Peavalu | Haiguste ABC - Kliinik.ee\nPeavalu\tAutor: Ain-Elmar Kaasik\nPeavalu on väga paljudel inimestel perioodiliselt esinev iseseisev häire, harvem mõne teise haiguse (nt äge ninakõrvalurgete põletik, gripp, kõrgvererõhktõbi, ajukasvaja, ajupõrutus) sümptom. Peavalud võivad olla episoodilised või kroonilised. Krooniliste peavalude korral valutab pea enam kui pooltel päevadel kuus, episoodiliste peavalude korral harvem. Sõltuvalt sellest, millisena inimesed oma peavalu tajuvad ja seda kirjeldavad, on koostatud rahvusvaheline peavalude klassifikatsioon. Kõige sagedasemad peavalud on pingepeavalu, kobarpeavalu ja migreen.\nPeavalusid diagnoosib ja ravib nii perearst kui ka neuroloog. Viimase vastuvõtule saamiseks on vajalik perearsti saatekiri. Kerge ja mööduva peavalu puhul ei ole tarvis kohe arsti poole pöörduda. Kindlasti tuleb aga seda teha siis, kui äkki alanud peavalu muutub kiiresti väljakannatamatuks või kui peavalu on väga tugev ja sage või kui kaasnevad teised tunnused, nagu kuklakangestus, perioodiline teadvusekadu, segasusseisund jms. Laps tuleks peavalude tekkimise korral kohe arsti juurde viia.\nKõige levinum on pingepeavalu, mis on tavaliselt kahepoolne, pressiv, suruv, kerge või mõõduka raskusega ning ei tugevne kehalise koormuse korral. Pingepeavalu ei too endaga kaasa oksendamist, võib esineda iiveldust. Pingepeavalu täheldatakse meestel ja naistel võrdse sagedusega. Kui peavalu esineb kuus ainult ühel päeval, on tegemist mittesagedase episoodilise pingepeavaluga. Rohkem kui ühel päeval, kuid vähem kui 15 päeval kuus esinevat peavalu nimetatakse sagedaseks episoodiliseks pingepeavaluks. Kui pea valutab rohkem kui pooltel päevadel kuus, on peavalu krooniline. Pingepeavalu tekkepõhjuseks peetakse kaela- ja õlavöötme piirkonna lihasepingeid, mis omakorda ärritavad süsteemi, kuhu kuuluvad nii närvilõpmed kui peaaju kelmete veresooned. Pingepeavalu võivad esile kutsuda ka varjatud masendus, stress või unehäired.\nMittesagedase või ka sagedase pingepeavalu korral saab abi peamiselt valuvaigistitest. Oluline on silmas pidada, et ravi tõhususe määrab tihti asjaolu, kui ruttu jõuab inimene peavalu tekkimisel valuvaigisti sisse võtta. Samuti on tähtis teada, et ohutumad on nn puhtad ehk ühe toimeaine põhised ravimid. Kombineeritud ravimid soodustavad pahatihti peavalu muutumist krooniliseks. Kroonilise pingepeavalu puhul rakendatakse teistsuguseid ravimeetodeid ning kindlasti tuleks nõu pidada oma perearstiga. Pingepeavalu aitavad leevendada liikumine, kehaline aktiivsus, piisav uneaeg, oskus lõõgastuda (sobivad saun, massaaž, ujumine, võimlemine, muusika kuulamine jms), lihaste pingeseisundit põhjustava tööasendi korrigeerimine, stressisituatsioonide vältimine.\nKobarpeavalu erineb pingepeavalust ja migreenist tunduvalt, sageli kirjeldatakse seda nagu “silma lõhkemise” valu. Peavalu on alati ühepoolne, enamasti silmapiirkonda koonduv, kiirgudes meelekohta ja lõua suunas. Tugeva piinava silmavaluga kaasneb silma punetus, pisaravool, võib esineda eritist ninast ja ninakinnisust. Valutav peapool muutub vahel higiseks ja punetab. Pooltel juhtudel täheldatakse iiveldust ja ka oksendamist. Üldiselt tekivad kobarpeavalud lühikeste teravate sööstudena, mis võivad kesta 10 minutist kuni 2–3 tunnini. Tihti kordub valuhoog mitu korda päevas mingi perioodi, sageli 1–2 kuu jooksul – siit ka nimetus kobarpeavalu. Kobarpeavalu all kannatavad mehed sagedamini kui naised ja enamasti vanemas eas. Erinevalt migreenist sunnib kobarpeavalu inimest rahutult ja närviliselt ringi kõndima, tihti võib see näiteks vihastamise järel uuesti puhkeda. Ravi osas tuleks kindlasti konsulteerida perearstiga.\nMigreen on primaarse ehk idiopaatilise ehk iseseisva peavalu vorm, seda iseloomustavad valuhood, mis algavad puberteedieas ja kaovad hilises keskeas. Migreeni esineb sagedamini naistel ja selle tekkes etendab olulist osa pärilikkus. Haigusel on mitmeid alavorme, millest levinumad on nn aurata ehk tavaline migreen ja auraga ehk klassikaline migreen. Klassikalise migreeni hoogudele eelnev aura on 99% juhtudest nägemishäire, millega 1/3 juhtudest võib kaasneda tundlikkushäireid, harvem kõnehäireid ning lihasenõrkust. Tüüpiliseks auraks on skotoom ehk nägemisväljatumend (tavaliselt ühe silma ees), kuid ka valgussähvatused ja virvendus silme ees. Tundlikkushäiretest esineb nii tuimust kui ka sipelgate jooksmise tunnet. Aurafaasile järgnev peavalu on vähemalt haiguse kujunemise järgus ühepoolne ja erinevalt aurata migreenist häirib see tunduvalt inimese tegevust.\nTavaliselt ei suuda inimene klassikalise migreenihoo korral oma tegevust jätkata, ta vajab rahu, pimedat ruumi ja lamamist. Migreenivalu on pulseeriva iseloomuga, erinevalt primaarse peavalu levinuimast vormist – pingepeavalust, mille korral valu on suruv ja pigistav. Migreenipeavalu progresseerub suhteliselt kiiresti, saavutades haripunkti 1–2 tunniga, ning hakkab siis vaibuma, kuid võib kesta ka kuni 2–3 päeva. Valuga kaasneb iiveldus, mõnikord oksendamine. Inimene ei talu müra, valgust ega lõhnu. Kuigi migreenihoo kujunemisel on oma osa pea (eelkõige koljuväliste ja ajukelmeid varustavate) veresoonte toonuse muutumisel, ei ole siiski põhjust pidada seda ajuvereringehäireks. Nagu peavalu teistegi vormide puhul, nii etendavad ka migreeni korral suurt osa talitluslikud muutused tsentraalsetes valutundlikkuse mehhanismides ning kolmiknärvis, mis varustab tundekiududega pea artereid.\nMigreenihaiged on valuvabal perioodil täiesti terved ning paljud neist taluvad valuhoogusid üsna hästi. Migreen muutub mõnikord tõsiseks haiguseks valdavalt psühhosomaatiliste tegurite lisandumisel. Hoogude vältimiseks on tarvis oma töö ja puhkus õigesti korraldada, hoolitseda keha vormisoleku eest ning hoiduda kahjustavatest teguritest (suitsetamine, alkoholi tarvitamine), mõnedel juhtudel isegi šokolaadi söömisest.\nMigreenihoo leevendamiseks kasutatakse tänapäeval edukalt triptaane, kuid sageli piisab ka ibuprofeenist või paratsetamoolist. Hoogu vältivat ennetavat ravi rakendatakse harva. Ravimite (peavalutablettide) pidev tarvitamine võib soodustada valu krooniliseks muutumist, mille eelsoodumuseks võivad olla isiksuse iseärasused (introvertsus, kalduvus enesevaatlusele ja -analüüsile) ning suur psühhoemotsionaalne pinge. Kroonilise migreeni ravi on pikaajaline ning inimene vajab õigete raviskeemide leidmisel abi perearstilt. Mõnikord tuleb tarvitada ka antidepressante.\nVt ka aura, nägemisväli.


