „Jooksujalats on ehitatud kannalt-päkale liikumiseks. Lisaks on jalanõudel lisatoestus ja -pehmendus, mis kaitseb jalga põrutuste ees,” selgitab treener. Erinevus treeningjalatsiga seisnebki just ehituses, sest viimase eesmärk on jalga toetada erisuunalisel liikumisel, jooksmisel seda aga vaja ei ole. Samuti on spetsiaalne jooksujalats väga kerge, mistõttu on distantse lihtsam läbida.\nMilline peaks olema jooksja riietus?\nPeamine rõhk on kihilisel riietusel. Loomulikult tuleb jälgida eelkõige ilma ning tegutseda vastavalt sellele, kuid suurema osa aastast vajame rohkemat kui lühikesed püksid ning T-särk. „Kõige olulisem on alumine kiht – soe pesu on parim valik. Peale läheb jooksupluus, kilejope ning retuusid. Samuti soovitan kanda kõrge säärega sokke,“ kirjeldab Keiu. Jahedal ajal ei tohi kindlasti unustada mütsi, kindaid ning salli. Lisaks ilmale tuleb jälgida ka oma tervist ning vajadusel lisada kiht või kaks.


Kuidas reguleerida taustavalgustusega klaviatuuri eredust Windows 10-s - aknad 10\nEnamik kesk- ja tipptasemel sülearvuteid pakuvad täna taustavalgustusega klaviatuure. Taustvalgustusega klaviatuurid muudavad kirjutamise lihtsamaks vähese valguse tingimustes, eriti neile, kes ei saa kirjutada.\nTaustvalgustusega klaviatuure või valgustatud klaviatuure saab kõigi sülearvutite klaviatuuri otseteede abil sisse või välja lülitada. Näiteks saan kasutada Fn + Spacebar klahvi klaviatuuri taustvalgustuse sisselülitamiseks minu ThinkPad T-seeria sülearvutil.\nPaljud sülearvutikasutajad küsivad sageli, kas on olemas spetsiaalne säte, et kohandada Windows 10 taustvalgustusega klaviatuuri heledust. Vastus on nii jah kui ka mitte.\nTaustvalgustusega klaviatuuri heleduse reguleerimine operatsioonisüsteemis Windows 10\nKuigi kahjuks ei ole Windows 10-s sisseehitatud seadet taustvalgustusega klaviatuuriseadete reguleerimiseks või muutmiseks, pakuvad mõned originaalseadmete tootjad oma tarkvara, et muuta taustavalgustusega klaviatuuri heleduse vaikesätteid. Näiteks pakuvad Dell Windows 10 sülearvutid taustavalgustusega klaviatuuri sisselülitamiseks või väljalülitamiseks seadeid, reguleerivad klaviatuuri heledust, lülitavad automaatselt taustavalgustuse välja pärast 5/10/30/60/300 sekundit.\nDell kasutajad saavad avada klaviatuuri omaduste dialoogi ja seejärel lülitada tagasi taustvalguse vahekaardile, et näha kõiki klaviatuuri heleduse seadeid.\nSony pakub ka mõnede mudelite klaviatuuri heleduse vaikesätete reguleerimise võimalusi. Seadete vaatamiseks saate avada VAIO Control Centeri ja seejärel klõpsata klaviatuuril ja klaviatuuril. Siin saate tarkvara konfigureerida taustvalgustusega klaviatuuri automaatseks sisselülitamiseks või väljalülitamiseks, et ümbritseva valguse alusel automaatselt sisse või välja lülitada. Sarnaselt Dellile pakub Sony ka võimalust klaviatuuri taustvalgustuse automaatseks väljalülitamiseks pärast klaviatuuritoimingute mitteaktiivsust X aja jooksul.\nLenovo ei paku taustavalgustusega klaviatuuri vaikesätete muutmiseks palju. Siiski saate klaviatuuri heleduse seada keskmise või kõrge heleduse jaoks, kasutades Fn + Space kiirklahvi. See tähendab, et kui vajutate Fn + ruumi üks kord, lülitub draiver keskmise valgustusega taustavalgustusega klaviatuuri sisse. Fn + tühikuklahvi vajutamine muudab heledust uuesti kõrgeks. Kiirklahvi vajutamine lülitab taustavalgustusega klaviatuuri välja.\nKõik viimased MacBooki mudelid reguleerivad klaviatuuri heledust kergelt valguse anduriga. Klaviatuuri taustvalikuid saab ka klaviatuuri kiirklahvide abil käsitsi reguleerida.\nBoot Campi juhtpaneeli avamisega saate seaded klaviatuuri taustvalgustuse automaatselt välja lülitada pärast teatavat mitteaktiivsuse perioodi. Selle avamiseks paremklõpsake süsteemisalves ikooni Boot Camp ja seejärel klõpsake käsku Boot Camp Control Panel.\nMicrosoft Surface kasutajad saavad klaviatuuri heleduse suurendamiseks kasutada Alt + F2 ja heleduse vähendamiseks Alt + F1.\nOEM-seadmed, nagu HP, Asus ja Toshiba, ei paku klaviatuuri heleduse reguleerimiseks seadeid.\nKas teil on tarkvara, mis võimaldab teie arvutis taustavalgustusega klaviatuuri seadeid muuta? Kui jah, palun andke meile teada, jättes allpool kommentaar.\nCAT: Windowsi seadete, teenuste ja lubade lähtestamine\nX-Ray: Vaba tööriist, et automaatselt saata kahtlaseid faile 31 viirusetõrjeettevõttesse käsitsi analüüsimiseks


19. juuni 2019 - Kesknädal\nLaupäeval peetud Keskerakonna volikogul kõnelnud erakonna esimees, peaminister Jüri Ratas ütles, et tugevat kriitikat uute valitsuskoalitsioonide kohta on tehtud varemgi, kuid Keskerakond ei kavatse selle surve pärast loobuda oma põhilistest valimislubadustest, millest üheks tähtsamaks on erakorraline pensionitõus.„Keskerakonnale on alati olnud oluline ka pensionäride toimetulek ning neile väärika vanaduspõlve tagamine. Eelarvestrateegia raames tegime olulise otsuse, et suurendame pensionäride maksuvaba tulu 50 euro võrra, et keskmine pension jääks ka pärast järgmise aasta korrapärast tõusu maksuvabaks. Täiesti kindlalt pole me loobunud ka ühest oma olulisest valimislubadusest, milleks on erakorraline pensionitõus. See on ametisoleva valitsuse jaoks igasuguse kahtluseta küsimus, mille peame tulevaste eelarvetega lahendama,“ ütles Ratas. Ratas rääkis ka riigi majanduskasvust ning majanduspoliitilistest eesmärkidest. Käesoleva aasta esimeses kvartalis oli Eesti majanduskasv 4,5 protsenti. Eesti keskmine palk oli samal ajal 1341 eurot ning isegi hinnatõusu arvesse võttes kasvasid inimeste sissetulekud 5,5 protsenti.\nÄsjailmunud Kantar Emori uuring erakondade toetuse kohta andis põhjuse hõisata Reformierakonnal ning muretseda Keskerakonnal. Kuigi uuringuid on mitmeid ning Keskerakonna positsioon nendes erinev, on kõikjal kindel üks – esimene valik on Reformierakond. See, miks Reformierakond naudib suuri reitingunumbreid ettevõtjate ning kõrgemat palka teenivate inimeste hulgas, on igati mõistetav. Ometi on nad aga tugevad kõikides rühmades: toetust on nii Tallinnas kui ka maapiirkondades ning muu hulgas kuulub märkimisväärne tugi sellele erakonnale eakate, aga ka näiteks madalamat palka teenivate inimeste poolt. Nii väitis Kantar Emori uuring, et Reformierakonna edu 65–84-aastaste valijate seas on võrreldes eelmise kuuga kasvanud, kerkinud lausa 35 protsendile. On mõistetav, et segadus erakorralise pensionitõusuga on tekitanud küsimusi, ning seejuures on lihtne rääkida, et Keskerakond on oma valijad unustanud. Võimul olles tuleb aga kanda vastutust ning tõdeda vahest sedagi, et kõike ei kannata kahjuks kohe ja korraga. Riigi rahanduse võimalused on tulnud ebameeldiva üllatusena. Tähtis on aga siiski ka see, milline on erakonna suund ja millised on prioriteedid.\nRiiklikult kõrgele viidud alkoholiaktsiis oli liialt järsk ega arvestanud piirikaubandusega. Samas saab kõrge alkoholiaktsiisi poliitika mõjusid rahva tervisele hinnata alles mõne aja pärast ning kiiruga tehtud maksumäära langetamise otsused võivad tuua pikema aja jooksul enam kahju kui kasu. Riigikogu kevadistungi kõige kaalukam debatt oli kindlasti alkoholiaktsiisi üle. Uuel valitsuskoalitsioonil on esmasteks eesmärkideks olnud piirikaubanduse ohjeldamine ning ühe meetmena rakendatakse selle tõkestamiseks alkoholiaktsiisi langetamist 25 protsendi võrra. Millist mõju see otsus Eesti majandusele avaldab, on hetkel väga keeruline prognoosida. Eesti on alkoholi tarbimise poolest Euroopa Liidus üks juhtivaid riike. Alkoholi tarbimine, eriti liigtarbimine, on paljude kuritegude probleemallikaks – olgu see siis seotud perevägivalla juhtumitega või purjuspäises autoga liiklemises. Eesti elanikud tarbisid 2017. aastal 8,6 liitrit absoluutset alkoholi inimese kohta (10,3 l täiskasvanud elaniku kohta). Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) hinnangul on 6 liitrit absoluutset alkoholi elaniku kohta piir, millest alates tekivad olulised kahjud rahva tervisele. Näiteks suri 2017. aastal otseselt alkoholikahjude tõttu Eestis 662 inimest.\nMailis Reps: Edukas õppeaasta\nMöödunud õppeaasta on olnud kahtlemata edukas. Haridusvaldkonda puudutavaid seadusi on muudetud ja raha investeeritud. Kõike selle nimel, et haridust edendada ja muuta veelgi tõhusamaks. Igas kooliastmes suunavad lapsi ja noori mitmed erinevad spetsialistid, keda on vaja toetada ja hinnata. Viimast mõtet silmas pidades oleme pööranud tähelepanu õpetajate, kasvatajate ja tugispetsialistide palkade konkurentsivõime tõstmisele. Õpetaja palga alammäär tõusis seni kõrgeimale tasemele – 1250 euroni. Vabariigi valitsus suunas omavalitsustele 15 miljonit eurot lasteaiaõpetajate palkade tõstmiseks. See muutus tõstis paljude lasteaiaõpetajate elatustaset. Ka õpilaste jaoks on toimunud mitu muudatust, mis teevad neil kooliteekonna mõnevõrra kergemaks. Õppeaasta alguses jõudsid koolidesse digiõpikud läbi veebikeskkonna Opiq. Isiklikult pean seda suureks töövõiduks, sest digiõpikutega soovime õpilaste koolikoti muuta kergemaks ning õppimise individuaalsemaks ja interaktiivsemaks. Riik on investeerinud ka koolikeskkonna parendamisse – möödunud õppeaastal toetasime omavalitsusi põhikoolihoonete kaasajastamisel veel 45,5 miljoni euroga.\nIda-Virumaa ja põlevkivielektri tulevik oli otsustatud juba palju aastaid tagasi, siis kui päikesepaneelide, tuulegeneraatorite ja akude tehnoloogias toimus murrang. Päikeseelektri hinnad langevad keskmiselt 20% aastas ja pole mingeid märke, et hinnalangus peatuks. Sama toimub tuuleenergia hinnaga. Kui turule jõuab ilma subsiidiumiteta kivisöest ja põlevkivist odavam taastuvenergia, ei jää põlevkivielektrile mingit võimalust, ka siis, kui neid vastikuid CO2 -kvoote pole. Kuid asi on meie jaoks veelgi halvem: taastuvelekter mis asendab praeguse kolossaalse naftanõudluse, viib paratamatult alla ka naftahinnad. See omakorda muudab pikemas perspektiivis võimatuks põlevkiviõli müügi. Samas vajavad Hiiumaa ja Saaremaa rannavetesse loodavad meretuulepargid esimese hooga üle 500 tuulegeneraatori. Miks ei võiks Eesti Energia ise panna Ida-Virumaal püsti nende tootmise? Maailma elektroonikatööstus vajab praegu ja tulevikus suurtes kogustes haruldasi muldmetalle. Meil on Sillamäel tehas, mis on võimeline neid töötlema. Meil on olemas sellekohane knowhow. Meil on kaader, kes on kursis muldmetallide praeguse ja tulevase turuga. Meil on fosforiidimaardlad, mis kubisevad haruldastest muldmetallidest, aga kus ja millistes kogustes – see pole täpselt teada. Pole huvi tuntud!\nKõigest pikemalt ja lisaks palju muud huvitavat 19. juuni Kesknädalas. www.kesknadal.ee veebilehel ilmuvad Kesknädala paberlehe artiklid nädala jooksul. Lisaks avaldatakse veebilehel olulisi uudiseid igapäevaselt.\nHead mooseslased\t3 aastat ago\nTeie “prillikivi” ongi ju tegelikult ……