Tajumaailm: Läbimurde ootuses. Eesti arhitektuur rahvusvahelisel areenil\nGaasitoru, Eesti ekspositsioon 11. Veneetsia arhitektuuribiennaalil. Arhitektuuribüroo Salto koostöös Ingrid Ruudi ja Neeme Külmaga, 2008. Foto Salto\nEesti arhitektuuri läbimurret rahvusvahelisele areenile on oodatud aastaid, kui mitte aastakümneid. Pärast 2000. aastate ehitusbuumi on korduvalt kõneldud, et siinsetel arhitektidel on värskust, julgust ja nüüdseks ka piisavalt kogemusi, mis võiks neid rahvusvahelisele edule aidata. Ometi on suurem läbilöök välismaal Eesti arhitektuuril seni tegemata. Alljärgnev arutlus käsitleb Eesti arhitektuurivaldkonna rahvusvahelist tegevust, kirjeldab lühidalt seni saavutatut ning püüab mõtestada siinse ruumikompetentsi eksportimise võimalusi. Eksporti tuleks mõista laiemas tähenduses: vaatame Eesti arhitektuurile rahvusvahelisel areenil nii kultuurilisest kui ka majanduslikust perspektiivist.\nTallinna kool kui teerajaja\nJärgneva hinnangu üle võib küll vaielda, ent võib väita, et esimest korda jõudis Eesti arhitektide looming laiemalt rahvusvahelise arhitektuuriavalikkuse teadvusesse 1980. aastatel. 1970. aastatel oli esile kerkinud noor, kriitiliselt meelestatud arhitektide põlvkond, keda on tagantjärele hakatud kutsuma Tallinna kooli arhitektideks. Nende hulka kuulusid teiste seas Leonhard Lapin, Vilen Künnapu, Jüri Okas, Tiit Kaljundi jt.(i) Üsna tihe läbikäimine Soome kolleegidega võimaldas neil tutvuda ka lääneriikide arhitektuuris toimuvaga (eelkõige erialase kirjanduse ja ajakirjade vahendusel), samuti jõuda oma loominguga Soome arhitektuurimeediasse (nt ajakiri Arkkitehti); veidi hiljem hakati osalema ka välismaistel arhitektuurivõistlustel. 1983. aastal said Vilen Künnapu ja Ain Padrik koos kirjanik Lennart Meriga eriauhinna Rovaniemisse kavandatud Arktikumi keskuse (Lapimaa provintsiaalmuuseumi) konkursil. Viis aastat hiljem (1988) saavutasid Künnapu ja Padrik koos arhitekt Andres Siimuga teise koha Ameerika Ühendriikides Los Angelese West Coast Gateway linnasõlme kavandamise võistlusel. Seda viimast võib tiheda konkurentsi ja kõrge rahvusvahelise taseme tõttu pidada seni üheks edukamaks Eesti arhitektide ülesastumiseks välismaistel arhitektuurivõistlustel.\nTänu Soome kontaktidele said Tallinna kooli arhitektid hakata esinema ka välisnäitustel. 1984. aastal toimus Tallinna kooli arhitektide näitus Soomes, aasta hiljem Rootsis. 1986. aastal ilmus toona väga hinnatud Itaalia arhitektuuriajakirja Casabella Eesti arhitektuuri erinumber, mille kaanel ilutses Leonhard Lapini graafiline töö "Eesti arhitektuurisajandi male", mis kujutas siinseid märgilisi hooneid riigikogust Tallinna laululavani. Eeldused Eesti arhitektuuri laiemaks läbilöögiks olid justkui loodud. Nõukogude Liidu kokkuvarisemine ja muutused Eesti kohalikus arhitektuurielus panid aga siinsed arhitektid uude olukorda ning oodatud maailmavallutamine jäi pooleli. 1990. aastad kulusid peamiselt kohanemisele turumajandusega: arhitektidest said ettevõtjad, kelle loominguline tegevus hakkas tugevalt sõltuma ehitusturust, suuremat vabadust said endale lubada vaid need, kel mõni jõukas eratellija. Arhitektuuri loominguline pool oli sunnitud ärilise ees taanduma.\nTallinna kooli esialgsest rahvusvahelisest edust on praeguseks möödunud ligi 30 aastat. Vaadates pelgalt arhitektuurivõistluste valdkonda, mis peegeldab üsna hästi rahvusvahelises arhitektuurielus toimuvat, saab Künnapu ja Padriku omaaegsetele saavutusele kõrvale seada ehk vaid Salto Arhitektide II koha Riias Läti Kunstimuuseumi juurdeehituse võistlusel (2010) ning Arhitektuuribüroo PLUSS esikoha samuti Riias Marriotti hotelli konkursil (2010, seni ehitamata). Oodatud suur võit mõnel suurema tähtsusega rahvusvahelisel võistlusel on seni saamata. Sellest hoolimata peavad paljud siinsed arhitektid just suurt konkursivõitu (mõni kunstimuuseum, ooperimaja vmt) võluvitsaks, mis võiks viia ka Eesti arhitektuuri laiema eduni välisriikides.\nArhitektuur muutuvas maailmas\nSiinkohal tuleks ehk selgitada "arhitektuuri" mõiste kahte aspekti. Esiteks viitab sõna "arhitektuur" erialale, st distsipliinile, mille põhiülesanne on elukeskkonna (täpsemalt ehitatava keskkonna) kavandamine. Arhitekt kavandab ruumi. Selle tegevuse tulemuseks on hooned ja keskkonnad. Toda tulemust omakorda võibki pidada "arhitektuuri" teiseks tähenduskihiks – arhitektuur kui ehitatud keskkond. Mõiste "arhitektuur" viitab niisiis ühtaegu nii erialale kui ka ruumilisele keskkonnale. Arhitektuur on nii erialases (st arhitektiameti) kui ka ehitatud keskkonna (st majade) tähenduses viimase sajandi jooksul palju muutunud. Tehnoloogia areng, ühiskondlik-poliitilised muutused ja globaliseerumine on tugeva jälje jätnud arhitektuuri loomise viisidele nii ideelises kui ka reaalruumilises mõttes.\nÜhelt poolt on maailma arhitektuur moderniseerumise käigus tugevalt ühtlustunud: rahvuslikud eripärad on üha enam taandunud ning hooned näevad eri maailma paigus välja üha sarnasemad. Kommunikatsioonivahendite areng on muutnud rahvusvaheliseks ka arhitektide erialase töö, enam pole justkui vahet, millisesse maailma nurka maja kavandada, sest tööriistad, olgu arvuti või varasematel aegadel sirklid ja mallid, on igal pool ühesugused. Teiselt poolt öeldakse tihti, et arhitektuur on väga lokaalne eriala ja seda on keeruline eksportida. Neil puhkudel peetakse enamasti silmas tõika, et hoone kavandamine eeldab kohapealsete olude head tundmist ühiskondlikest ja kultuurilistest eripäradest seadusruumini.\nTehnoloogia areng ja maailma avardumine on seega aidanud kaasa arhitektuuri rahvusvahelistumisele, samas pole kuhugi kadunud kohaliku konteksti tundmise vajadus. Nende muutuste valguses tuleks küsida, mis see siis on, mida Eesti arhitektuurina rahvusvahelises kontekstis välja pakkuda. Ja kas see välja pakutav on pigem teenus (äri valdkonda liigituv) või kunstilooming (kultuuri valdkonda liigituv) või hoopis midagi kolmandat?\nArhitektuur ja loomemajandus\nArhitektuuri saab käsitleda nii kultuuri- kui ka majandusvaldkonna väärtusmudelite alusel ja vastavat keelepruuki, terminoloogiat kasutades. Sellest tulenevalt võivad olla ka vastused küsimusele, mida Eesti arhitektuurina eksportida, diametraalselt erinevad. Eelpool kirjeldatud Tallinna kooli tegevus 1970.–1980. aastatel oli ennekõike loominguline, kultuurivaldkonda paigutuv tegevus. Samas pole kahtlust, et kui keegi neist arhitektidest oleks juba toona mõne välismaise võistluse võitnud, oleks ka neist saanud teenusepakkujad. Arhitektuuris puutuvad äri ja kultuur niisiis omavahel tihedalt kokku.\nEestis on juba kümmekond aastat räägitud loomemajandusest kui valdkonnast, mis peaks aitama senisest enam kaasa riigi konkurentsivõime, maine ja majanduse kasvule. Loomemajanduse üheks haruks peetakse ka arhitektuuri, mis põimib nagu teisedki niinimetatud loovtööstuse valdkonnad omavahel kultuurilise ja ärilise tegevuse. Eesti arhitektuuri läbilööki rahvusvahelisel areenil on oodatud aastaid, kui mitte aastakümneid. Nagu eespool tõdetud, on suurem välismaine edu seni saabumata. Mitmes teises kultuuri- ja loomevaldkonnas – muusika, kirjandus, filmindus, teater, kunst – on siiski suudetud läbi lüüa. Võiks arvata, et seda suudab ka arhitektuur.\nLoomemajanduse kontseptsioon püüab ületada lõhet kultuuriliste ja majanduslike eesmärkide vahel ning toob seepärast loomevaldkondades tihti ette hõõrdumisi. Kuid eks sel loomemajanduse mündil olegi kaks külge. Ühelt poolt on oht, et toimub täielik kultuuri kaubastamine, teiselt poolt võivad majanduslik edu ja laiem rahvusvaheline tuntus tuua kultuuritegijatele uusi loomingu teostamise võimalusi ning laiemalt tuntust ja finantstulu kogu riigile. Sellesse valemisse püüavad sobituda ka arhitektid, kes sõltuvad turumajanduse tingimustes paljuski oma tellijatest.