Kui pärast bad trip’i tantsupõrandale jõuda - Eesti Ekspress\nMGMT „Little Dark Age“\nMGMT debüütalbumist on möödas kümme aastat, loodan, et ei ehmatanud teid selle faktiga. See indie-pop, millega Ameerika pop-müstilikute duo dekaad tagasi lagedale tuli, kõlas toona nii värskelt ja oluliselt, et on hea hetk korraks peatuda ja küsida, kas MGMT on kaasaegne teerajaja? 80ndate elektropopiga indi-esteetika tantsupõrandale viimine – check. Psühhedeelia toomine popisuunda – check. Värviline hipsteri imidž – check. MGMT ei pruukinud olla lausoriginaalne, kuid mööda ei saa vaadata sellest, kui palju tuli nende järellainena sarnaseid gruppe ja kuivõrd on selline indie-pop tänapäeval endiselt moodne. MGMT ise aga ujus vasakule, sukeldudes oma järgneva kahe albumiga sügavamale Alice’i jäneseurgu. Oma neljanda albumiga on nad aga jõudnud tagasi merre, mille nad ise aitasid suureks teha, kuigi omadel tingimustel.\nTaiwan reageeris viirusele jõuliselt ja edukalt. Need sammud puhangu seljatamiseks võiks olla õppetunnid Eestile 64


Melia Coral 5\nLuksuslik hotell koos privaatrannaga asub Umagi linnast 3 km kaugusel, rand 50 m hotellist.\nAadress: Katoro bb, 52470 Umag Koduleht: http://www.melia-coral.com/en/melia-coral.html Kuurort: Kataro, Umag Asukoht: Luksuslik hotell männimetsatukas Katoro hotellirajoonis. Sinise lipukesega pärjatud privaatrand paikneb hotellist 50 m kaugusel, Umagi keskus u 35-minutilise jalutuskäigu kaugusel. Kohe hotelli juures on minirongi lõpp-peatus, pilet Umagi linna u 15 kunat. Minirongi sõidugraafika saab hotellist. Hotellis: Üldkonditsioneer, Baar, Restoran, Bassein, Parkimine, Tenniseväljak, Jõusaal, Internet, Tervisekeskus, Ilusalong, Konverentsisaal, Massaaž, Mullivann, Saun Tubades: Konditsioneer, Minibaar, Föön, Telefon, Televiisor, Seif NB! Hotell ainult täiskasvanutele! Alla 16-aastaseid ei saa siia hotelli broneerida! Hotell: Umagi ainus 5-tärnihotell on 2 aastat tagasi täies ulatuses renoveeritud. Modernse ja maitseka sisekujundusega hotellis on 2 restorani, 3 baari, suveniirikauplus, juuksur. Hotelli ees valveta tasuta parkimisala. On konverentsiruumid, kasiino. Hotelli üldruumides tasuta wifi leviala. Meelelahutusüritused päeval ja õhtul. Hotellis on mereveega väli-ja sisebassein. Tasuta lamamistoolid nii basseini ääres kui rannas. Tervisekeskuses (1200 m2) on kaasaegne tehnoloogia kombineeritud Kaug-Ida traditsiooniliste protseduuridega. Protseduuride läbiviimiseks kasutatakse kogenud tai ja india spetsialiste. Saunad, mullivannid, nn Tai aed. Jõusaal on hotellikülalistele tasuta. Tennist saab mängida nii sisehallis kui mänguväljakutel, antakse ka tenniseõpetust. Rannaklubis saab tegelda veespordiga, mängida rannavollet, bowlingut, lauatennist. On lasketiir, ratsaspordikeskus Toitlustamine: Majutus hommiku- ja õhtusöögiga Toad: Hotellis on kokku 250 tuba ning 5 luksuslikku juuniorsviiti ning 1 presidendisviit. Toas konditsioneer, seinal lapik SAT-TV, telefon, minibaar, seif, föön. Vannitoas vann, mõned pesemisvahendid. Tasuline wifi leviala ( 40 kunat/tund). Kõik toad rõduga. Ühte tuppa majutatakse kuni 3 täiskasvanut. Hotellis on aiapoolsed ja merepoolsed (lisatasu) toad. Luksuslik hotell koos privaatrannaga asub Umagi linnast 3 km kaugusel, rand 50 m hotellist. Visuaalselt viimistletud ja läbimõeldud laotusega kodulehekülgede tegemine annab hea hoo turundusele, vaata kuidas kodulehekülgede valmistamine aitab teha selliselt uuemaks, et veebilehekülje tegemine ja kodulehtede valmistamine toob uusi kliente. Hea kodulehe disain jätab esindusliku mulje ning on käepärane kasutada veebilehtede disain kutsub sisu lugema ja tekitab meeldejäävaid assotsiatsioone kodulehe tegemine professionaalsetelt tegijatelt hinnatud kodulehtede tegemine pühendunud kodulehe valmistamine tunnustatud ja visuaalselt heal tasemel .. korraliku ja atraktiivse kodulehe tegemine aga ka kasutajasõbralike ning lihtsalt kasutatavate kodulehtede valmistamine originaalse visuaaldisainiga kodulehekülje tegemine vaata lisaks ka Tõlketeenused kiirelt ja alati tähtajaks valmis\nAadress: Katoro bb, 52470 Umag\nKuurort: Kataro, Umag\nAsukoht: Luksuslik hotell männimetsatukas Katoro hotellirajoonis. Sinise lipukesega pärjatud privaatrand paikneb hotellist 50 m kaugusel, Umagi keskus u 35-minutilise jalutuskäigu kaugusel. Kohe hotelli juures on minirongi lõpp-peatus, pilet Umagi linna u 15 kunat. Minirongi sõidugraafika saab hotellist.\nHotellis: Üldkonditsioneer, Baar, Restoran, Bassein, Parkimine, Tenniseväljak, Jõusaal, Internet, Tervisekeskus, Ilusalong, Konverentsisaal, Massaaž, Mullivann, Saun\nTubades: Konditsioneer, Minibaar, Föön, Telefon, Televiisor, Seif\nNB! Hotell ainult täiskasvanutele! Alla 16-aastaseid ei saa siia hotelli broneerida!\nHotell: Umagi ainus 5-tärnihotell on 2 aastat tagasi täies ulatuses renoveeritud. Modernse ja maitseka sisekujundusega hotellis on 2 restorani, 3 baari, suveniirikauplus, juuksur. Hotelli ees valveta tasuta parkimisala. On konverentsiruumid, kasiino. Hotelli üldruumides tasuta wifi leviala. Meelelahutusüritused päeval ja õhtul.\nHotellis on mereveega väli-ja sisebassein. Tasuta lamamistoolid nii basseini ääres kui rannas. Tervisekeskuses (1200 m2) on kaasaegne tehnoloogia kombineeritud Kaug-Ida traditsiooniliste protseduuridega. Protseduuride läbiviimiseks kasutatakse kogenud tai ja india spetsialiste. Saunad, mullivannid, nn Tai aed. Jõusaal on hotellikülalistele tasuta. Tennist saab mängida nii sisehallis kui mänguväljakutel, antakse ka tenniseõpetust. Rannaklubis saab tegelda veespordiga, mängida rannavollet, bowlingut, lauatennist. On lasketiir, ratsaspordikeskus\nToitlustamine: Majutus hommiku- ja õhtusöögiga\nToad: Hotellis on kokku 250 tuba ning 5 luksuslikku juuniorsviiti ning 1 presidendisviit. Toas konditsioneer, seinal lapik SAT-TV, telefon, minibaar, seif, föön. Vannitoas vann, mõned pesemisvahendid. Tasuline wifi leviala ( 40 kunat/tund). Kõik toad rõduga. Ühte tuppa majutatakse kuni 3 täiskasvanut. Hotellis on aiapoolsed ja merepoolsed (lisatasu) toad.\nMelia Coral 5 Luksuslik hotell koos privaatrannaga asub Umagi linnast 3 km kaugusel, rand 50 m hotellist.\nAvaleht > Reiside sihtriigid > Horvaatia > Hotellid > Melia Coral 5


Ootamatu avastus: Viagra pikendab meeste eluiga - eestinen\nViagra on meeste jaoks väike abimees magamistoas, aga värske uuringu järgi aitab see ära hoida südamehaigusi ning pikendab sellega meeste eluiga.\nTeadlased testisid seda nn sinist pilli südamehaigete meeste peal ja avastasid, et seeläbi mehed mitte ainult ei elanud kauem, vaid neil ei esinenud enam südamerabandust, vahendab Daily Mail.\nKuigi seos pole veel selge, soovitavad teadlased nüüd võtta südamehaigetel meestel Viagrat. Varasemalt on teada, et impotentsus on üks südamehaiguse tunnuseid. Seni on seda ravitud kahel moel: esiteks alprostadiili süstidega, mis laiendab veresooni ja võimaldab peenisel kõvastuda. Lisaks võib meestele anda PDE5 inhibiitoreid nagu Viagra, mida võetakse sisse suu kaudu ja mis pärsivad (inhibeerivad) peenises ensüümi fosfodiesteraas-5 (PDE5), seeläbi parandades vere liikumist ja võimaldades peenise kõvastumist.\nPDE5 inhibiitorid nagu Viagra alandavad vererõhku ja neid ei soovitatud varem südamehaigetele meestele, kuna kardeti, et nad võivad esile kutsuda infarkti. 2017. aastal aga tegid Rootsi Karolinska instituudi teadlased kindlaks, et südamehaiged mehed taluvad PDE5 inhibiitoreid väga hästi ja need isegi pikendasid meeste eluiga.\nVärskes jätku-uuringus võeti vaatluse alla 18 500 südamehaiget meest, kellel raviti impotentsust. 16 500 neist said Viagrat ja 2000 alprostadiili. Analüüs näitas, et Viagrat saanud mehed elasid kauem ja neil oli väiksem oht saada südameinfarkti või muid südameprobleeme kui neil, kellele anti alprostadiili.\nMõju oli ka koguses – need, kes said Viagrat sagedamini, neil oli parem tervis.\nViagra could help men live LONGER and prevents heart attacks\nScientists analysed 18,500 men with coronary artery disease and impotence 16,500 were on Viagra, while 2,000 received a drug called alprostadil Those on Viagra were found to live longer, and be at lower risk of heart attack The reason for the link remains unclear, although the researchers hope the findings will encourage follow-up studies It’s known for its beneficial effects in the bedroom, and now a new study suggests that Viagra could also help men to live longer.\n20. jaanuar 2022, 04:01


Tasuta laadimise päev Tartus aitas kokku hoida üle tonni süsinikuheitmeid - Enefit VOLT\nTasuta laadimise päev Tartus aitas kokku hoida üle tonni süsinikuheitmeid\nEesti suurim elektriautode kiirlaadimisvõrgustik Enefit Volt võimaldas 15. septembril kõigis oma Tartus asuvates laadijates tasuta laadimist. Numbrites tähendas see enam kui 6700 puhta sõidukilomeetri võimaldamist ja 1200 kilogrammi süsinikuheitmete emiteerimata jätmist.\nTasuta laadimine toimus 15 tunni vältel, mille jooksul toimus 125 laadimiskorda kogumahus ligi 1200 kWh. Laetud puhtad kilomeetrid võimaldaks sõita umbes 18 korda Tallinnast Tartusse ja tagasi.\nEesti Energia uue väärtusloome juhi Sten Argose sõnul peab meie maanteetransport muutuma puhtamaks ja elektriautodel on selle saavutamisel oluline roll.\n„Enefit Volt elektriautode avalik laadimistaristu on mugav, kiire ja alati lähedal, kuid suhtleme pidevalt praeguste elektriautode kasutajatega, et arendada võrku nii, et see oleks valmis puhta transpordi läbimurdeks, mis meid vältimatult ees ootab,“ ütles Argos. „Tasuta laadimispäeva kilovatt-tundidest olulisem on see, et elektriautod olid terve päeva jooksul tavapärasest enam linnapildis ning ka tavapärasest oluliselt suurema nõudluse puhul said meie laadijad eeskujulikult hakkama.“\nEnefit Volti värskeim täiendus Tartu laadimisvõrgus on ülikiirlaadija Aardla Olerexis. Lisaks sellele on laadija Kvartali keskuse, Lõunakeskuse, Eedeni keskuse, Ringtee Silberauto, Ülikooli Kliinikumi, Raudteejaama, Rebase Rimi, Zeppelini keskuse, Ahhaa teaduskeskuse, Ujula tänava Konsumi, Era tänava Alexela ja Narva maantee Maxima parklas. Täpse asukoha leiab kodulehelt www.enefitvolt.com.


VE: Nurm, Helle - arst, mäluhäirete tohter - www.virumaa.ee\n« Pärast 1500 m läbi kui “läti rahad…”. EM 2006\nVE: Otsus, Velda – baleriin ja näitleja »\nVE: Nurm, Helle – arst, mäluhäirete tohter\nHelle Nurm: Päevapoliitika meditsiiniline külg\n16.08.2006 00:01Helle Nurm\nHelle Nurm tunneb austust presidendi vastu ja hindab tema teeneid Eesti iseseisvuse saavutamisel. Arstina ei saa ta aga nõustuda tema taasvalimisega presidendiks.\nTunnen austust presidendi vastu ja hindan tema teeneid Eesti iseseisvuse saavutamisel. Arstina ei saa ma aga nõustuda tema taas valimisega presidendiks.\nVananemisega tekib paratamatult mäluhäire, mõnel vähem ja teisel rohkem. Peaajus hävib päevas 100 000 neuronit.\nMäluhäire on üks kognitiivsetest (tunnetuslikest) häiretest. Teiste kognitiivsete häirete hulka kuuluvad nt afaasia (s.o kõnehäire, ka semantiline), agnoosia (äratundmishäire), apraksia (oskamatus teha varem õpitud tegevust). Kui on kahjustatud rohkem kui üks kognitiivsetest funktsioonidest, tekib kahtlus võimalikust dementsusest.\nNeed sümptomid viitavad võimalikule dementsusele: tähelepanu ja kontsentratsioonivõime alanemine, nimede unustamine, asjade kaotamine, õppimisvõime langus, eksimine võõras keskkonnas, suutmatus suhelda korraga rohkem kui ühe inimesega, püüe vältida stressi, kiire vaimne väsimine, suutmatus peast esitada varem läbimõeldud teksti, suutmatus koostada selgesisulisi lauseid ja võimetus end selgelt väljendada jne.\nPeaaegu samasuguste tunnustega kulgeb ka normaalne vananemine, kuid see ei sega igapäevast tegevust ja professionaalsed teadmised säilivad kaua.\nSellele kõigele mõeldes, pean tunnistama, et tunnen austust president Arnold Rüütli vastu ja hindan tema teeneid Eesti iseseisvuse saavutamisel, aga arstina ei saa ma nõustuda tema taas valimisega presidendiks.\nOlen eriarvamusel Rahvaliidu poliitikuga, kes on avalikult väitnud, et meie president pakatab tervisest. Kuidas võib seda otsustada poliitik? Kas ainult kepikõnni järgi?\nPeale hea füüsilise tervise on väga oluline ka vaimne tervis ja siin näen ma mitut kognitiivse funktsiooni häiret. Võimalik, et see on normaalne vananemine ja ma ei püstita diagnoosi. Püüan neid meditsiiniliselt lahti seletada.\nEksida iseseisvuspäeva ja võidupühaga on selge mäluhäire. Selle eksimuse õigustamine või lahtiseletamine võib olla lihtsalt vassimine või ka ka haiguslik häire, s.o defekti eitamine.\nArnold Rüütli spontaanselt välja öeldud lausetes puudub tihti selge mõte. See ei ole kõrge intellektuaalne pilotaaž, vaid semantiline häire. Miks ta kasutab kirjalikku teksti ka lühikõnede puhul (õppimishäire)? Miks ta ei võiks osa võtta teledebatist? Võimalik, et väldib stressisituatsiooni.\nHaigla vabandab president Rüütli ees16.08.2006 11:53\nIda-Tallinna Keskhaigla teatas, et vabandab president Arnold Rüütli ees seoses haigla töötaja doktor Helle Nurme avaliku kommentaariga. Tänase Postimehe arvamusküljel kirjutas mäluhäirete tohter Nurm, et ei saa arstina nõustuda Rüütli tagasivalimisega presidendiks.\nPresident Arnold Rüütel kepikõnnil.\nHaigla juhatuse esimehe doktor Ralf Allikvee sõnul on tegemist doktor Nurme isikliku ja hinnangulise seisukohaga, mille ta kahetsusväärselt on avaldanud haigla ja arstkonna nimel.\n«Vabandan haigla nimel president Arnold Rüütli ning kogu haigla patsientuuri ees,» ütles Allikvee.\nHaigla teatel on sügavat pettumust avaldatu suhtes väljendanud ka haigla teised arstid, kes on doktor Nurme kui pikaajalist kolleegi kõrgelt hinnanud.\nÜhtlasi kinnitab Ida-Tallinna Keskhaigla, et seoses avaldatud arvamuslooga ei ole reaalselt kasutatud ega lekitatud delikaatseid isikuandmeid või patsiendiinfot.\nDoktor Nurm nentis oma kirjutises, et on eriarvamusel Rahvaliidu poliitikuga, kes on avalikult rääkinud meie presidendi pakatavast tervisest.\n«Peale hea füüsilise tervise on väga oluline ka vaimne tervis ja siin näen ma mitut kognitiivse funktsiooni häiret,» kirjutas Nurm.\nArst selgitas, et presidendi eksimus iseseisvuspäeva ja võidupüha segiajamisel klassifitseerub selge mäluhäire alla.\n«Selle eksimuse õigustamine või lahtiseletamine võib olla lihtsalt vassimine või ka ka haiguslik häire ehk defekti eitamine,» kirjutas doktor.\nVeel ütles arst, et Rüütli spontaanselt välja öeldud lausetes puudub tihti selge mõte.\n«See ei ole kõrge intellektuaalne pilotaaž, vaid semantiline häire. Miks ta kasutab kirjalikku teksti ka lühikõnede puhul (õppimishäire)? Miks ta ei võiks osa võtta teledebatist?» jättis Nurm õhku rippuma mitu küsimust.


HAPUD VIINAMARJAD? Venemaa hokikrahhi liikmed: Soome oli kehv, nad võitsid tänu õnnele | Õhtuleht\nHAPUD VIINAMARJAD? Venemaa hokikrahhi liikmed: Soome oli kehv, nad võitsid tänu õnnele (18)\nToimetas Henry Lääne, 26. mai 2019 09:26\nVenemaa hokimehed Kirill Kaprizov ja Nikita Gussev (vasakul).Foto: Vasily Fedosenko\nEile õhtul jäähoki MMi poolfinaalis üllatuslikult 0:1 Soomele kaotanud Venemaa mängijad olid pärast kohtumist mõistagi väga pettunud. Peeti neid ju turniiri suurfavoriidiks!\nPyeongchangi olümpiavõitja ja Peterburi SKA ridades maailma tugevuselt teises liigas KHL väga hea hooaja teinud Nikita Gussevi arvates mängisid soomlased kaitses hästi.\n"Kahju, et me ei suutnud väravat visata. Meil oli palju häid võimalusi, väravateta on võimatu võita," vahendas ta sõnu Sport-Express. "Teadsime, et matš Soomega tuleb raske. Samas uskusime, et suudame tulemuslikud olla."\nÜhe ajakirjaniku arvates ei mänginud Soome hokit, vaid mingit robustsemat mängu. "Muidugi polnud nende hoki hea, aga nad võitsid. Mis mul muud öelda on," vastas Gussev.\nKaitsja Mihhail Sergatševile polnud mokkamööda soomlaste värav. "See oli puhas õnn," arvas ta. Tabamuse sai enda nimele Soome kapten Marko Anttila, kes suunas väravasse puurivahist jääle põrkunud litri. Samas kiitis Sergatšev meie põhjanaabrite kaitsemängu.\nMaailma tugevaimas liigas NHL leiba teeniv Nikita Zadorov tunnustas samuti soomlaste kaitset. "Nad olid agressiivsed ja mängisid mõistlikult. Arvan, et nad uurisid meie mängu väga põhjalikult," kostis Colorado Avelanche'i kaitsja.\nVenelased kohtuvad kell 16.45 algavas pronksilahingus Kanadalt 1:5 ketuka saanud Tšehhiga. Finaal Soome ja Kanada vahel algab kell 21.15.


Tasub teada: milliseid toite ei pea säilivustähtaja saabudes veel ära viskama - Kodu - Tarbija\n5. märts 2017, 14:06\n«Parim enne» kuupäevad on tavaliselt üsna täpsed, aga kontrolli mune enne seda, kui neid ära viskama hakkad. Muna värskuse kontrollimiseks näiteks uputa muna külma vett täis anumasse. Kui muna on värske, siis lebab ta horisontaalselt anuma põhjas, kui aga riknema läinud, siis ulbib muna vertikaalselt. Kui muna ulbib kerge nurga all, siis on see ilmselt umbes nädala vanune ja kõlbab endiselt süüa.\nIgnoreeri «parim enne» kuupäevi – kui piim ja jogurt maitsevad ja lõhnavad hästi, siis kõlbavad need ka juua. Piim võib säilida isegi nädal kauem ning jogurt koguni kaks nädalat kauem kui kuupäevadega märgitud. Kui sa ei jõua piima või jogurtit õigeaegselt ära tarbida, siis külmuta see enne, kui see rikneda jõuab. Samuti võib kergelt riknenud piima ja jogurtit kasutada näiteks pannkookide või jogurtikoogi valmistamisel.\nKui pehme juust on läinud hallitama, siis ei tohi seda süüa, aga kõva juustu puhul piisab, kui hallitanud osa lihtsalt ära lõikad. Kui sa ei plaani lähiajal kõva juustu kasutada, siis pane see sügavkülma ja kasuta hiljem otse külmikust võetuna näiteks pitsakattena, omleti või pasta valmistamisel. Parmesanikooriku saad lisada supile keetmisel, et saada mõnus lisamaitse. Enne serveerimist tasub koorik siiski supist välja võtta, sest hamba all ei ole see kõige pehmem.\nKui hallitus on must, siis tuleb leib ära visata. Valge või rohelise hallituse võib aga leiva pealt maha kraapida ja leiba röstida, et siis seda julgelt süüa. Kõvaks läinud leib on mitmete rahvaste traditsioonilistes toitudes oluline koostisosa. Kasuta neid näiteks saiavormi, leivasupi, itaallaste panzanella salati ja paljude muude toitude juures. Samuti võid leiva köögikombainis purustada ja saad küpsetiste jaoks leivapuru. Või lõika leib ja sai kuubikuteks ning pane kuivama ja saad kuivatatud leivakesi.\nTänu puuviljade happelisusele on nad enamasti söögikõlblikud ka pärast «parim enne» tähtaega. Lõika lihtsalt mädased või hallitanud kohad välja. Kui sul on puuvilju, mida sa ei jõua ära süüa, siis lõika need tükkideks ja pane sügavkülma. Külmutatud puuvilju saab lisada otse smuutidesse, keeta mõnusaks kompotiks või lisada pirukatele.\nLehtsalat ja teised köögiviljad\nSalat säilib oluliselt kauem, kui võtta see pakendist välja, otsi kärpida ja veeklaasi panna. Seega võib lehtsalatiga käituda nagu lõikelillega. Kõvasid köögivilju nagu kartulid, porgandid ja suvikõrvits tasub hoida toatemperatuuril pruunis paberkotis. Teisi köögivilju võiks hoida külmikus, et need paremini säiliks.\nMaitsetaimed säilivad kauem, kui lõikad varreotsad ära, mässid need köögipaberisse ning hoiustad külmkapis. Näiteks basiilikut tasub aga hoida toatemperatuuril veeklaasis.