\nKui vaadata pelgalt majanduslikke põhjusi, miks Eesti uus arhitektuur pole rahvusvaheliselt läbi löönud, siis leiame sellele tuumaka vastuse konjunktuuriinstituudi uuringust (2013), kus tõdetakse muu hulgas: "Eesti arhitektuuri tugevateks külgedeks on arhitektuuri professionaalne tase ja heatasemeline haridus. Kuigi potentsiaal tundub olevat suur, siis selle rakendamist rahvusvahelistel turgudel takistab ettevõtete väiksus ja vähene suutlikkus konkureerida rahvusvahelisel turul."(ii)\nNiisiis, Eesti arhitektuuribürood on väikesed. Seepärast ei suuda nad investeerida abitegevustesse, nagu suhtekorraldus, kommunikatsioon, turundus, valdkondadeülene võrgustumine jmt. Eesti arhitektid on pigem suunatud rahulikule tegutsemisele oma koduturul. Mõni aeg tagasi jäi kõrvu, et osa majanduselu korraldajaid kutsub loomevaldkonna väikeettevõtjaid, keda kasv ei huvita ning kelle puhul domineerib alalhoidlikkus ambitsioonikuse üle, elustiiliettevõtjateks. Niisiis arhitektuur kui elustiil, mitte kasumlikkusele orienteeritud äri. See näitab justkui, et siinsetel arhitektidel – Eestis on nimelt enamik arhitektuuribüroosid vaid ühe-kahe töötajaga – on vaimsed väärtused siiski tähtsamal kohal, kui loomemajanduse ideoloogid loodavad näha. Soov praktiseerida arhitektuuri loominguna on suurem kui teha äri. Ent see ei pruugi siiski kõigi puhul nii olla.\nEesti ühe edukama arhitektuuribüroo KOKO arhitektid loovjuht Andrus Kõresaar on viimasel ajal korduvalt rõhutanud, et riik võiks senisest palju rohkem panustada Eesti arhitektuuriettevõtete ekspordiplaanidesse, ponnistustesse jõuda välisturule.(iii) Firmadel endal on selleks enamasti ressurssi liiga vähe; näiteks mõne suurema objekti arhitektuurivõistlusel osalemine võib tähendada ühele büroole terve kuu tööd. Seejuures pole mingit garantiid, et konkursil saavutatakse edu. Risk on nii- või naapidi; põhiküsimus on selles, kes peaks riskid maandama.\nArhitekt Ülar Mark on arvanud, et välismaise edu jaoks peaks Eesti arhitektid suutma sõnastada enda konkurentsieelised ja neid senisest veel paremaks lihvima. Tähendagu see siis loomingulist värskust, keskendumist energiasäästlikule arhitektuurile või spetsialiseerumist mõne kindla hoonetüübi projekteerimisele.(iv) Spetsialiseerumist, mingi kitsama niši valimist, peetakse kohalike arhitektide hulgas senini miskipärast tihti tabuks, justkui arhitekti au riivavaks. Kui see on noorema põlvkonna arhitektide seas ehk hakanud ka muutuma, siis mitu vanemat arhitekti on kaitsnud arhitekti kui universalisti rolli, kõikvõimalikke teadmisi koondava generalisti kuvandit, mis pole kaugel valgustatud monarhist. Olgu arhitektuuri kui ettevõtlusega, nagu on. Kõrvalt kiibitsejale jääb igatahes mulje, et ettevõtluse ja äri asemel on Eesti arhitektuur rahvusvahelisel tasandil seni edukam olnud hoopis kultuurilise ja akadeemilise tegevuse vallas (näitused, loengud, töötoad jm).\nMoodulmaja KODA. Kodasema, arhitekt Ülar Mark, prototüüp valmis 2015. Foto Paul Kuimet\nSenised välismaised saavutused\nArhitektuuri kui teenuse, s.o projekteerimise poolelt, mis viib päris majade ehitamiseni, on Eesti arhitektide kavandatute seast esiletoomist väärivaid objekte üsna vähe. Läinud aastal valmis Norra metsikus looduses KOKO arhitektide kavandatud mägimajade ansambel, mis on saanud palju nii kohalikku kui ka rahvusvahelist tähelepanu. Väidetavalt on külastajad matkaonnid kuni 2018. aastani täis broneerinud. Ärilises mõttes võib optimistlikult tulevikku vaadata ka Kodasema moodulmajade firma, kellele arhitekt Ülar Mark kavandas koos abilistega lihtsate vormidega, kuid tipptehnoloogilise kuubikelamu.\nIselaadse grupi "eksportarhitektuuri" moodustavad ka Eesti riigi esindushooned, olgu need ajutised paviljonid või püsivama moega saatkonnahooned. Taasiseseisvunud Eesti ajal rajatud saatkonnahoonetest on nii Vilniuse (3+1 arhitektid, valmis 1998) kui ka Pekingi (arhitektuuribüroo Stuudio-3, valmis 2015) oma kvaliteetselt teostatud ja ruumiliselt huvitav. Sama saab öelda ajutiste paviljonide kohta. Eelpool mainitud Andrus Kõresaar pani koos arhitekt Raivo Kotoviga KOKO arhitektidele aluse just Hannoveri EXPO 2000 mängulise Eesti paviljoniga. Hilisemast ajast võib esile tõsta näiteks KUU Arhitektide paviljoni Floriade messile Hollandis (2012) ja Andres Sevtšuki ning Raul Kalvo (City Form Lab) moodulpaviljoni Singapuri tehnika- ja disainiülikoolile (2014). Paviljonide iselaadsed sugulased on arhitektuuri- ja kunstinäitustele tehtud installatsioonid. Arhitektuuribüroo Salto kavandas koostöös Ingrid Ruudi ja Neeme Külmaga Veneetsia arhitektuuribiennaalile (2008) senini vast ühe kõige politiseerituma ruumiobjekti, "Gaasitoru". Puude vilus rahvuspaviljonide vahel loogelnud kollane toru oli kriitiline kommentaar toona kavandamisel olnud Vene-Saksa gaasijuhtmele Läänemeres. Ent neid objekte on raske pidada päriselt ekspordiks, sest need on (v.a. Sevtšuki ja Kalvo paviljon) nii tellinud, ehitanud kui ka rahastanud suuresti Eesti riik ja selle institutsioonid.\nArhitektuuri viljelemine ja esitlemine näitusekontekstis on andnud tööd ja aidanud mõtestada eriala arengut mitmele siinsele arhitektile. Mainitud Veneetsia arhitektuuribiennaal on olnud juba aastaid sedalaadi ettevõtmiste kõige olulisem rahvusvaheline väljund. 2016. aastal esindas Eestit biennaalil arhitekt Johan Tali, kes oli nii Lätit, Leedut kui ka Eestit esindanud näituseprojekti Balti Paviljon kaaskuraator. Säärased projektid põimuvad tihtipeale ka akadeemilise maailma, kõrgkoolidevahelise koostööga. Eesti arhitektidest õppejõududest on seni vast lennukaima karjääri teinud Andres Sevtšuk, kes on praegu Harvardi disainikooli dotsent. Endine Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriteaduskonna dekaan Jüri Soolep töötab aga juba aastaid Rootsis Umeå arhitektuurikooli õppejõuna.\nEesti arhitektuurielu rahvusvahelistumise üks indikaator on kindlasti ka see, milliseid preemiaid on pälvitud auhinnakonkurssidel. Hoonetest on seni vast suurima arhitektuurivaldkonna tunnustuse saanud KOKO Arhitektide kavandatud laudsepatöökoda Rotermanni kvartalis Tallinnas – hoone valiti Euroopa Liidu Mies van der Rohe nimelise preemia finalistide hulka (2009). 2013. aastal valiti arhitekt Siiri Vallner oma loominguga arcVision Women and Architecture preemia finalistide hulka. Ajaloo vast tähtsaimaks Eesti arhitektidele antud tunnustuseks tuleb siiski pidada Raine Karbile ja Riina Altmäele Tallinna linnahalli kavandamise eest määratud Rahvusvahelise Arhitektide Ühingu (UIA) presidendi kuldmedalit (1983).\nEelnevat loetelu vaadates tundub, et Eestis on häid arhitekte ja põnevat uut arhitektuuri üsna palju. Seda, kas ja millal sellest ka ülejäänud maailm aru saab, on raske ennustada. Isiklik sisetunne ütleb, et Eesti arhitektid võiksid hoida oma tugevat joont loomingulises osas ning mitte muutuda ainult arhitektuuriteenuse pakkujaks. Arhitektuuri kui loomingu viljelemise traditsioon on olnud Eesti ruumikultuuri tugevus läbi aastakümnete, loodetavasti on see seda ka tulevikus ning senisest rahvusvahelisemas mõõtkavas.\n(i) Tallinna kooli tegevuse kohta vaata nt Kurg, Andres. Modernismi lõppmäng, Tallinn 1978. – Keskkonnad, projektid, kontseptsioonid. Tallinna kooli arhitektid 1972-1985. Koostajad Andres Kurg, Mari Laanemets. Eesti Arhitektuurimuuseum, Tallinn, 2008, lk 40-56.\n(ii) Eesti loomemajanduse olukorra uuring ja kaardistus. Eesti Konjunktuuriinstituut, Tallinn, 2013. Loetav siin [viimati vaadatud 14.04.2017].\n(iii) Parbus, Tiiu. Koko filtreeritud maailm (intervjuu Andrus Kõresaare ja Raivo Kotoviga), Sirp, 25.11.2016. Loetav siin [viimati vaadatud 14.04.2017].\n(iv) Mark, Ülar. Arhitektuurieksport, arhitektuuriajakiri MAJA, nr 2/2010, lk 8-11. Osaliselt loetav siin [viimati vaadatud 14.04.2017].\nArtikkel ilmus algsel kujul ajalehes Postimees 11.03.2017\nPostitaja: Carl-Dag Lige kell 18:13\nSildid: arhitektuur, arhitektuuri ajalugu, arhitektuurieksport, arhitektuurivõistlused, auhinnad, Eesti, hapud viinamarjad, kommunikatsioon, meedia, modernism, nüüdisarhitektuur, postmodernism, tehnoloogia\nLäbimurde ootuses. Eesti arhitektuur rahvusvahelis...