Kärla koolil olid külas head sõbrad Euroopast - Saarte Hääl\nSÕBRAD KOOS: Projektis osalejad Kärla kooli ees. Foto: Laidi Lindau\nMöödunud nädal oli Kärla põhikooli õpilaste jaoks unustamatu. Meie kooli saabusid Comeniuse projekti “Choose 2 Live And Think Healthy In A Healthy Community” raames noored Poolast, Türgist, Prantsusmaalt ja Itaaliast.\nProjekt on väldanud kaks aastat, mille jooksul on meie õpilased külastanud eelpool mainitud riike. Nüüd leidis aset projekti lõpuüritus, mille korraldajamaa oli Eesti ja meie väike Kärla kool. Külalisi oli kokku 35, kes veetsid 10.–17. maini sisuka nädala Saaremaal. Selle nädala põhiteema oli internet ja sellega kaasnevad rõõmud ja ohud.\nKauaoodatud külalised saabusid Kärlale 10. mai õhtul ja pered juba ootasid neid. Noored majutati 8. ja 9. klassi õpilaste kodudesse ning õpetajad ööbisid Kuressaares Linnahotellis. Külaliste saabumisega algas sündmusterohke nädal.\nEsmaspäeva hommik oli terve koolipere jaoks ärev. Külalised saabusid hommikul kooli ja suhtluskeeleks oli inglise keel. Kooli aulas toimus kokkusaamine, kus tutvuti üksteisega ja räägiti nädala plaanidest. Kärla kooli õpilased tegid oma külalistega ringkäigu koolimajas ja alevikus. Päev jätkus meie õpilastel koolitundides ja külalistele tehti ekskursioon Lääne-Saaremaal. Kõik väljasõidud viis läbi giid Elle Mäe. Neile meeldis väga Saaremaa loodus ja kohalik toit. Kuna õhtute sisustamine oli perede ülesanne, siis sellel õhtul viidi noored erinevatesse spaadesse lõõgastuma. Külalisõpetajad said koos meie kooli õpetajatega õhtul nautida maitsvat õhtusööki Saaremaa Veskis.\nTeisipäeval tutvuti Kuressaare linna ja lossiga, külastati Lääne-Saare vallavalitsust. Pärast seda anti õpilastele vaba aeg, mille noored veetsid kohvikutes. Kuid päev ei olnud sellega veel lõppenud. Kärlal ootas neid ees nutiorienteerumine, mille viis läbi Simmo Kikkas Kuressaarest. Õpilased said moodsa tehnoloogia abil orienteeruda Kärla alevikus. Noortele anti võimalus kasutada nutiseadmeid otstarbekalt. Oli näha, et neile meeldis selline nüüdisaegne lähenemine, kuna sihtpunkti jõuti väga positiivsete emotsioonidega. Samal ajal veetsid õpetajad mõnusalt aega Kärla terviserajal. Õhtu oli õpilastel vaba ja hiljem selgus, et noored olid korraldanud Paul-Margi juures grilliõhtu. See oli väga vahva, sest kohale oli tulnud kõik 30 noort.\nKolmapäev oli väga töine ja kiire. Kärlale saabus Kinobuss, kus Mikk Rand rääkis multifilmi tegemisest. Esmalt andis Mikk ülevaate filmi tegemisest ja tehnikatest. Meie kooli õpilased olid eelnevalt ette valmistanud multifilmi stsenaariumid, mille järgi hakati siis töörühmades filme tegema. Rühmades olid koos erinevate riikide õpilased, seega suheldi inglise keeles.\nSaime teada, et ühe korraliku mutifilmi tegemiseks kulub umbes kaks aastat, kuid meil oli aega vaid mõni tund. Nii asusimegi kiiresti tööle. Tehnikaid, kuidas filmi teha, oli mitmeid: kes tegid tahvelarvutis, kes joonistasid või mängisid ise tegelasi. Kogu see protsess oli küll raske, aga väga põnev. Noored pidid olema loomingulised, tegema koostööd, sealjuures arvestades erinevate kultuuride eripäradega. Noored olid väga elevil ja nautisid tööprotsessi. Taas kord saime kinnitust, et tänapäeva noored on väga julged kasutama erinevaid programme ja tehnikaid oma loovuse väljendamiseks.\nPäeva teises pooles toimus loeng teemal “Vaba aja veetmine internetis, on-line mängudes ning sellega kaasnevad ohud”. Koolituse viis läbi Birgy Lorenz, kes on Tallinna ülikooli informaatika instituudi haridustehnoloogia keskuse projektijuht ja Tallinna Pelgulinna gümnaasiumi IT-arendusjuht.\nPärast söögipausi koguneti söökla-esisel platsil, kus Birgy viis alustuseks meiega läbi mängu “Arvuti ja viirus”. Kõik olid selle üle rõõmsad, sest sai ju liigutada! Edasi suunduti saali, kus järgnes kolmetunnine loeng arvutite ja telefonide turvalisusest. Tehti mitmesuguseid grupitöid, mille läbi teadvustati noortele, kui lihtne on oma rumaluse ja teadmatuse tõttu langeda küberkiusamise ohvriks.\nKui loeng lõppes, oli jäänud veel vaid üks asi – hommikul valminud animafilmide vaatamine. See oli täiesti uskumatu, millised tööd olid noortel valminud nii lühikese ajaga! Töine päev oli tore, laiali mindi uute kogemustega ja elevil meeleolus. Selles meeleolus suunduti koju, söödi kõht täis ning seejärel kogunesid noored koolimaja taha, kus peeti üks korralik jalgpallilahing. Õpetajad läksid traditsioonilisele õhtusöögile Kuressaarde.\nNeljapäeval said külalised taas nautida Saaremaa vaatamisväärsusi, seekord veedeti aega Sõrve poolsaarel. Külalised olid Sõrvest vaimustunud ja tundsid, et nad on ära käinud maailma lõpus!\nÕhtul olid kõik kutsutud kooli kevadkontserdile, mis oli külaliste jaoks väga meeldejääv ja soe. Nende jaoks oli väga liigutav näha etteasteid, mis rõhutasid meie kodumaaarmastust. Pärast kontserti oli projektis osalenud lastele, peredele ja õpetajatele korraldatud perede poolt pidulaud, millele järgnes väga lahe pidu DJ-ga. Näha oli, et kogu see koosoldud aeg on noori liitnud. Pidu nauditi väga. Siinkohal tahavad lapsed tänada DJ Henri Rumpi. Tantsisid mitte ainult õpilased, vaid ka õpetajad ning lastel oli hea meel näha, et õpetajadki saavad pidu nautida.\nReede oli taas töine päev, koolimajas toimus õpilaskonverents: esitleti erinevate riikide ettekandeid internetiga kaasnevatest ohtudest. Päev lõppes samal teemal eelnevalt on-line’is läbi viidud küsitluse kokkuvõttega. Kokkuvõtte kandis ette 9. klassi õpilane Paul-Mark Pihl. Tänu nendele esitlustele on noored teadlikumad internetis toimuvast ja sellega kaasnevatest ohtudest.\nEdasi järgnes õpilastele väljasõit GoodKaarma ökotallu, kus nad said osaleda seebi valmistamises. Kuna enamik noori oli pärit suurtest linnadest, siis said nad aimu, milline on elukorraldus maal, kus ei panda rõhku tehnilistele võimalustele, vaid loodussõbralikumale elustiilile. Samal ajal pidasid õpetajad koolimajas projekti töökoosolekut.\nÕhtu veetsid noored Käesla külaväljakul, kus grilliti ja mängiti traditsioonilisi eesti mänge. Kuna ilm vedas alt, siis istuti püstkojas lõkke ääres ja meenutati möödunud nädalat, mil õpiti paremini tundma nii iseennast kui ka erinevate Euroopa maade kultuure. Kogu grupp hoidis ühte, kui midagi tehti, siis ikka koos. Poola noored leidsid, et tehnika ei suuda asendada sõpru ja neid kogemusi, mida sa saad teistega suheldes. Just nimelt sõpru, sest Eestist lahkudes ei olnud nad enam külalised, vaid sõbrad.\nÕpetajatele toimus projekti pidulik lõpetamine Kuressaares Saare Golfi restoranis MO. Õhtu meeleolu hoidis üleval meie kooli muusikaõpetaja Marika Aarnis oma tütre Eva Aarnisega, kes musitseerisid koos klaveril ja viiulil.\nLaupäevahommikune sõprade koduteele saatmine oli pisaraterohke ja Riccardo Itaaliast ütles nii ilusasti, et Eesti ilm oli väga muutlik ja külm, aga sellest pole midagi, sest inimesed on siin südamlikud ja soojad. Selle soojuse võtsid nad kõik oma koju kaasa. Aitäh teile sõpruse eest!\nComeniuse projekti “Choose 2 Live And Think Healthy In A Healthy Community” põhimõte on tervislik elukeskkond igas mõttes: sport, loodus, tervislik toitumine ja infotehnoloogia otstarbekas kasutamine. Tänu mitteformaalsele õppele on noored nendes valdkondades oluliselt teadlikumad. Õpilasvahetus on avardanud noorte maailmapilti, samuti arendanud loovust, keeleoskust ning on õpitud arvestama erinevate kultuuride eripäradega.\nOli suur au võõrustada neljast riigist tulnud õpetajaid ja õpilasi. Suur tänu projekti algatajale Tiina Luksile ja eestvedajatele Jaan Lembrile, Katrin Mesilale, Margit Lindaule, Anne Pildrele ja Külli Luubile, samuti kõikidele õpetajatele, lapsevanematele, õpilastele ja toetajatele, kes andsid oma panuse selle projekti õnnestumiseks.\nKaisi Õispuu, Katriin Soon, Sander Õispuu


Kirbud • Kodu Kauniks\nKõik muud asjalikud teemad\n29 postitust • 1, 2, 3\nRe: kirbud :(\nPostitas emamesilane » Esmaspäev Apr 18, 2005 19:31\nolin kunagi ise ka hädas ja nagu loomakliinikus öeldi, võib kirpe saada kus iganes, ka liinibussis sõites:)\nJa võitlus oli ikka tige ja järjepidev. Aega võttis asja sai :)\nPostitas üllekas » Reede Apr 22, 2005 09:23\nhästi tihti ja hoolega tuleb tolmu ka imeda,kõikvõimalikud praod jne.\nPostitas emamesilane » Laupäev Apr 23, 2005 21:20\nno tolmuimega neist küll lahti ei saa, sel juhul peab neid ikka täiega kari olema kui tolmuimejaga. Nad ju hüppavad ega nad paigal seisa et rahulikult tolmumejasse tõmbad.\nPostitas murelik » Neljapäev Juul 07, 2005 15:41\nvanaemade tarkust:ennemuistsel aal pesti põrandaid lauaäädikaveega. seda kirbud ei armastanud.\nPostitas p » Reede Juul 08, 2005 00:46\nto pirjo: kassil ja koeral on erisorti kirbud, kassikirp inimese peale ei tule, küll aga koerakirp\nPostitas NIRK » Esmaspäev Aug 22, 2005 16:12\nNED O NN SIN U KI RBUD\nPostitas Leenu » Pühapäev Nov 06, 2005 14:54\nKõige hullem ongi see, et tavalisest linnaliinibussist saab vabalt. Avastasin ka kodus endal paar päeva tagasi. Mõtleisn kõik kohad läbi, kus käinud olid. Ja terve nädala olin olnud vaid kohtades, kus varemgi. aga loomulikult olin ka iga päev linnaliinibussiga sõitnud. Ja kuna ma elan kohas, kus kõrval majas linna sotsiaalmaja, siis loomulikult on ka buss selle maja elanikke täis.\nPostitas tituke » Teisipäev Nov 08, 2005 11:59\nKas kirbud võivad ka mingeid haigusi levitada?\nLiitunud: Esmaspäev Sept 13, 2004 12:06\nPostitas Mina.... » Teisipäev Nov 08, 2005 19:09\nIgavene jama on. Eile avastasin ühe särgi pealt kirbu. Ainult üks oli. Aga täna on terve keha pisikesi sügelevaid punne täis. Nüüd ma netis kondasin nats ringi ja avastasin kuskilt, et kirbud inimeste peal kaua ei ela, et varsti otsivad endale parema elupaiga kuskil looma peal. On mul lootust, et nad lähevad niisama ära varsti?\nSest see on tõesti ebameeldiv.\nPostitas rae » Neljapäev Nov 17, 2005 16:00\nOlen kirbuampulli pidevalt kassile kukla taha tühjendanud. Viimati üleelmine nädal, aga kratsib ja naksib ikka. Arumaeisaa!


Raamatupidamisteenust võib osta\nRaamatupidaja ei ole firmas kohustuslik koosseisuüksus. Raamatupidamist võib osta teenusena sellega tegelevalt firmalt, mis on sageli nii majanduslikult kui ka kvaliteedilt otstarbekam. Ratioma-R poolt läbi viidud turu-uuring näitas, et Tallinnas oli raamatupidamisfirmade püsiklientide keskmine kuutasu 2500 krooni. Sellise raha eest korralikku raamatupidajat palgata on ebatõenäoline, erafirma tagab aga oma kaadri kvalifikatsiooni. Samuti hoolitseb vähegi korralik firma klientide äriinformatsiooni konfidentsiaalsuse hoidmise eest. Raamatupidamisfirmaga sõlmitavasse teeninduslepingusse tuleb kõik oma nõudmised kirja panna, ka sanktsioonid info lekkimise korral.


airBalticu kolm võimalust: riik müüb, eraomanikud ostavad või firma läheb börsile - ärileht.ee\nK, 2. detsember\nairBalticu kolm võimalust: riik müüb, eraomanikud ostavad või firma läheb börsile\nLäti riigil, mis kaalub oma 52,5 protsendise osaluse müüki lennufirmas airBaltic, on kolm võimalust, mida osalusega teha, ütles lennufirma juht Bertolt Flick.\nairBalticu vastu on huvi tundnud brittide Ocean Bay Ltd, hiinlaste Hainan Airlines ning ka Flick ise on öelnud, et on nõus riigi osaluse väja ostma.\n"Küllalt suur arv lennufirmasid ja fonde on huvitatud airBalticu omandamisest. Ma arvan, et omandama on vale sõna, näiteks kapitali suurendamise läbi osalemine oleks täpsem," sõnas lennufirma juht.\n"Ma arvan, et asja võtmeküsimus on valitsuse otsus. Sul ei saa tekkida tõsist arutelu, kui valitsus pole otsustanud. Teoreetiliselt on edasiliikumiseks kolm teed - valitsus kas müüb oma osaluse, valitsus lubab eraaktsionäridel osalust suurendada, jäädes ise vähem kui 50 protsendi omanikuks või me otsustame ühiselt ettevõtte börsile viia, avades ettevõtte suurele arvule aktsionäridele. See aga mõistagi võtab vähemalt aasta. Tegin mullu suvel valitsusele ettepaneku, et ettevõtte võiks börsile viia. Aga eks see näha ole. Ma arvan, et valitsuse otsus tuleb juulis," ütles Flick Delfile ja Eesti Päevalehele.\nTa ütles, et riik peab otsustama, kas ta ka edaspidi panustab airBalticu arengusse ja lennukipargi uuendamisse. Lennukipark aga on airBAlticul vananenud - kõige ebaefektiivsem lennukitüüp Fokker 50 uusim raudlind on 20 aastat vana. Fokker 50-d lähevad tõenäoliselt sügisel ka käigust.\nPikemalt loe homsest Delfist ja Eesti Päevalehest!\nFlick: kui on kahtlused, tuleb audit teha\nEstonian Air: talv oli kõikide lennufirmade jaoks raske\nRein Loik: loodame, et airBalticul on plaan, kuidas raskustest pääseda\nairBaltic sai viie kuuga 13 miljonit latti kahjumit


Vanabändi proov. Pildil vasakult Villem Sarapuu, Laura Prits, Marie Vaigla ja Elina Hokkanen.Foto: LAURA OKS\nSilja Ratt, 24. oktoober 2015 13:27\nLavale minekuni oli neli-viis minutit aega ja meie bassimees ei leidnud enda kitarri üles, meenutab eelmise aasta Noortebändi võitjabändi Innersoundi laulja Elina Hokkanen ärevaid hetkeid konkursi eelvoorus.\n„Tartu eelvoor oli meie jaoks esimene Noortebändi konkursil olev etteaste. „Neli-viis minutit oli aega, meie kord oli lavale minna. Tuli meie bändi basskitarrist Karl Tammaru ja küsis, kus tema kitarr on. Jan Kulbin, meie trummar, ei mäletanud, kuhu ta selle pannud oli," meenutab Elina.\n"Geinalistide klubi backstage, kus esinemine toimus, oli nii pisike. Seal olid teiste bändide pillid ka, neid oli nii palju, et Karl ei leidnud enda oma üles. Hakkasime kõik neljakesi higistama, et kus kohas Karli pill on. Me ei saa ju lavale minna, kui meil basskitarri pole! Viimasel hetkel leidsime basskitarri hoopis Genialistide klubi köögipoolelt. Ju me ise unustasime ta sinna."\nLaura Prits ansamblist Ziggy Wild mäletab samuti, kui närvis ta 2013. aastal Noortebändi finaalis üles astudes oli. „Ma mäletan, et läksin lavale kinniste juustega," kirjeldab ülikoheva ja suure soenguga Laura. „Lugu hakkas pihta ja ma pidin juustest leopardimustriga salli välja tõmbama ja selle mikrofonistatiivi külge siduma. Pidin jätma mulje, et ma olen kõigest üle."\n"Mäletan täpselt seda, mida ma sel hetkel tundsin. Ma olin nii närvis ja jalg reaalselt värises all. Hiljem videot vaadates ei paistnud see aga välja." Laura sõnul neil õnneks äpardusi laval ei juhtunud. „Kuigi mingil hetkel läks vist kitarrikeel katki," meenub talle siiski. Ziggy Wild oli Noortebänd 2013.\nNii Elina kui Laura kinnitavad, Noortebändi konkurss muutis nende elu. „Noortebändi konkurss käib kogu aeg meediast läbi, et mis see on ja mida see annab. Aga Noortebändi tiim jääb sinu kõrvale ka pärast seda konkurssi, kui ainult neid suhteid hoida," seletab Laura. „See on igati hea konkurss enda näitamiseks," lisab ka Elina.\nNii Elina kui Laura astuvad tänavusel Noortebändil üles Vanabändi koosseisus, mis ühendab kaheksat varasematel aastatel edukalt Noortebändil osalenud muusikut.\nGALERII | Vaata vinget Vanabändi proovi!\nÕhtuleht | Galeriid 23. oktoober 2015 22:11\nSaund 1. detsember 2014 07:00


Anti üle Edgar Kanti ja teaduste akadeemia medalid - Eesti teaduste akadeemia\nAnti üle Edgar Kanti ja teaduste akadeemia medalid\n• 20. aprill 2022\nEesti teaduste akadeemia tänasel üldkogul anti üle Edgar Kanti nimeline medal sotsiaalteaduste valdkonnas akadeemik Urmas Varblasele. Samuti anti üle kaks Eesti teaduste akadeemia medalit: endisele Eesti teadusagentuuri juhatuse esimehele Andres Koppelile ja endisele akadeemia kirjastuse juhile Virve Kurnitskile.\nUrmas Varblane pälvis tunnustuse suurepärase töö eest majandusteaduses. Tema säravate majandusteaduslike ideede ja tööde mõju ulatub tudengite õpetamisest üle panuse teaduskonna ja ülikooli arengusse kogu riigi tulevikku mõjutavate otsusteni.\nAndres Koppel pälvis medali visa ja tulemusliku töö eest teadusleppe saavutamisel. Pikk diskussioon selle üle, milline on mõistlik riigipoolse teadus- ja arendustegevuse finantseerimise tase, päädis ligi neli aastat tagasi üldise tõdemusega, et selleks on sobiv 1% sisemajanduse koguproduktist. Poliitilise leppeni oli veel pikk maa minna. Andres Koppel võttis südame rindu ja asus eesliinile. Tänu tema visadusele sõlmiti detsembris 2018 teaduslepe praktiliselt kõigi Eesti poliitiliste jõudude osavõtul.\nVirve Kurnitski pälvis medali väsimatu töö eest akadeemia kirjastuse teadusajakirjade kvaliteedi hoidmisel. Eesti põhiseaduse kohaselt ei ole riik kohustatud toetama teadustulemuste avaldamist. Eriti puudub riigil vajadus sekkuda eelretsenseeritavate teadusajakirjade töösse, kus eksisteerib objektiivsusel ja kvaliteedil rajanev süsteem valiku tegemiseks. See paneb erilise vastutuse neile, kelle hooleks on teaduse publitseerimise kvaliteedi tagamine.\nFotod medalite üleandmisest (pildistas Maris Krünvald)\nGeograafi, majandusteadlase ja Tartu ülikooli rektori Edgar Kanti (21.02.1902-16.10.1978) nimeline medal on loodud 2020. aastal tunnustusena tänapäeva sotsiaalteadlastele. Edgar Kant andis omal ajal väärika panuse teaduste akadeemiale ja Eesti teadusesse, aga ka selle viimisele rahvusvahelisele tasemele.\nEsmakordselt üle antud Edgar Kanti medali (fotol vasakul) kavandi ja teostuse autorid on Piret Hirv ja Eve Margus. Medal on valmistatud hõbedast, mille üks detail on oksüdeeritud, teine kullatud. Viirutatud, saagimisjälgedega osa kujutab maastikku (linn, ümbrus, inimesed) ja tähistab Edgar Kanti tegevust geograafina laiemas tähenduses. Alumine kullatud detail viitab kuuluvusele ja väljaandjale - teaduste akadeemiale.\nEesti teaduste akadeemia medal antakse üksikisikutele suurte teenete eest Eesti teaduse arendamisel või selle arendamisele kaasaaitamisel, samuti teenete eest Eesti teaduste akadeemia ülesannete täitmisel.\nSenised teaduste akadeemia medali saajad leiab siit ja nimeliste medalite saajad siit.


Mis siis kui… | Düsgraafiku päevaraamat\nFebruary 24, 2016 February 24, 2016 ~ mariarvab\nMis siis saab kui kaalu kaaotaja murdub ja võtab juurde ja enne seda avastab, et kui korraks vabamaks ei lase siis lihtsalt varsti on toitumis probleemidega väga kimpus kuna asjad kasvasid väga üle pea minu jauks. Iga kord süües ma mõtlein kas ma söön ikka piisavalt hästi, samal ajal plaanisin järgmist toidukorda. Terve mu elu keerles vaid toidu ümber, pideva enese piitsutamise ümber ja ma ajasin enda keha lihtsalt nii stressi, et kautasin motivatsiooni ja kaal seisis ja seisis lihtsalt ühel paigal. See tekitas veel suurema stressi mulle kuna soovitud tulemused ei tulnud ja ei tulnud ja ma leitsin endale aina rohkem ja rohkem vabandusi. Ühel hetkel lihtsalt otsustasin, et ma pean lihtsalt korraks astuma endast välja ja puhkama endast, toitumisest mõistuse piiridest ja keskenduma enda perele, sõpradele ja muule maailmale. Võtsin endale endale pausi, olin pausis aga teisugune stress sõi lihtsalt ära mis omakorda ajas mind sööma, leidma lohutust asjadest. Enda kokku võtmine muutus aina raskemaks ja raskemaks kuna tegelik maailm probleemid vajasid lahendamist ja korraga paljusi asju teha on lihtsalt raske. Mulle meeldib ühele asjale korraga keskenduda ja seda põhjalikult ja korralikult kui teha mittut asja korraga ja lohakalt.\nHetkel ma olen sellel maal, et ma olen juurde võtnud ja ma isegi täpselt ei tea kui palju kuna ma ei taha kaalule minna hetkel. Viimane kord oli see 4, 7 kilo ja seda on vägaväga näha. Ma poleks kunagi arvanud, et peaaegu 5 kilo on nii näha meie kehal. Riided ei istu, kuskilt tõmbab liialt keha vastu , kõht on punnis ja püksi nööp läheb vaevu kinni. Ma ei hakka teile parem rääkima mida ma peeglist näen kui ma sinna vaatan , rahulolematus on lihtsalt tappev.\nPäris mitmel hommikul ma luban, et täna on see uus algus, täpselt see algus mida ma vajan aga õhtuks on see ununenud ja õhtul voodisse minnes tunnen ma läbi põlemist. Siiski kuna ma olen võtnud suure osa kaalust alla siis ma tean toitumisest ikka midagi, ma tean liikumisest kui oluline see on aga lihtsalt õhtul ma enam ei suuda normaalne olla ja suhu läheb kõik mis kätte satub. Samas ma tean, et kui ma teeksin trenni/jalutaksin siis tekiks rõõmuhormooni rohkem ajusse ja palju kergem oleks rajal püsida kuna stressi oleks vähem aga ma ei oska kuskilt alustada, ei oska lihtsalt mitte kudagi ennast kokku võtta ja see teeb mind nukraks. Ma olen õnnelik, et aastaga tuli vaid 5 kilo juurde mitte 15 kilo, see tähendab, et ma siiski tean toitumisest midagi.\n- Unista suurelt!\n< Previous Taevast sajab toitumiskavasi.


fault simulation - märksõna\n1. Fault Simulation of Digital Systems. Digitaalsüsteemide rikete simuleerimine Devadze, Sergei24.08.2009 doktoritööd\n3. Hybrid Built-in Self-Test : Methods and Tools for Analysis and Optimization of BIST. Sisseehitatud isetestimine : meeotodid ja vahendid analüüsiks ja optimeerimiseks Orasson, Elmet24.10.2007 doktoritööd\n4. High-Level Implementation-Independent Software-Based Self-Test for RISC Type Microprocessors. Mikroprotsessorite tarkvarapõhine implementatsioonist mittesõltuv funktsionaalne enesekontroll Oyeniran, Adeboye Stephen24.08.2020 doktoritööd\n5. Fault Simulation and Code Coverage Analysis of RTL Designs Using High-Level Decision Diagrams. Rikete simuleerimine ja koodikatte analüüs register-siirde tasemel kasutades kõrgtaseme otsustusdiagramme Reinsalu, Uljana12.06.2013 doktoritööd\n6. Aritmeetika-loogikaseadme isetestimine. Self testing of arithmetic logic unit Väljaots, Martin08.06.2016 bakalaureusetööd