Leekpea: aprill 2015\nÜhel päeval jalutasime lapsega linnas. Olime Rakvere vanimal Pikal tänaval, kus on säilinud linna vanimad majad. Kõik see arhitektuur on seal selline vana ja ehe. Ka renoveeritud majadel on üritatud taastada seda algupära, välja arvatud asutuste hoonetel, kus uksed ja aknad on asendatud tänapäevaste materjalide vastu.\nTahvelukste pealt omal ajal ilmselt raha kokku ei hoitud ja kui lähimalt silmitseda, siis tegemist on kohati õige peene puidutööga. Viimase lihvi annab neile muidugi ka viimistlemine - omavahel on sobitatud toon-toonis kui ka kontrastvärve.\nSee kõik on vaatamist väärt! Kui Rakveres olete, patseerige ka Pikal tänaval :)\nÕnneks ei näe Rakveres amatööride poolt täis soditud seinu või nende arust "lahedat kunsti".\nJuba kuuendat aastat toimub tänavakunstifestival Stencibilit, mille käigus saavad linnad tänavakunstiteoseid.\nNii sattus meie linna Soome kunstnik Jukka Hakanen, kes tegi Lääne-Viru keskraamatkogu seinale tammist rüütlit kujutava seinamaalingu.\nIgati sobilik teema meie linna ja pealegi on see omapärane. Kahju, et joonistus jääb pisut varju.\nIrina Jelagina andis oma koolitusel nippe, kuidas ise värvida paberit. Selle tulemusel valmib ehe käsitööpaber, millel kordumatu muster peal.\nTa soovitas kasutada paberi värvimisel munavärve, mis pidi kõige odavam olema ja samuti sobib paberi toonimiseks kohv.\nMina kasutasin peale munadepühi järelejäänud värvivedelikku. Kahjuks ei andnud need värvid paberil oodatud efekti. Süü oli kindlasti värvides, sest ega need eriti mune ka ei värvinud. Seega mida intensiivsemad munavärvid, seda kirkamad paberid jäävad.\nAlgul arvasin, et kohviga värvimisel jäid paberid liiga heledad, kuid hiljem vaatasin, et pole väga vigagi.\nKuidas värvida paberit? Soovitav on võtta akvarellipaber. Leotada näiteks ahjupannil ja panna praeahju kuivama. Kuumus tuleb endal reguleerida, kuid mõni paber läks mul nagu natuke kõrbema ja siis moodustus eriti äge muster. Kõige lõpetuseks triikisin paberid triikarauaga sirgeks.\nJulget katsetamist! :)\nSiin väike valik kaartidest, kus kasutasin isevärvitud paberit. Kõik kaardid on müügiks ja mõni on veel saadaval.\nLauli loovtuudiosse kogunes ühel märtsikuu päeval kenake hulk naisi, kellele näitasin kuidas kalkavahelehtedega Belgia köites fotoalbumit teha.\nPaljud olid juba "vanad kalad" ega vajanud nina juures juhendamist, kuid oli ka hulk naisi, kellel oli see esimene kokkupuude köitmistööga. Aga see kogemus vallutas juba mõnel südame, sest sain tagasisidena, et selline meisterdamine väga meeldis ja küsiti kust saab aga materjale osta. Vägaväga tore!\nKahjuks on kursustega nii, et töö tegemise juures eriti mõnuleda ei saa, vaid peab ajagraafikust kinni pidama, et õigeaegselt valmis saaks. Seega tegime hullumeelse tempo juures kolme tunniga albumi valmis.\nTööd tulid seekord väga kenad, mõnel oli lausa nunnukas lahendus.


Põhjaranniku arhiiv - Jäähoki maailmameistrivõistlused. Teine päev\nJäähoki maailmameistrivõistlused. Teine päev\nKuupäev: 17. 03. 2005\nKohtla-Järvel toimuvate jäähoki maailmameistrivõistluste favoriidid jätkasid oma võiduseeriat. Seda peamiselt tänu mängude kalendrile, mis pole liidreid seni veel omavahel kokku viinud.\nTeise päeva esimeses mängus võitis Lõuna-Korea Hispaania meeskonda 8:1. Vaatamata mängu favoriidi staatusele, lasid aasialased endale esimesena värava lüüa – hispaanlased kasutasid üheksandal minutil ära arvulise ülekaalu ja asusid juhtima. Kuid juba esimese kolmandikaja lõpuks olid korealased ees ja lõpetasid mängu seitsmeväravalise vahega.\nHollandi ja Lõuna-Aafrika kohtumine oli viisaprobleemid lahendanud LAVi koondise põhiväravavahi Ashley Bocki sooloetendus. Koloriitne, kahe meetri pikkune puurivaht suutis oma seljataguse hollandlaste pidevatele rünnakutele vaatamata peaaegu kaks kolmandikaega puhtana hoida. Ja alles kolm minutit enne mängu lõppu suutsid hollandlased kaks viimast väravat lüüa, seisuks 11:1. Selles mängus sai aga otsustavaks esimene kolmandikaeg, mis lõppes 9:1.\nEesti koondisele oli kohtumine Serbia ja Montenegro koondisega kontrollmäng. Paljud ootasid vastust küsimusele, kas Eesti koondise mäng on muutunud.\nEsimene ootamatus oli see, et Serbia ja Montenegro meeskond esines täiesti teistsuguses valguses kui päev varem. Eestil hiilgas taas esimene viisik. Pärast esimese kolmandikaja võitmist (väravad lõid Ilja Tðekmarjov ja Aleksei Sibirtsev) kaotasid meie omad teise kolmandikaja 0:1. Kolmanda kolmandikaja algul viigistasid serblased seisu. Mõistes, et viik võrdub kaotusega, ründas Eesti meeskond kogu aeg. Ja alles Filipp Ðvarõgini vise siniselt joonelt viis minutit enne mängu lõppu tõi Eestile 3:2 võidu.\n„Peab ütlema, et oleme selle mängu tulemusega ikkagi rahul,“ kommenteeris Eesti jäähokiliidu peasekretär Vladimir Makrov. „Loomulikult esines Serbia ja Montenegro eile täiesti teistsuguse meeskonnana, kes võib edaspidigi medalite eest võidelda. Mis Eesti koondisesse puutub, siis meeskond mängis hästi ja meil oli kindel ülekaal. Sisselastud väravate kohta tahan öelda, et need polnud vigade tagajärg. Meil on praegu kaks probleemi: kaitsemäng ja väravaolukordade realiseerimata jätmine. Aafrika meeskonna vastu mängides on meil võimalus neid vigu parandada, et mängudest Hollandi ja Korea koondisega maksimum võtta.“


Pane oma ego teisiti maksma ? ära larista!\nMajanduskasv on pannud kasvama ka inimeste sissetulekud ? palk on aastaga suurenenud keskmiselt 10%. See on võimaldanud hakata rohkem tarbima ja ka säästma. Hoiuste maht on pankades kasvanud rekordiliselt suureks, ulatudes praegu 16 miljardi kroonini. Pangad tahavad seda raha oma kasuks pöörata ja on viimastel kuudel hakanud turule tooma järjest uusi krediitkaarte ja nende täiendusi ehk ? mida rohkem inimene kulutab panga abil raha ette, seda enam teenib intressidelt ka pank.\nÄripäev kutsub inimesi pankade pakutavaid võimalusi mõistlikult kasutama.\nEestis on praegu kasutusel umbes 27 000 krediitkaarti, neist suurema osa, 16 887, on andnud välja Hansapank. Tõenäoliselt suureneb kaartide hulk pankade sooduspakkumiste tõttu kiiresti. Praegu pakutakse krediitkaarti poolmuidu või ka muidu.\nPankade soov raha teenida on loomulik, see on kõige tavalisem äri. Ent see, kuidas pangad omakasu nimel rahvale ajuloputust teevad, peaks inimesi ettevaatlikkusele manitsema. Veel hiljuti esinesid Eesti suurpankade juhid Indrek Neivelt ja Ain Hanschmidt avaldustega, et inimesed peaksid rohkem säästma.\nMuidugi ei saa üks ajaleht kellelgi keelata krediitkaarti hankimast. Samuti ei saa me ühelegi inimesele öelda: kuule, ära osta pesumasinat või mööblit. Loomulikult otsustab lõpuks inimene ise, kas ta peseb pesu käsitsi, kuni on kogunud pesumasina ostmiseks vajaliku summa, või paneb kohe masina seda tööd tegema ja maksab oma mugavuse eest pangale 16% pesumasina poehinnale peale. Me tahame ainult soovitada külma närvi säilitamist, kuigi massimeedias päevast päeva korrutatakse: ?Pane oma ego maksma, soeta EGO!?\nOma ?mina? saab maksma panna ka teisiti ? kiusatustele vastu seistes. Ei tasu unustada, et lõpuks on krediitkaardiga millegi (ka vajaliku asja) soetamine sisuliselt laenuga ostmine. See raha tuleb tagasi maksta ja nii võib esmapilgul soodne ost muutuda kiiresti mõttetuks kuluks.\nKiusatusele võib olla raske vastu panna. Kui laenuvõtmiseks peab inimene minema panka, siis krediit- ja järelmaksukaardi pakkumised vaatavad sulle vastu igas suuremas kaupluses. Ja kui hõlpus on kaarti soetada ? ei mingit paberimäärimist, isegi tagasimaksu tähtaja võid ise valida (Hansapanga Trump-kaart).\nSama hõlpus on kaotada ülevaade oma rahalisest seisust ja teha endast panga igavene võlglane. Kui esmavajalikud asjad on olemas, pole õieti vaja palju, kui hakatakse soetama võlgu vähem vajalikke kaupu ja lõpuks ka tühja-tähja. Eelkõige jõulude eel, kui avastad, et veel on limiiti.\nEestlane käitub tavaliselt suhteliselt ratsionaalselt, 1997. aasta oli seetõttu erandlik. Inimesed on õppust võtnud ? laenude ja liisinguga soetatakse majapidamises vajalikke ning püsivama väärtusega asju. Ettevaatusele manitsemine ei tee aga kunagi paha. See, kes ostab säästetud raha eest, on alati iseenda peremees.


Kahe nupuvajutusega lüliti ühendamine: diagrammid, näpunäited, juhised - Valgustus\nKodu jaoks mõeldud ühe nupuvajutusega valguse lüliti: skeem ja tööpõhimõte\nÜhe nupuvajutus on tänapäeval lülitusseade, mis võimaldab teil valgustust majas juhtida. Sellel on lihtne disain, mis on ette nähtud kahe operatsiooni teostamiseks. Toimingud hõlmavad elektriskeemi avamist ja sulgemist. Seda seadet saab kasutada, kui toitepinge ei ületa 1000 V. Seadmel pole ülekoormuse kaitset või kaitselülitust.\nSelle konstruktsioonil ei ole kustutuskambrid ja seega ei ole mõeldud kasutamiseks suurel voolutugevusel. Ühe nupuvajutusega lüliti on kodumaise turgu kõige tavalisem toode. Kõikide lülitite seas on sellel seadmel kõige lihtsam töökord. Selles artiklis leiate teavet selle töö põhimõtte ja ühe võtmega lüliti demonteerimise kohta.\nÜhe nupuvajutusega lüliti ja selle disainivalikud\nKodumajapidamises kasutatavad ühe võtmega lülitid võivad olla järgmist tüüpi:\nVälise paigalduse jaoks.\nSise sisseseade lülitid, mida saab kasutada ainult varjatud juhtmestiku jaoks. Ühe võtmega lüliti paigaldamine peaks toimuma ainult alampaneelil, mis peaks olema seinale juba paigaldatud. Ühe nupuvajutusega saab ühendada ka tänavavalgurit.\nAvatud juhtmetele tuleb kasutada väliseid lülitid. Neid saab ühendada juhtmega, mis läbib gofreeritud või plasttorusid. Neid kasutatakse valdkondades, kus ei ole võimalik varjatud juhtmeid varustada.\nMõne tüüpi kaabelkanalite jaoks saab kasutada moodulvalguslülitit. Seda sorti kasutatakse sageli kontori- või tööstusruumides. Saate neid installida ainult kaabelkanalites.\nVeekindlad lülitid tuleb rakendada kõrge õhuniiskusega aladel. Nendes tubades on vannituba, kelder või vann. Seda saab kasutada ka siis, kui see võib kokku puutuda veepiisadega. Tootjad teevad need sise- ja välistingimustes kasutamiseks.\nÜhtse lüliti tööpõhimõte\nÜhe nupuga lülitil on üsna lihtne tööpõhimõte. Nüüd räägime sellest. Selleks, et paremini mõista valguse lüliti tööpõhimõtet, peate tutvuma pildiga, mille oleme teile pakkunud.\nNagu näete, on see kujutatud lihtsaim toimimispõhimõte. Selle mehhanismi sees on lihtne liikuv kontakt, mis vajutamisel eeldab ühte kahest positsioonist. Sellisel juhul ühendab või eemaldab liigutatav kontakt ahela. Ülaltoodud joonisel on teie tähelepanu pööratud väljalülitatud positsiooni ahelale. Nüüd näete lülitust, kui see on sisse lülitatud.\nSiin sulgub liikuv kontakti ringkonnakohtu ja vool läheb mööda traadi lambi külge.\nMiks lukustub ühe nupuvajutusega faasigarantii?\nKui ühendate ühe nupuvajutusega lüliti, peate kindlasti teadma, et selle kontaktidega on ühendatud ainult faas. Siin on põhireeglid, miks see peaks olema selline:\nPraegune võib tabada ainult faasi.\nLambi turvalise vahetamise teostamiseks tuleb faas välja lülitada. Kui olete ühefaasilise lüliti õigesti ühendanud, saate lampi ohutult muuta.\nKui teete vale ühenduse, võib seade rikkuda või murda. Ühendades pidage meeles, et lüliti peab lõpetama faasi.\nNeed on peamised põhjused, mis aitavad mitte ainult pikendada lüliti kasutusaega, vaid aitavad ka kaitsta teie elu. Läbilõike lüliti aitab automaatselt tuled välja lülitada.\nSeadme üks nupp lüliti\nNüüd on aeg valguslüliti seadme demonteerimiseks. Klahvlüliti võib koosneda järgmistest elementidest:\nPlastmassist elemendid, mis kaitsevad.\nKaitseelementide hulka kuuluvad võti ja raami ise. Võtme abil saab sisse ja välja lülitada režiime.\nKlahvlüliti all on raam. Seda saab fikseerida kahe meetodi abil:\nPlastikust klõpsatusega kasutamine.\nKaitseraha alla asub lülitusmehhanism ise. Mehhanismil on võti.\nSelle mehhanismi kinnitamine põhjaplaadile toimub kahel viisil:\nSpetsiaalsete jalgade abil.\nSpetsiaalsete kruvide abil.\nSeadme vasakul ja paremal on kaks jalga. Kui hakkate kruvisid pingutama, hakkavad nad laienema.\nLülitusseadmel on tavaliselt kaks kontakti, milliste juhtmete juhtimiseks tuleb juhtida. Tavaliselt määravad paljud tootjad juhtmete korrektset kinnitamist.\nEnne juhtmete ühendamist veenduge, et seade oleks õige. Kui ühendate valed juhtmed, siis ei tööta seade.\nSiin on ühe nupuvajutuse diagramm.\nNagu näete, on ühe võtmega lüliti kava üsna lihtne. Seetõttu ei ole teil seda keeruline ja seadet õigesti ühendada.\nValides elektrikutega võrku uut või ajakohastatud interjööri, on sageli kahe nupuvajutusega foto sisse lülitatud. See seade näeb välja ühe võtmega nii puhas kui täidaks korraga kahte kasulikku funktsiooni. Standardse versiooniga suurema funktsionaalse koormusega selline lüliti pole keeruline paigaldada.\nSellise kontrollseadme kasutamine reeglina toimub kahes stsenaariumis. Esimesel juhul tarnitakse ühe lülitiga kahte erinevat seadet. Kõige sagedamini räägime lampidest, mis pakuvad valgustamist külgnevatesse ruumidesse. Kuid igat elektriseadet saab juhtida köögikappist sooja põrandani.\nLüliti teine kasutamine võimaldab seadmel töötada erinevatel töörežiimidel. Näiteks reguleerige ruumis valgustustase.\nMitmete valgusallikatega lampide kasutamisel kontrollib selline lüliti erinevate lampide arvu ühendamist. Seepärast viib üks võtmeid vajutades vastava süüde selle juurde ühendatud lambipirnidele.\nKahe nupuga lüliti ühendamise protsessi saab teha käsitsi. See ei nõua tõsist väga spetsiifilist teadmistebaasi. Peamine asi: võrgust töölt vabastamine ja soovituste järgimine.\nMenetluste alustamiseks tuleb mehhanism lahti võtta. Välisküljel näib see välja terviklikku disaini, mis ei ole ette nähtud lahtivõtuks, kuid ilma üleliigsete osade eemaldamata on ühendus võimatu.\nHõrega lameda kruvikeeraja abil võtke klahvid välimisele (või ülemisele) küljele ja eemaldage need hoolikalt pesadest.\nSiis saate raami eemaldada. See element on kinnitatud klambrite või kruvidega. See tähendab, et kruvikeeraja abil on piisav kinnitusvahendite lahtiühendamine või lahti keeramine. Pärast tehtud tööd on lüliti sisemist mehhanismi lihtne eemaldada.\nKaasaegsed lülitite mudelid on keskendunud ise paigaldamisele isegi algajatele. Lisaks komplektis sisalduvatele juhistele koos kõigi komponentidega on mehhanismi tagakülg varustatud kõigi kontaktide tähistega ja mõnel juhul ka elektriskeemiga.\nSellises seadmes on kokku kolm kontakti:\nsisend, faasivarustuse juhtmed;\nkaks päeva seadmete kontrollimiseks.\nTöö ajal peate ühendama sisendkontakti toitejuhtme (faasiga) ja kahe väljundjuhtmega - seadme juhtimisjuhtmetega. Kanderi puhul on need erinevad lambid, mis toituvad.\nVäärib märkimist, et kahe nupuga lülitite ühendamise juhend erineb mõnevõrra sõltuvalt mehhanismis kasutatud kontaktide tüübist. Elektriliste kaupade turul on kahte tüüpi kinnitusvahendeid:\nKahe võtmega seadme juhtseadme ühendamiseks kasutatakse kolmetorujuhet. Selle kaabli ostmisel, eriti algajale, peaksite pöörama tähelepanu juhtmete isolatsiooni värvidele. Mitmekordne isolatsioon kiirendab ja lihtsustab paigaldamist.\nKui me räägime praegusest võrgust, on iga lüliti paigaldamise esialgne menetlus kindlaks, milline kahest mehhanismiga ühendatud juhtmest on faas. See sõltub õigest ühendusest.\nSelline kontroll viiakse läbi sondi abil. Kui kokkupandav vooluahel on uus, valitakse faasijuhe paigaldaja valikul.