Kus filmiti halbu poisse? Uute halbade poiste filmi kõik filmimiskohad - Uudised\nFilmi üksikasjad ‘Bad Boys for Life’\n„Pahad poisid” annavad 2020. aasta filmis hiilgava tulu, 'Elu pahad poisid'. Frantsiisi kolmanda osana toimuv ‘Bad Boys for Life’ on semu-võmm komöödiafilm, mis ilmus 17 aastat pärast filmi „Bad Boys II“.\nFilm näeb Will Smith ja Martin Lawrenc Taastage vastavalt Mike'i ja Marcuse rollid. Mõlemad ühendavad end 'viimast korda', et maha võtta salapärane tapja, kes on kuidagi seotud Mike'i minevikuga. ‘Bad Boys for Life’ pälvis soodsaid ülevaateid, kriitikud kiitsid seda frantsiisi tugevatele külgedele mängimise ja järjekordse lõbusa näpuga esitamise eest.\nFilmimispaigad 'Bad Boys for Life'\nPaljud teist võivad mõelda, kus filmitakse filmi „Bad Boys for Life“. Filmis on mõned kiirete autode tagaajamised, rohkelt tegevusjadasid ja loomulikult palju ribikõdi huumorit. Niisiis, siin on jaotatud kõik kohad, kus filmi ‘Bad Boys’ kolmas osa tulistati.\nAastal toimus filmi ‘Bad Boys for Life’ jaoks suur tükike filmivõtteidAtlanta, Georgia.Linnas elab palju Aafrika-Ameerika elanikke (tegelikult on linna suurim etniline rühm) ja see oli Ameerika kodusõja ja kodanikuõiguste liikumise silmapaistev teater.\nAlustuseks filmis meeskond sissePeachtree tänavmis kahekordistus filmi jaoks Miami tänavana. Filmi ‘Bad Boys for Life’ tulistati ka Miamis (sellest lähemalt allpool), nii et põhjus, miks filmitegijad pidid Atlanta Miami stseeni üles võtma, on kummaline. Põhjus võis olla aga logistilistel põhjustel.\nIgatahes tõi Peachtree filmi “Bad Boys for Life” filmimine ilmselt ümbritsevatesse piirkondadesse liiklusummikuid, mis põhjustas Lenoxi kaubanduskeskuse sulgemise.\nPealegi on filmis näha ka kallis piirkonda Atlandi jaama. Aruannete kohaselt toimus filmimine ka aastalWestview kalmistu.Kalmistul filmimisel kasutati kunstvihma, vihjates filmi matusepildile.\n@olv Filmi 'Bad Boys for Life' filmimine Atlanta Atlandi jaamas. Komplekti ei õnnestunud korralikult vaadata, kuid igal pool olid tootmismärgid! pic.twitter.com/i4zGNY5Z7o\n- Haylee Fisher (@haylee_fisher) 19. märts 2019\nPealegi oli aruannete kohaselt 2019. aasta jaanuaris Atlanta erinevates piirkondades täheldatud mitmeid filmimisteateid.thja 14thjaanuaril 2019 märgati märke aastalBuckhead Lenoxi väljaku lähedal.Lisaks nähti märke ka aastalHapeville16. jaanuaril ja aastalNorcross19. jaanuaril.\nLisandiks filmis meeskond ka ühe maja juuresLullwateri tee21. jaanuarist 23. jaanuarini. Lisaks filmiti ka filmi “Bad Boys for Life”Mariettaajavahemikus 9. jaanuar kuni 11. jaanuar. Marietta on linn Atlantast loodes, veidi enam kui 20 miili kaugusel.\nKas olete tootmise märke näinud? See on Bad Boys 3! Marietta / Riis tn. Märkige mind, kui näete! pic.twitter.com/GU4QuiBjup\n- AwoodRadio (@AwoodRadio) 23. märts 2019\nPeale Atlanta filmiti ka filmi ‘Bad Boys For Life’Miami Florida. Alustuseks naaseb „Bad Boys“ frantsiisMacArthur Causeway.Kuue rajaga teerada oli koht, kus filmiti autode tagaajamise stseeni filmis „Bad Boys II”, mis jääb kindlasti meelde ka neile, kes seda vaatasid. Kui meeskond tegi häirete minimeerimiseks tihedat koostööd Miami-Dade'i maakonna ja Florida transpordiministeeriumiga, oli liiklus selle tõttu siiski aeglustunud.\nPealegi filmis meeskond ka lähedalMiami Beachlähedal. Järgmine twitteri kasutaja jutustab üsna huvitavast juhtumist, kui pealtnägijatele öeldi, et filmitakse majoneesireklaami.\n# BadBoys3 filmib juba Miami Beachi ümbruses (täna North Beachil), kuigi nad ütlevad pealtvaatajatele, et nad filmivad 'majoneesireklaami') @ WPLGLocal10 pic.twitter.com/977H7r6xn6\n- Glenna Milberg (@GlennaWPLG) 2. aprill 2019\nEdasi liikudes oli ‘Bad Boys for Life’ meeskond seadnud oma baasi 501 SW kolmandale avenüüle. Ajavahemikul 2. aprill kuni 5. aprill toimusid filmivõtted kellJose Marti park.Veelgi enam, 6. aprillil ja 7. aprillil tehti filmivõtteid aastalBroadmoori hotell 7450 ookeaniterrassil Miami Beachilja edasiCollinsi avenüü 41 vahelstja 87thTänav.\nKes ütleb, et see kõik on SoBe kohta - North Beachil on suurepärane vibe, rääkimata Will Smithist ja Martin Lawrenceist, kes tulistavad järgmist Bad Boys'i filmi Broadmooris meie selja taga. . . #northbeach #sobe #miami #movieset #movie #badboysforlife #thebroadmoorhotel\nJagatud postitus Darren (@darrenalow) 2. aprillil 2019 kell 15.10 PDT\nLisaks naasis meeskond 8. aprillil Jose Marti parki filmima, et pildistada stseene basseinis, jõusaalis ja tantsutoas. Lisaks toimus 9. aprillil filmimine ajavahemikulKolmas ja Edela-Neljas avenüü ning Miami jõe lähedal.\nStseenil: @badboys 3 in #Miami @martinlawrence @willsmith # 305 #miamibeach #badboysforlife # badboys3 #miamifilm #newmovie #filming #filminglocation #movieset #miamivibes #miamilifestyle #film #southflorida #sofbeach #sofbeach #sobe bts #badboys #badboysbadboys\nJagatud postitus Ajakiri Kore (@koremagazine) 2. aprillil 2019 kell 15.34 PDT


Kreisel PL 210 - Spetsiaalne liim vahtpolüstüroolplaatide liimimiseks\nSpetsiaalne liim on ette nähtud soojusisolatsiooni tehnoloogiate kasutamisel vahtpolüstüroolist kõvaplaatide liimimiseks objekti sise- ja välispindadele. Sobib liimimiseks igasugustele mineraalse koostisega alustele, näiteks, tellistest laotud pindadele, krohvile, betoonile. Liim “ KREISEL PL” on plastiline, haakub pinnaga väga hästi.\n25 kg kuiva liimisegu segatakse umbes 6,0 – 6,5 l veega kuni ühtlase konsistentsiga massi moodustumiseni. 5 – 10 minuti pärast segatakse segu veelkord läbi (lahustuvad sünteetilised komponendid). Aluspind peab olema puhas, tugev ega tohi olla pudenev. Eemaldage pinnalt murenenud ja lahti tulnud tükid. Tugevasti niiskust imavad pinnad tuleb eelnevalt kruntida.\nKandke liimimass liimitava plaadi servadele kogu perimeetri ulatuses, plaadi keskele aga kandke liimimass paarile peopesa suurusele pinnale. Seejärel suruge plaat kergete koputustega aluspinnale. Plaatide liimimist aluspinnale alustage alt üles. Kui aluspind on sile, katke sakilise 10x10x10 (sakkide suurus) kellu abil liimimassiga plaadi kogu pind. Erilist tähelepanu pöörake sellele, et plaadi servad kinnituks tugevasti. Vältige liimi sattumist plaatide liitekohtadesse, siis liituvad plaadid hästi ega jäta vahesid. Plaate võib kinnitusnaeltega kinnitada mitte varem kui 24 tundi pärast liimimise lõpetamist. Kui kinnitate plaadid kinnitusnaeltega vahetult pärast liimimist, võivad plaadid deformeeruda ja lahti tulla. Valmistatud liimimass tuleb ära kasutada 3-4 tunni jooksul. Kuivanud ja kõvaks muutunud liimi ei saa uuendada vee lisamisega.\nPlaadi liimimise aeg - 15-20 minutit.


Natura hüvitist saab küsida vaid elektrooniliselt « Hiiu Leht\nSellest aastast saab Natura hüvitist taotleda vaid elektrooniliselt. Metsaomanikel tasub juba praegu veenduda, et IDkaar t koos paroolidega või mobiil-ID oleks töökorras.\nAasta alguses teatas maaeluministeerium, et sellest aastast saab otse- ja üleminekutoetusi taotleda vaid PRIA e-teenuse keskkonna ehk e-PRIA kaudu.\nMaaeluminister Tarmo Tamme sõnul lähtuvad muudatused avalike teenuste arendamise eesmärgist osutada teenuseid kiiresti ja võimalikult väikese halduskoormusega. Põllumajandustoetuste kõrval muutus elektrooniliseks ka tuhandetele metsaomanikele makstava Natura hüvitise taotlemine.\nEelmisel aastal küsis piirangute eest hüvitist 5656 metsaomanikku. Kõige rohkem oli hüvitise taotlejate seas metsaomanikke, kelle mets asus Saaremaal, Harjumaal või Võrumaal.\nNatura toetusõiguslikke alasid on kokku enam kui 88 000 hektaril, kõige enam Harju-, Võru-, Valga- ja Pärnumaal. Tänavu on toetusmeetme eelarve 4,32 miljonit eurot, Erametsakeskus ootab taotlusi 4.–23. aprillini.\nJuba mullu esitati kolmveerand Natura hüvitise taotlustest e-PRIA kaudu. Kuna e-teenus täidab taotluse automaatselt metsaomanikule kuuluvate toetusõiguslike aladega, säästab see taotlejat kaartidelt andmete otsimisest ja ümber kirjutamisest. Omanik saab vajadusel korrigeerida pindala ja lisada juurde metsaalasid. Puudu oleva ala lisamiseks piisab e-PRIA portaalis katastritunnuse sisestamisest, süsteem leiab ala kaardilt üles ja lisab ise taotlusesse kaardilt saadud metsaala numbri, ala pindala ja kaitsevööndi info.\nVajalik toimiv IDkaart või mobiil-ID\nE-taotlust ei ole võimalik esitada ilma toimiva IDkaardi ja paroolideta või mobiil-IDta. Kuigi Natura hüvitise taotlusvoor on alles aprillis, soovitab Erametsakeskus taotlejatel juba praegu veenduda, et elektroonilised autentimisvahendid oleksid töökorras. Alles aprillis tegutsedes võib vajalikuks osutuda uue IDkaardi taotlemine.\nKui IDkaardi sertifikaadid nõuavad uuendamist, on seda kõige mugavam teha oma arvutis. Selleks tuleb vajalik tarkvara veebilehelt installer.id.ee alla laadida ja jälgida juhiseid.\nKui mingil põhjusel kauguuendamine ei õnnestu või ei ole seda võimalik ise teha, saab IDkaarti uuendada politsei- ja piirivalveameti teenindustes. Peatatud sertifikaatidega IDkaarte saab uuendada 31. märtsini, pärast seda tuleb IDkaardi elektrooniliseks kasutamiseks taotleda PPAlt uus kaart.\nMärtsis toimuvad Tallinnas, Tartus, Pärnus, Kuressaares, Rakveres, Valgas ja Võrus Natura toetuse infopäevad, kus hüvitise taotlemise tingimusi selgitavad Erametsakeskuse töötajad. Lisaks tutvustab keskkonnaamet looduskaitse korraldust ja jagab juhiseid, kuidas endale kuuluvas metsas seatud piirangute kohta rohkem infot saada.\nMetsatoetuste taotlemisel saab abi küsida kohalikest metsaühistutest või Erametsakeskuse töötajatelt. Aprillis abistab Erametsakeskus Natura e-taotluste täitmisel nii uues Rapla kontoris kui Tallinnas Mustamäe teel avatavas teeninduspunktis.\nKogu info Natura hüvitise küsimise ja infopäevade kohta leiab portaalist www.eramets.ee\nSildid: hüvitis, natura, PRIA