\nPärast faasi kindlaksmääramist tuleb see tähistada markeriga (eelistatavalt isoleerkihi pinnal). Seejärel lülitatakse võrguruum tühjaks ja saate otse paigaldada.\nLüliti paigaldamine pingutuskontaktidega\nKahekordne lüliti, millel on isikliku lukustusega kontaktid, on lihtne ja ohutu. Selle mehhanismi eeliseks on pistikupessa sisestatud tuuma fikseerimine automaatselt.\nPingutavate kontaktide korral nimetatakse neid ka "plug-in", tuleb ostetud kaabli juhtmed eemaldada 8-10 mm pikkusega isolatsioonist. Siis ühendatakse sisendkontaktiga faasina määratletud juhi. Tavaliselt asetseb keraamilise aluse ülaosas ja see on märgistatud 1 või L. Eraldatud traat on lihtsalt sisestatud faasi avausse ja kinnitamine toimub sisemise vedru mehhanismi abil. Väljalaskekontaktide pesadesse tuleb sisestada kaks ülejäänud viimistletud juhti. Protseduur toimub sarnaselt sisendkontaktide paigaldamisega.\nEnne seina lüliti paigaldamist on oluline kontrollida kaabli südamike kinnitamise kvaliteeti. Selleks lihtsalt tõmmake iga tuum üksteise järel. Kui traat pole fikseeritud või pole usaldusväärne, võib see töö ajal kahjustada, mis omakorda põhjustab rikke või tulekahju.\nSeega, kui tuvastatakse ebausaldusväärne kinnitus, piisab, kui vajutada vastava kontakti kohal olevat nuppu ja täielikult südamikku laiendada. Seejärel kontrollige ettevaatlikult paigaldusprotseduuri, kuni traat on korralikult kinnitatud.\nKui ühendus on lõpule jõudnud, võite jätkata installimist. Lüliti on alamkastis paigaldatud spetsiaalsete vahehoidikuga, mis asuvad tavaliselt külgedel ja mis on juhtimiskruvide abil soovitud asendis.\nSiinkohal väärib märkimist, et uue põlvkonna mehhanismidel on vanadest seadmetest väiksemad mõõtmed. Sellepärast ei saa kõik vanad podzetniki uued lülitid muutuvad usaldusväärseteks, sest suurused on vastuolulised. See on vajalik kas subkontinentti asendamiseks uue näidise kujundusega või mehhanismi vähendamiseks. Samuti võite kaaluda jõehobuste "suurendamist", asendades need pikemate metallribadega.\nPodrozetniki uue mudeli lüliti on fikseeritud kiiresti, sõna otseses mõttes paar keerdu kruvid. Seejärel tehakse täiendav kinnitus sisseehitatud metallraamiga. Jätkuvalt on vertikaalsete ja horisontaalsete tasapindade kohale seina kontrollmehhanismi positsioon. Pärast seda töö mehhanism suletakse raami ja plastist võtmetega.\nKontaktivaba kruvikinnitusega kahetaktilise lüliti paigaldusskeem ei erine iseenesest pingutusseadmest. Probleemiks siin on asjaolu, et sellistel seadmetel ei ole reeglina kontaktisikute tähistusi ja seetõttu tuleb sisendotsingut käsitleda iseseisvalt.\nSel juhul loogika paigutus pilud tagaküljele lüliti võib eeldada, et üksikelamu ülaosas keraamilise paneel on sisendiga ja mõeldud faasis. 100% oletatavaks kinnitamiseks peate kasutama indikaatorit.\nSellisel juhul eemaldatakse juhtmetest isolatsioon 0,7 cm võrra. Faasijuhtmele kantakse ülemine kontakt. Kruvi lahtipakkimisel sisestatakse purunenud südamiku osa klambrisse. Hoolikalt, et isolatsioonikiht sinna ei jõua, on kruvi kinnitatud. Samamoodi tehakse kaks kontakti. Korpuse kinnitamiseks ja paigaldamiseks seinale tehakse standardviis.\nNüüd on küsimus, kuidas kaks lambipirnit lüliti korralikult ühendada, pole isegi raske inimese jaoks, kes ei tunne elektrit igapäevaelus. Peamine on jälgida ohutusnõudeid ja konsulteerida spetsialistiga veel kord.\nKahe nupuvajutusega lüliti korralikuks ühendamiseks peame kõigepealt oma tööskeemi arvestama ja mõistma seda.\nKõige sagedamini on see kahesuunalisi lüliteid läbivate lülituslülititega, kuid mõned tootjad pakuvad ka nende juhtmestiku lisaseadmete kollektsioonides kahesuunalist ristlülitit, mille ühendus on erinev.\nSellisel juhul on kahe paralleelkäigu lülitite ühendussüsteemi skeem. Sellest nähtub selgelt, et selline topelt läbilaskva lüliti on kaks eraldi, ühendatud ühel juhul igaüks oma võtmega. Vastavalt toimub juhtmete ühendamine sarnaselt, s.o. kui teate, kuidas ühendada ühe nupuvajutusega lüliti, saate selle lihtsalt paigaldada. Ainus erinevus on samaaegselt ühendatud juhtmete arvul, et mitte segaduses olla, on allpool diagramm juhtmete ühendamisest kahe nupuga valguse lülitiga.\nInstalli näitena võtke ABB Busch-Jaegeri topeltpõhjalise lüliti mehhanism juba tuttavatest Basic55-seeriatest.\nNagu enamik elektripaigaldise töös, peaks käivitus käivituma, lahutades elektrivoolu. Tavaliselt on vajalik lüliti lüliti kaitselüliti või selle kaitseseadme väljalülitamine.\nKahekordse ülekande lüliti paigaldamine algab ühendamiseks mõeldud juhtmete ettevalmistamisega. Vastavalt meie poolt varem arutlusele pandud standardsele skeemile on vaja töötada kuus juhtmeid, tavaliselt kolmest südamikust koosnevat kaablit. Me lühendame neid, juhtmed peaksid ulatuma akna servast 60-80 mm kaugusele.\nSeejärel eemaldame juhtme otsadest 10-14 mm kaugusele asuva ümbrise ja isolatsiooni, nagu on näidatud allpool asuval pildil.\nSuurema mugavuse huvides on AB55 Busch-Jaeger Basic55 pistikupesade mehhaaniline koonus, mida saab orienteerida juhtmete eemaldamiseks lubatavate mõõtmetega.\nPärast seda võite alustada juhtmete ühendamist läbi lüliti mehhanismiga. Klemmide märgistus tagaküljel on järgmine, mille üksikasjalik kirjeldus on toodud meie artiklis "Kahe nupuga läbiklüliti (lüliti) ühendamiseks mõeldud süsteem".\nNagu näha märgistustest, on kõik lülitusmehhanismi klambrid jagatud kahte rühma "1" ja "2", mis vastab läbilaske lülitite arvule, millest see koosneb. Kõige olulisem asi ühendamisel ühendab juhtme juhtmed tavaliselt kontaktidele "L1" ja "L2", meie juhul on tegemist valge kaablijuhiga.\nJa siis teine grupp, terminalides märgistatud "2". Selle tulemusena peaksite tegema järgmist.\nSeejärel pange ettevaatlikult juhtmed pesasse ja paigaldage topeltläbilüliti mehhanism.\nJoondage horisontaalselt, horisontaalselt ja kinnitage kinnituskruvisid, siis on kõige parem kasutada neid, mis on koos põhjaplaadiga. Mehhanismis olevate "kõrvade" kinnitus ei ole alati piisavalt usaldusväärne ja seda kasutatakse ainult juhtudel, kui muud võimalust pole.\nSeejärel pane kaader. Meie puhul on topeltvalgustuse lüliti ühendatud ühe plokiga pistikupesaga, nii et neil on tavaline kahekordne raamistik.\nSelle kinnitamiseks kasutatakse spetsiaalset plastist klambrit, mis asetatakse puksiiri soonde ja kindlustab dekoratiivraami.\nJätkatakse klahvide paigaldamine läbipääsu lülitile, mille järel saate elektrit sisse lülitada ja kontrollida selle toimimist. Kui kõik toimib korrektselt, siis on kahe nupuvajutusega lüliti paigaldamine lõpule viidud.\nKui teil on ühenduses raskusi või pole artiklis leidnud kahekordse võtmega lülituslülitile oma küsimustele vastuseid, kirjuta need materjali kommentaaridele, püüame aidata kõiki!\nJuhtmete korrektse sidumise tehnoloogia\nMillist kaablit on vaja kuumakindlatele vannidele ja kuidas neid paigaldada\nPistikupesa ja lüliti paigalduskarpi valik\nKas kavatsete elektrivõrgu moderniseerimist või uue elektripliidi ühendamiseks köögi elektriühendust kleepida? Siin on kasulik minimaalne teadmisi juhi ristlõike kohta ja selle parameetri mõju võimsusele ja jõujaamale.