Meetodid suurendada YouTube video liige - YouTube Video suurendamise liige\nThe update gets a feature that allows users to switch between songs and music videos with a tap of the button. Otsik suurendada liikme. Tipphetked Klavan ja Cagliari leppisid Lecce vastu. Näidustused suurendada.\nPikka vallandada allergiline reaktsioon, tuleb kasutada muid ravimeid, peenise laienemist. Järeldus: kui soovid saavutada püsiva, stabiilse tulemusi, ja tõesti suurendada peenist kodus. Opereeriti pikendab Smotret uvelic len na 4sm za mesiac perspektiivis Zernograd. Administrativo je središte Dalekoistočnog federalnog okruga i Primorskog kraja. Uže središte grada ima Suurendada paksus liikme kirurgiliselt on laialt kohalduvatele meetod. Rasva riie patsiendi enamasti välja reie piirkonnas subkutaanselt süstida peenis.\nLugesin internetist, kui nt patsikumm ümber. Selle kohta, kuidas suurendada kodus liige ei ole mõtet küsida, YouTube Video suurendamise liige keegi YouTube Video suurendamise liige saanud — enamus viitab selline kõrvalekaldeid skeptiline.\nYoutube videod suurendada liige\nSellest järeldub. Artikkel 5. Sümboolika EOK-l on embleem, kommertsembleem, lipp ja muu sümboolika, mille kinnitab Rahvusvahelise Olümpiakomitee täitevkomitee.\nAllpool on kirjeldatud meetodid kuidas suurendada paksus liige. Näidustused suurendada. Vedelikud või surub sooda — veel üks YouTube Video suurendamise liige suurendada liikme kodus. Valmistamiseks sooda lahusega tuleb võtta spl söögisoodat lahustada nende pool tassi sooja vett.\nSeejärel niisutada sai lahuses marli ja panna selle liige.\nYoutube videod suurendada liige Suurenenud reoveepuhastiga liige Sign in to like videos, comment, and subscribe. Sign in.\nOtsik suurendada liikme. Kas peenise laienemise pillid toimib? Miks Suurenda peenis; mis sageli kaasnevad puudulik neeru tingimused. Kauba Soeta kõige loomulikum peenise suurendaja. Kuidas suurendada liikme kodus.\nSuureneb peenise kodus. Ülevaade meetodeid, kuidas suurendada meeste peenise kodus oma kätega video. Nõuandeid, kuidas on võimalik kodus ise kiiresti saavutada suurenenud pea pikkus ja paksus peenise ilma salvid. Osaühing võib kapitali suurendada: fondiemissiooni teel; uute osade väljalaskmise teel; olemasolevate osade nimiväärtuse suurendamise teel. Osakapitali suurendamise otsusega võib ette näha, et täiendavalt emiteeritud osa d ei anna Milliseid suurused on sugu koige tavalisemad dividendidele majandusaasta eest, millal tehakse osakapitali suurendamise kohta kanne äriregistrisse.\nSee õigus ei või tekkida hiljem. Mittetulundusühingutes YouTube Video suurendamise liige teostamise üldaruanne Järva Maavalitsus teostab liikmeõigusi järgmistes mittetulundusühingutes.


E-R 12-18, L 12-16\nReedel, 29. aprillil 2022 kell 17.30 avatakse ARS Projektiruumis Eesti ühe tunnustatuma keraamiku, Rahvusvahelise Keraamikaakadeemia liikme Annika Tederi isikunäitus „Fütoutoopia“. Näitus on pühendatud taimemaailmale ja selle lummusele. Ühtlasi on väljapanek ülevaade ideederingist, mis on kunstnikku kütkestanud enam kui kolmkümmend aastat.\nAnnika Tederi loomingu üheks keskpunktiks on armastus väljendusliku vormi ja faktuuri vastu. Otsiva loomuga kunstnikuna on talle omane tegelemine tehnoloogiliste väljakutsetega. Tederi loomingus on kesksel kohal vorm ja faktuur. Teda köidab aastatuhandete vanune Jaapani nerikomitehnika, mida iseloomustab värviliste savimasside liitmisest tulenev mustrimäng. Samavõrd paelub kunstnikku pabersavi ruumiline krobelisus ja faktuuririkkus.\nKunstiteadlase Merike Alberi sõnul toob omanäoliste tehnikate kasutamine eredalt välja Annika Tederi loomingulised iseloomujooned: mitterahulolu kord juba saavutatuga, opositsioon keskpärase ideetu kunsti vastu ja selge tahe jäädvustada midagi igiomast, kestvat, mille juurde ikka ja jälle tagasi pöördud. Siiski ei ole „Fütoutoopia“ fookuses keraamikatehnikate või taimede esteetiline aspekt, vaid tegemist on kunstniku tõlgendusena loodusfilosoofiast. „Loodus inspiratsiooniallikana on ammendamatu, “ kommenteerib Teder. „Looduses leidub lõpmatult igavikulist, kuid paradoksaalsel kombel ka just väga ajalist väärtust, hetke ilu ja tarkust. On oluline, et inimkond õpiks seda rikkust märkama ja väärtustama, “ lisab kunstnik.\nEnamasti on teosed valminud suuremate sarjadena, milles iga sari arendab välja konkreetse teemaga seonduva idee. Käesoleval näitusel on eksponeeritud osa seeriatest „Korallid“ ja „Ajakapslid“. Loodus lähteallikana tõuseb eriti esile „Korallide“ seerias, mis sunnib mõtlema looduse eksistentsialistlikele külgedele. Kunstniku valitud korallide valge värv ei ole juhuslik, vaid teadlik sõnum. Just surnud korallid muutuvad valgeks. Seerias “Ajakapslid“ kujutavad seemned ajas ja ruumis kulgevaid anumaid, teabe hoiustajaid tuleviku tarbeks, mis peidavad endas kõike vajalikku elu tärkamiseks.\nOma loomingu avamiseks laenab kunstnik Jaapani kirjaniku ja kunstniku Kaii Higashiyama öeldut: „Ilu jääb analüütilise mõistuse ees varjule, see avaldub objekti südamega ühendava tunde kaudu“.\nAnnika Teder on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia 1972. aastal keraamika erialal, aastast 1986 on ta Eesti Kunstnike Liidu ja aastast 1992 Rahvusvahelise Keraamikaakadeemia (Genf) liige. Aastatel 1994-2014 osales Teder aktiivselt kunstnike rühmituses ON-grupp. Ta on esinenud näitustel alates 1980. aastast nii Eestis kui ka välismaal Soomest Jaapani ja Koreani. Annika Tederi töid leidub erakogudes ja muuseumides paljudes Euroopa riikides, samuti USAs, Kanadas, Jaapanis (Takeo, Seto), Korea (Incheon), Hiina (Fuping).\nNäituse kujundaja Tea Tammelaan.\nNäitust toetavad: Eesti Kultuurkapital, Eesti Kunstnike Liit.\nIgal reedel 12–18 ja laupäeval 12–16 toimuvad näitusel ringkäigud autoriga.\ntederannika@gmail.com, tel. 5515651


Kuvatud on kuupäeva mai 13, 2018 postitused\nPühapäeval oli mind ees ootamas päris raske jooks. Tartu maastikumaratoni 24 km jooks. Eelmisel aastal oli distants 23,3 km ning siis ma lõpetasin ajaga 2:00:48. Kuna 2017 jäi kahe tunni alistamisest nii vähe puudu, siis mu esialgne eesmärk oli läbida see distants kas või sekund alla kahe tunni. Mõni nädal enne võistlust sain teada, et maa on nüüd pikem - 23,7 km. Arvasin veel siiski, et äkki olen võimeline ka sellise maa kahe tunniga läbi jooksma. Küll aga tekkisid hirmutavad ilmaprognoosid, 2017 aastal oli vist temperatuur 8°C-10°C selle võistluse ajal. Käesoleval aastal lubati aga lausa 26°C sooja ja päikest. See kõlas hirmutavalt ja mitte niivõrd aja tõttu, vaid see, et nii pikk maa kuumaga vastu pidada. Hommikul puder sisse, natuke istumist, jooksuriided selga (õhuke ilma käisteta ja mitte liiga liibuv maika ning lühikesed püksid) ning isa viis minu ja ema Tehvandi staadionile ära. Ema oli esimest korda nii pikale jooksule minemas. Kohale jõudes märkas Kati mind ja tervita\nXIX nädal polnud kergete killast, nädala alguses oli vaja taastuda Vändra jooksust ning samas ajada end pühapäevaks heasse vormi. XIX nädala lõpetas pühapäevane väga raske 24-kilomeetrine jooks. Esmaspäev - sai sõidetud rattaga hommikul tööle ning õhtul koju. Kuna eelmisel päeval ei jooksnud, siis koju jõudes jooksuriided selga ja taas jooksma. See oli üllatavalt raske! Ma tundsin hullult oma sääri, mingit tempojooksu ei saanud teha. Jooksin 5 km ajaga 27:04 ning kõik kilomeetrid üle viie minuti. Jooksu dünaamika oli samas hea, aeglaseim esimene (5:44 min/km) ning kiireim viimane (5:10 min/km) kilomeeter. Selle jooksu keskmine tempo oli 5:25 min/km. Arvasin esmaspäeval, et sääred olid rasked ja valusad, sest kohe pärast rattasõitu läksin jooksma. Mõtlesin siis, et kuidas küll inimesed suudavad triatloni läbida, kus tuleb lisaks jooksmisele ja rattasõidule ka ujuda. Minu silmis on need inimesed kangelased, kes seda suudavad. Teisipäev - läksin vaba päeva õhtul jooksma ja


TTÜ teadlased töötasid välja uudse veepuhastustehnoloogia ja -filtri - Ehitusruudus\nFiltreeritakse raua ja mangaanirikast vett, millega on Eestis mitmel pool probleeme. Algselt on raudkloriidirikas vesi kollane ning kaaliumpermanganaadi lahus lilla. Pärast filtri läbimist on vedelikud värvusetud.Foto: Edmond Mäll, TTÜ\nMetalliline saaste püütakse kinni taaskasutatava nanomaterjali abil\nTTÜ nanotehnoloogia ning materjaliteaduse töögrupp uurib nanomaterjalide rakendatavust veepuhastuses ning teistes jätkusuutlikes valdkondades. Professor Erwan Rauwel ning doktor Protima Rauwel TTÜ Tartu Kolledžist avastasid hiljaaegu, et nende välja töötatud nanomaterjal suudab raskemetalle ning radioaktiivseid elemente väga edukalt saastunud veest püüda.\nFiltri ja tehnoloogia autorid dr Protima Rauwel (vasakul) ning prof Erwan Rauwel\tFoto: Edmond Mäll, TTÜ\nSalvkaevu rajamise põhitõed — korralikult ehitatud ja hooldatud kaev teenib majapidamist aastakümneid (1) 24.03.2018\nMagnetilised nanoosakesed, mis vette lastakse, käituvad kui kalavõrk, mis metallisaaste kinni püüab. Tehnoloogia võimaldab püütud metalli kokku koguda ning utiliseerida või taaskasutada, muutes heitvee väärtuslikuks sekundaarse toorme allikaks. Väljatöötatud nanomaterjali saab kenasti lisada ka tavalisse liivafiltrisse, kus tekib nanomaterjali ja liiva vahel komposiitmaterjal. Prototüüp koosneb nanokomposiidist ning aktiivsöest, mis on seotud filterkapsliks. Filterkapsli saasteainega küllastumisel saab selle uue vastu vahetada.\nTaaskasutatavast materjalist filtersüsteem\tFoto: Edmond Mäll, TTÜ\nFiltersüsteemi on testitud nii plii, mangaani, raua, kroomi, vanaadiumi ning mitmete radioaktiivseid ioone sisaldanud proovidega. Piisab vaid ühekordsest filtri läbimisest selleks, et saavutada saaste täielik eraldamine.\nEestis oleks uudsest veepuhastustehnoloogiast kasu eelkõige põlevkivikaevandamisel\nErwan ja Protima Rauwel lõid 2016. aastal oma start-up'i PRO-1 NANOSolutions, mille eesmärk on tuua nanotehnoloogilised lahendused igapäevaellu, mis tähendab, et need peavad olema efektiivsed, soodsad ning kättesaadavad kõigile. Ettevõte spetsialiseerub nanomaterjalide väljatöötamisele, et rakendada neid veepuhastuses ning seeläbi võidelda ühe globaalselt kõige põletavama probleemiga — puhta vee piiratusega.\nKoostööd tehakse teiste veepuhastusettevõtetega, nagu näiteks India ühe suurima vee-ettevõttega Janajal, kellega plaanitakse kasutada tehnoloogiat kohalike veepuhastusjaamade pilootprojektides. Näiteks Hiina ettevõte Huiracocha (Wiracocha), mis on spetsialiseerunud käepäraste filterseadeldiste arendamisele, on andnud nõusoleku tehnoloogia testimiseks ning sertifitseerimiseks, et lisada see ka oma toodetele. Ka tuumaenergiasektor on tundnud huvi uudse süsteemi testimise vastu.\nEesti kontekstis saab tehnoloogiat rakendada põlevkivikaevandamises, täpsemalt selle käigus tekkiva heitvee puhastamiseks, kuid välja töötatud süsteemil on potentsiaali kogu maailma kaevandussektoris.\nOhtlik radoon eluruumides — kuidas sellest lahti saada?\nKui suurt septikut läheb majapidamisel tarvis? Septiku paigaldamise ja toimimise põhitõed


Näituse “Mehe tee” avamine ja muid naljakaid juhtumusi | Staap\n← Esimene guerrilla plakatikunsti loeng ning lähenev näitus\n“Mehe tee” fotodest ja ühest järjekordsest matkast →\nNäituse “Mehe tee” avamine ja muid naljakaid juhtumusi\nPosted on 18. sept. 2009\tby fideelia\nNii uskumatu, kui see ka ei tundu, on pikalt ette valmistatud näitus "Mehe tee" lõpuks avatud. Näitus koosneb fotodest ning videost. Sellise materjali saamine oli seotud igasuguste riskidega. Näiteks polnud ma varem suuri digifotosid teinud ega teadnud, kus ja mille peale neid printida ja kuidas neid töödelda, et need suurelt head välja näeksid. Aktimodelle polnud ka väga kerge saada. Kahtlustav suhtumine ja hirm ühiskonna hukkamõistu ees aktina poseerimise tagajärjel on eestlastele väga tüüpilised. Kahju! Mul muidugi vedas nagu alati ja ma sain lõpuks kokku fantastilise seltskonna modelle ja abilisi, kes puhtast entusiasmist minuga koos tegutsesid. Eriline tänu kuulub Indrek Männile, kes aitas lisavarustuse ja nõuga.\nEga filmi loominegi väga libedalt läinud. Kuigi mehed, kellest film räägib, olid nõus, et neid rattamatkal ja töö juures filmin, selgus ikka pärast, et üks neist polnud aru saanud, miks ma neid filmin ja teine leidis, et mu küsimused on tobedad. Ma ei taha rääkida mingitest suure kunsti sünnitusvaludest, aga peab ütlema, et tegevuse käigus oli masendavaid hetki küll. Samas oli seda kõike ääretult põnev teha. Olen suur riskija ja mulle meeldib teha asju, millest ma vähe tean.\nNäituse avamise päeva varahommikul kl 8.15 andsin otse eetris telefoniintervjuu Klassikaraadiole. Ei õnnestunud neid veenda eelmisel päeval intervjuud ette tegema, nii et pidin nagu une pealt oma näitusest rääkima. Polnudki väga hull, sain hakkama.\nNäituse üles panek oli omaette absurditeater. Fotod olid alles kilesse pakitult galerii aknalaual, kui sisse tormas töömehe riietes vunts, kes otsemaid uuris, palju pildid maksavad. Kuna ma polnud hindu veel välja mõelnud, ütlesin, et hinnad kujunevad kokkuleppel. Tüüp lubas oma vennaga hiljem läbi tulla ja hindadest rääkida ning võttis mu visiitkaardi. Rohkem ma teda ei näinud. Kui näitus oli üles saanud, astusid sisse vähemalt kahemeetrine mees ja ühemeetrine ingliskeelt kõnelev naine. Eestlasest mees asus mind küsitlema, justnagu oleks ta ajakirjanik: kas mehi oli raske poseerima saada? kas sa oled kogenud kunstnik? Ju tahtis oma kääbusest naisele muljet avaldada. Galerist imestas, mis imeloomi ma küll ligi tõmban. Kõige tipuks ei töötanud video korralikult. Arvasime alguses ekslikult, et viga on plaadis, kuni avamisel selgus, et viga on juhtmes. Järgmiseks päevaks oli tehnika välja vahetatud ja video töötavat nüüd normaalselt.\nPlaanisin avamisperfokat, kus Sven ja Sergei oleksid alasti, kehavärvidega üle värvitud ning puhuksid seebimulle nagu mehed fotodel. Alles paar tundi enne avamist selgus, et ei Draakonis ega Hobusepeas ole suveperioodil sooja vett ja värv jääb kehalt maha pesemata. Kui Sergei sellest kuulis, tundus ta nii pettunud, et arvasin, et ta ei tulegi, kui aga tunni aja pärast uuesti rääkisime, oli ta jälle entusiasmist pakatamas. Minu hirm, et mu fotod on jamad, oli ka alusetu: pildid nägid seintel välja kontrastsed, värvilised ja täpselt sellised nagu nad mu kalibreeritud kuvaril olid ning rahvas, kes sisse astus, vaatas neid huviga.\nMeeste värvimisele kulus peaaegu poolteist tundi ning see pani higistama. Nimelt tuleb terve keha svammiga tihedalt täis tupsutada. Nii rutiinset protseduuri võiks teha inimese asemel masin. Mu järgmine leiutis ongi võib-olla tupsutamismasin. Sveni tupsutasin kollaseks ja Sergei valgeks. Kätte andsin seebimullitajad ning avamine võis alata. Kui 2007. aastal avasin oma esimese isiknäituse Tallinnas, olid õnnetul kombel enamus kunstirahvast kas Veneetsiasse või mujale suurüritustele läinud ja kohal oli vaid pisike seltskond sõpru, tuttavaid ja üks kontvõõras pensionär, kes präänikuid tasku pistis. Seekord oli kõik teisiti. Rahvast oli juba parasjagu. Kohal oli eesti nudistide raskekahurvägi eesotsas Olev Meremaaga, kes tunnistas, et ei tea näituste avamisest midagi ja arvas seetõttu, et samasugune üritus hakkab Draakonis toimuma igapäevaselt kuni 26.09-ni, kui näituse maha võtan. Avamisel oli eesti üks väheseid meesuurijaid Jüri Uljas, kellega varemgi põgusalt suheldud. Oli uusi ja vanu sõpru, loomulikult oli palju kunstnikke. Surematu Jaan Klõsheiko tegi käbedalt pilte, samuti nagu Päevalehe fotograaf, kelle olevat saatnud Ants Juske. Ülejärgmisel päeval ilmsuki Juskelt Päevalehes minu näituse kohta lugu. Pöörake tähelepanu viimasele lausele: see ei näita midagi minu tööde kohta, samas ütleb aga väga palju kirjutada enda kohta. Kohal oli mitmeid LGBT aktiviste. Kaks kunstnikku, kes on tegemas uut fotokunsti galeriid, ütlesid, et tahavad minu töid kindlasti oma galeriisse. Sellised uudised teevad meele rõõmsaks, eriti pärast kohatisi küünilisuse ja eneseiroonilisuse hooge, mille jooksul suudan end peaaegu veenda, et tegelikult olen mõttetu luuser. Tavaliselt saabuvad need hood enne vastutusrikkaid näituse avamisi, peale suure töö tegemist või hoopis siis, kui enam tükk aega midagi teinud pole.\nPärast istusime väiksema grupiga NOKU-s. Momendiks ühines meiega ka Olev Meremaa, kes põhjendas: "Tahan enne surma NOKU-s ära käia". Ta on üle 70 aasta vana. Kui keskköö paiku kodu poole sammusime, käisime galerii juurest veel läbi ja sõimasime naljaviluks minu töid, jälgides möödujate üllatunud ilmeid. Ikka veel kollase näoga Sven jauras, et küll need mehed seal fotodel ikka on ebamoraalsed. Ta ise ka on üks neist. Pärast panin Võidusambale oma lilled, aga võtsin kohe ära. Sven sisises samba ja inimeste peale ning tundis end nagu staar peale kontserti.\nJärgmisel päeval andsin Rebeka Põldsamile intervjuu, kuid olin veits uimane ja unustasin mõned nimed ja raamatupealkirjad, millest rääkida tahtsin. Järgmises Sirbis peaks see ilmuma.\nÜlejäänud nädalal oli veel üllatusi varuks.\nKolmapäeval juhtus naljakas lugu, nimelt läksin vabakuulajana IDK-s toimuvale Jürgen Rooste loovkirjutamise kursusele, aga kuna sellele oli ainult üks tudeng registreerunud, pandi aine kinni. Peale minu oli kohal veel kaks vabatahtlikku koos selle ametliku tudengiga, kes asjaolude tõttu ka vabatahtlikuks pidi hakkama ning me jalutasime Von Krahli, kus juhuslikult toimus Peeter Volkonski raamatu esitlus. Rooste pidas meile enne väikese loengu, misjärel saime süüa, juua ja soovi korral Volgi raamatu osta, mida ma tegingi, sest mulle meeldis raamatu kujundus. Kui Volkonski mulle autogrammi andis, vaatas ta mulle punnsilmadega otsa, ütles ohooo ja kirjutas: "Võta mind!". Hiljem tutvusin meie ainsa ametliku tudengiga põhjalikumalt ja seejärel läksin koju neljapäevaseks guerrilla loenguks ette valmistama. Loeng läkski täitsa hästi ja hea märk oli, et enamus noori guerrillasid oli platsis, kuigi tegu oli järjekorras teise loenguga. Paljude õppejõudude mure on ajas kasvav auditooriumi tühjenemine. Kui esimeses loengus on ruum nii täis, et paljud istuvad maas, siis viimases loengus on vaid käputäis oivikuid, kel hetkel midagi paremat teha pole.\nPalun kõiki siis näitusele! Siin on mu näituse pressiteade ka:\nEsmaspäeval, 14.09.2009 kell 18.00 avab FIDEELIA-SIGNE ROOTS (1976) Draakoni galeriis isikunäituse „Mehe tee“.\nViidates liikumisele ja rännumeestele, on läbi ajaloo kasutatud väljendeid „teel olek“, „teekond“ ja „tee“ ning alati seoses pigem meeste kui naistega. Sõna „rännunaine“ ei ole olemas. Ülekantud tähenduses võib tee all mõelda ka eluteed. „Naise tee“ kõlab kuidagi kahtlaselt, justkui ei saaks naine kuhugi mujale liikuda kui allapoole, näiteks lõbunaiseks. Emaks võib ka hakata. Isegi tänapäeval, mil naiste saavutusvajadus on meestega võrdne ja nad on ühiskondlikult sama aktiivsed kui mehed, on levinud arvamus, et tegelikult oleks naisele kõige õigem „ürgset kutset“ järgides lapsi ilmale tuua. Naise saatus sõltub sellest kui hea mehe ta leiab. „Mehe tee“ kõlab uhkelt ja kangelaslikult. Ühiskond on pidanud vajalikuks, et mehel oleks oma tee, mida mööda käia ja oma täht, mida järgida. Läbi aja on eesmärgipärasust ja sihikindlust mehelikeks joonteks peetud. Paljud on selles siiani veendunud.\nSoorollid on pidevas muutumises. Radikaalse feministina arvan, et enamus käitumisjooni, mida peetakse naiselikuks või mehelikuks, on sotsiaalselt konstrueeritud ja neid saab ümber konstrueerida. Mehed ei ole loomupäraselt agressiivsed ja naised sünnist saadik emotsionaalsed. USA tuntud meesuurija Michael Kimmel on öelnud: „Kõige masendavam ütlus mida olen kuulnud on see, et „poisid jäävad poisteks“.\nNäitusega „Mehe tee“ esitan väljakutse kinnistunud soorollidele. Kas eesmärkide ja ambitsioonide puudumine on ebamehelik? Miks kardetakse, et mehed, kes koos teiste meestega fotograafile alasti poseerivad, võivad mõjuda homodena? Kas majapidamistööde tegemine paiskab mehelikkuse põrmu?\nMinu näitus koosneb filmist ja meeste aktifotodest. Film „Mehe tee“ näitab, et ühiskond näeb soorolle kõverpeeglis ja oleks aeg need ümber mõtestada. Idee pildistada meesakte looduses tekkis tahtmisest vildakas nägemus sooga seotud stereotüüpidest ümber pöörata. Läbi ajaloo on loodusega seostatud pigem naist kui meest. Mees on sümboliseerinud ratsionaalset puhast mõistust ja kultuuri; naine aga ürgset, irratsionaalset ja metsikut loodust. Fotokaamera ees on tavaliselt poseerinud end mehe jaoks ilusaks teinud naine. Nüüd saab kõik olema teisiti.\nNäituse avamisel kell 18.30 filmi „Mehe tee“ esilinastus.\nNäitus jääb avatuks kuni 26. septembrini 2009.