Ta peatub neljatärnihotellis-SPAs kuskil Horvaatia pärapõrgus koos grupi õnne otsivate inimestega. Igaühel selles grupis on tootemloom. Kuna ta on uustulnuk, siis määratakse talle automaatselt tootemloomaks KOER koos numbriga 23 – ta on 23. koer. Grupiliikmed ei tunne üksteist, aga annavad üksteisele nõu ja jagavad vastastikku oma uskumusi ja harjumusi. Nad on üsna veendunud, et elavad ÄÄRMISELT ELAVAS maailmas lõputut elu.\nAnne Lise Le Gac kutsub meid arutlema. Ta viib meid maa-alusesse maailma, tutvustab meile marginaalseid kombeid, piraatarmastust ja ristandliike.


Miks pehmendab mao, kõhu, põhjused, ravi, mida teha, kui see maskeerub - Võimsus 2021\nEt mõista, mida teha, et kõrvaldada ebamugavustunne maos, peate välja selgitama probleemi põhjused. Kõige sagedamini kannatab isik kõhuvalu pärast halva kvaliteediga toidu või vee mürgitust. Pärast sööki võib tekkida ebamugavustunne maos, eriti kui toit on liiga terav, soolane või magus. Kui inimene sööb regulaarselt ja rahuldab nälga rämpstoitu, suureneb mao probleemide tõenäosus mitu korda.\nKõigepealt peaksite välja selgitama, millised tegurid põhjustavad valu, ja alles pärast seda saate hakata ravima kõhukinnisust. Kui inimene tunneb maos krampe, määrab arst ravimeid, millel on mao limaskestal rahustav toime.\nRegulaarsed kontrollid arstiga aitavad tuvastada paljusid seedetraktihaigusi esialgses faasis, mis suurendab eduka ravi tõenäosust.\nPõlemine mao sees: kuidas "tulekahju" võita?Artikli sisu: 1. Miks kõrvetis häirib? 1.1 Alatoitumus1.2 Krooniline gastriit või krooniline haavand.1.3 Pankreatiit ja koletsüstiit1.4 Pikaajaline antibiootikumide kasutamine1.5 Onkoloogilised haigused1.6 Pikaajaline depressioon ja stressid1.7 Rasedus või hormonaalsed muutused.\nMida teha, kui mao on valus ja ängis?Artikli sisu: 1 Mürgitus2 Haavand3 Rasedus4 Apenditsiit5 Kõhuhaigused6 Kui hädaabikõne on hädavajalik Kui teil on kõhuvalu ja iiveldus - see on esimene signaal.\nKuidas eemaldada tühja kõhuga valu maosArtikli sisu: 1 Valu tegurid 2 Milliseid ravimeid tavaliselt välja kirjutatakse? 3 Kuidas ennast kõhuvalu vastu aidata? 3.1 Toidusegur 3.2. Mida soovitab traditsiooniline meditsiin? Mõnikord ärkab inimene öösel, nälgib.\nBlogi autor: Dr. Yevtiekhova\nMinu nimi on Julia ja ma olen üldarst. Vabal ajal saadan oma teadmised ja kogemused laiemale publikule: hoian meditsiinilist blogi. Minu blogis. loe edasi\nKõhu kõri on üsna levinud haigus, mis võib esineda kõigil inimestel. See on jagatud paljudeks liikideks, millel on erinevad sümptomid, asukoht, arengu põhjused ja ravi taktika.


Patrick Leahy - Unioonpeedia, mõiste kaart\nPatrick Leahy Patrick Joseph Leahy (sündinud 31. märtsil 1940 Montpelieris, Vermontis) on Ameerika Ühendriikide poliitik, Demokraatliku partei liige, Senati liige aastast 1975.\n6 suhted: Berta Cáceres, Biograafiad (Le), Elon Musk, Märts 2008, PROTECT IP Act, Välismaa poliitikute loend.\nMeeleavaldajad Berta Cácerese surma asjus õiglust nõudmas Berta Isabel Cáceres Flores (4. märts 1971, 1972 või 1973 – 3. märts 2016) oli Hondurase keskkonnaaktivist ja lenka indiaanlaste õiguste eestkõneleja.\nUus!!: Patrick Leahy ja Berta Cáceres · Näe rohkem »\nBiograafiad (Le) loetleb Vikipeedias olemasolevaid või kavatsetavaid artikleid isikutest, kelle nimi algab tähtedega "Le".\nUus!!: Patrick Leahy ja Biograafiad (Le) · Näe rohkem »\nElon Reeve Musk (sündinud 28. juunil 1971 Pretorias) on Lõuna-Aafrika päritolu Ameerika Ühendriikide ärimagnaat, insener, leiutaja ja investor.\nUus!!: Patrick Leahy ja Elon Musk · Näe rohkem »\nUus!!: Patrick Leahy ja Märts 2008 · Näe rohkem »\nPROTECT IP Act ehk PIPA (täisnimega Preventing Real Online Threats to Economic Creativity and Theft of Intellectual Property Act of 2011) oli USA Kongressi seaduseelnõu, mis oleks andnud rakendumisel USA valitsusorganisatsioonidele ning suurtele autoriõiguste valdajatele laialdased õigused võitluseks internetipiraatlusega.\nUus!!: Patrick Leahy ja PROTECT IP Act · Näe rohkem »\nUus!!: Patrick Leahy ja Välismaa poliitikute loend · Näe rohkem »\nPat Leahy, Patrick Joseph Leahy.


meri.akvarist.ee • Vaata teemat - 140l lowtech nano\n140l lowtech nano\nTeema pealkiri: 140l lowtech nano\nPostitatud: 05.02.18 11:46\nTekkis jälle soov endal ja perel akvaariumi järele.\nKuna peale kolimist jäi vana akvaarium ilma valguseta pumpadega lihtsalt vanasse korterisse käima, siis alustuseks oli vanad asjad olemas.\nKäima sai siis pandud 140 liitrine Aquamedic Chromis. 21.01.2018\nSisse läks uus liiv mille pesin hoolikalt läbi fraktsiooniga 0-1 mis minuarust on ilus.\nSoolaks kasutasin ära mingi vana soola mis paar aastat küll seisnud, aga alguseks vast hea küll. Edaspidi soovin hakata kasutama veevahetustel RED SEA CORAL PRO soola.\nKivid pesin vana akvaariumi vees puhtaks ning läksid uude, elusvorme enam küljes ei olnud. Eks tulevik näitab kas tuleb need välja vahetada või mitte kuna ei tea ka nende pooridest, kas ummistunud või mitte. Eks testid näitavad kas hakkavad filtreerima või mitte.\nValgustuseks sai tellitud kontrolleriga Aquamedic Aquarius 30, esialgu tundub täitsa ok valgusti. Tahtsin küll võimsamat, aga akvaarium täpselt 5cm liiga kitsas järgmine oli juba 60cm valgusti akva aga 55.\nVett keerutavad Tunze Nanostream 6025'd, neid tahaks vahetada kontrolleriga lainepumpade vastu, kuna akva magamistoas ning ikkagi hetkel on kuuldav vibratsioon.\nTehnikat hetkel rohkem plaanis ei ole tahaks jätta võimalikult vaikseks seda akvaariumi.\nTeema pealkiri: Re: 140l lowtech nano\nPostitatud: 16.03.18 18:46\nTänaseks siis akva pea kaks kuud käinud.\nVahepeal tekkinud kõva vetikauputus:\nSoolsus - 35\nJa aegunud testidega:\nOotan hetkel soola, mis peaks lähipäevil saabuma, siis saab teha veevahetuse ning vaadata kas näidud hakkavad soola sees olevate lisandite näol mõjuma või tuleb lisaks lisama hakata.\nVahepeal olen Sassalt palju õpetussõnu ning ka erakvähke ning tigusid saanud. Lisaks on akvas üks väike sinine Chrysiptera springeri ning mõned turbod.\nÜhe pisikese rohelise anemooni meenutava koralli ka mille nime ma ei tea!\nUue lainepumba tellisin Ali'st milleks sai kontrolleriga Jebao RW-4, millega olen täitsa rahul.\nLisaks sai keldrist ülesse otsitud skimmer Tunze 9002 mis küll hetkel kõvasti lärmi teeb pumba pärast vist, aga töötab siiski!\nValgusti sain ka kätte selleks on Aquamedic Aquarius 30 koos kontrolleriga, millega olen ka täitsa rahul.\nPostitatud: 19.03.18 12:32\nKh, Ca, Mg näidud on selgelt liiga madalad. Näidud võiksid korralikus merekastis olla umbes sellised: kh 8-9, Ca 400-440, Mg 1300-1450. Kuidas plaanid edaspidi hakata vajalikke leveleid hoidma? Balling?\nPostitatud: 23.03.18 18:55\nTäna siis saabusid tutikad Salifert testid ja refraktomeeter testvedelik, plaanis veel tellida ka combod, et testida ka teste endaid.\nVee parameetreid aitab mul korda saada saksa akvaariumikalkulaator, mida soovitas mulle Sassa.\nOlen balling meetodiga lisanud MgCl2'te 3x42,5g\nMg - 1320-1350\nPO4 - 0-0.03 täpselt enam ei saa aru värvist nagu on läbipaistev aga samas\nNO3 - 0-0.02 sama lugu\nPostitatud: 10.04.18 14:44\nVahepeal pole akvaariumiga midagi muud teinud kui koralle siisse pannud.\nHetkel veeseis järmine:\nCa - 400-410\nKH - 13,7\nPO4 - 0,5-1 ppm\nNo3 - 2,5 ppm\nHetkel kadus rohelus täielikult akvaariumist, asemele tuli pruun.


Šakotis (leedu maiustus)\nŠakotis on puutüve meenutav traditsiooniline Leedu kook, mida serveeritakse tihti pulmade ja sünnipäevade puhul. Valmistatakse spetsiaalses pöörlevas vormis. Mõnikord kaunistatakse šokolaadiga[...]\nŠašlõkk pärineb Kaukaasiast, kuid on levinud üle maailma. Seda valmistatakse lihast, neerudest, maksast ja pekist. Vaheldumisi lihaga tükitakse vardale sibulaid, tomateid, seeni, õunu vm ja grillitakse hõõguvatel sütel[...]\nŠnitsel on õhuke ovaalne paneeritult praetud vasika- või seareielõik.\n1) kakaoubadest ja suhkrust koosnev maiustus; 2) šokolaadist ja piimast, koorest või veest keedetud jook (kakaopulbrist tehtud jook on kakao). Esimesed "šokohoolikud" olid maajad ja asteegid, kes armastasid kakaoubadest valmistatud mõrkjat ja vahustatud jooki "xocolatl"[...]\nŠampanja ehk argikeeles sampus on Prantsusmaalt Champagne'i maakonnast rangeid nõudeid järgides šampanja meetodil toodetud vahuvein. Arhetüüpne, hinnatuim ja kalleim vahuveinidest. Aastakäigu šampanja on ainult ühe aastakäigu viinamarjadest valmistatud šampanja; tavaline šampanja segatakse kokku mitme aasta veinidest[...]\nŠampinjonid on populaarseimad ja levinuimad kasvatatud seened, kuuluvad lehvikulaadsete seltsi. Söödav noor šampinjon erineb temaga sarnasest valgest kärbseseenest roosakate või valkjashallide eoslehtede poolest, hiljem muutuvad need lillakaspruuniks või mustaks, ka pole šampinjonil jalaalust tuppe[...]\nLiköörisort, mis saanud nime Chartreuse’i oru järgi Prantsusmaal. See kartusiinlaste kloostriliköör sisaldab 130 ürdiekstrakti. Algselt toodeti seda Grande Chartreuse kloostris, nüüd Voironi linnakeses, aga endiselt kloostrimunkade järelvalve all :) Tuntakse eelkõige rohelist šartröösi (55%), mis saab värvi klorofüllist, ja kollast šartröösi (43%), mis on mahedam ja magusam[...]\nŠeiker ehk raputi on tihedalt suletav joogisegamisnõu. Kasutatakse kokteilide valmistamisel.\nŠerbett on kas 1) paks magus (pähklitega) mass suhkrust ja puuviljadest või kohvist või kakaost (Eestis enim levinud tähendus) 2) idamaine karastusjook puuviljamahlast ja suhkrust 3) maitsestatud ja külmutatud suhkruvesi ehk vesijäätis (Euroopas ja Ameerikas enim levinud tähendus)[...]


Tallinna Linnateater ootab vanemat kooliiga Salme kultuurikeskusesse : Õpetajate Leht\n25. sept. 2020 Triin Sinissaar dramaturg - Kommenteeri artiklit\nPriit Pius lavastuses „Nad tulid keskööl“. Foto: Siim Vahur\nTallinna Linnateater toob sel sügisel välja kaks lavastust, mis võiksid pakkuda huvitavat täiendust gümnasistide õppeprogrammile. Mõlemad neist etenduvad Salme kultuurikeskuse suurel laval, mis teeb loodetavasti ka piletite hankimise tavalisest lihtsamaks.\nDiana Leesalu käe all valmib 24. oktoobriks lavastus „Nad tulid keskööl“. Seni eduka telestsenaristina tegutsenud Mark Hayhursti 2014. aastal valminud esiknäidend viib vaataja Hitleri-aegsele Saksamaale. Loo peategelane on noor juudi päritolu advokaat Hans Litten, kes söandas 1930. aastate alguses avalikult oponeerida tollal alles võimu poole pürgivale Adolf Hitlerile, süüdistades teda natsipartei baasil asutatud rünnakrühma Sturmabteilung liikmete ehk pruunsärkide vägivallategude mahitamises. Litteni terav ristküsitlemine pani Hitleri nii poliitiliselt ebamugavasse kui ka isiklikult piinlikku olukorda ning seda alandust tulevane füürer ei andestanud. Hitleri võimule tulles oli Litten üks esimesi, kes segastel ajenditel Riigipäevahoone põlengu ööl arreteeriti.\nHayhursti näidend jälgib Hans Litteni edasist saatust vanglates ja koonduslaagrites, kus teda kinni hoiti, ning Hansu ema Irmgard Litteni väsimatuid pingutusi oma poja päästmiseks. Kuigi Littenile, keda vahel ka Hitleri isiklikuks vangiks kutsuti, langes osaks palju kannatusi, pääsesid isegi laagritingimustes mõjule tema ärgas vaim, laialdased teadmised, erakordne mälu ja sisemine vabadus ning ta sattus seal kokku mitmete saatusekaaslastega, kes olid samavõrra silmatorkavad isiksused.\nSellel lool ei ole klassikalises mõttes õnnelikku lõppu, ometi on Hayhursti näidend kantud vankumatust usust inimväärikusse ja headusesse ning teadmiste, kunsti ja kirjanduse tervendavasse mõjusse isegi kõige rängemates oludes. Lugu annab palju mõtlemisainet nii ajaloo kui ka tänapäeva poliitiliste ja ühiskondlike suundumuste teemal.\nHans ja Irmgard Littenit mängivad Priit Pius ja Anu Lamp, teistes rollides astuvad üles linnateatri näitlejad Argo Aadli, Kalju Orro, Indrek Ojari, Egon Nuter, Tõnn Lamp ja külalistena Aksel Ojari, Egert Kadastu, Ando Tammsaar, Jarko Rahnel ja Joonas Eskla. Näidendi tõlkis Triin Sinissaar, lavastuse kunstnik on Jaagup Roomet, muusika loob Ardo Ran Varres, valguskujundaja on Rene Liivamägi, helikujundaja Arbo Maran ja videokujundaja Lauri Urb.\nÜhe värvika ja kultuurilooliselt olulise inimese ümber keerleb ka linnateatri selle sügise teine lavastus Salme kultuurikeskuses. Riina Roose lavastus „Osnap“ on pühendatud linnateatri (toonase Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri) esimese peanäitejuhi, legendaarse lavastaja ja eesti teatrihariduse alusepanija Voldemar Panso 100. sünniaastapäevale. Pansost kui teatrimehest ja isiksusest on kirjutatud mitu näidendit, linnateatri lavastus aga püüab avada tema vähem tuntud külgi. „Osnap“ kannab alapealkirja „Muusikarännak Voldemar Panso jälgedes ehk Kirev kava kupleest missani“, niisiis on väga oluline komponent lavastuse juures muusika. Riina Roose on öelnud, et ennekõike sai ta inspiratsiooni oma lavastuse jaoks avastusest, et teiste annete kõrval olid Pansol üllatavalt suured teadmised muusikast, ta nautis väga erinevaid muusikastiile orelikontserdist Bellmani lauludeni ning oskas ise koduorelit mängida.\nSamuti oli Panso suur rännumees ja Nõukogude ajale ebatüüpiliselt õnnestus tal maailmas palju ringi reisida – ka tema reisiseiklustest ja -muljetest tuleb „Osnapis“ juttu, lisaks on teatri disainiosakonnal plaanis Salme kultuurikeskuse fuajees üles panna näitus Panso reisimeenetest ja -fotodest.\nKolmanda komponendina vaatleb Riina Roose lavastus Pansot kui kirjameest, kelle sulest on lisaks teatritekstidele pärit följetone, portreeartikleid jpm. Nooruses avaldas ta oma kirjutisi Osnapi pseudonüümi all – sealt ka lavastuse pealkiri.\n„Osnap“ valmib trupi ühistööna nagu Roose eelmisedki lavastused linnateatris, mis tutvustasid vaatajale eesti teatri- ja filmimuusikat. „Mind julgustas, et olen saanud teha meie teatris mitu kava, „Eesti teatri laulud“ ja „Eesti filmi laulud“,“ on Riina Roose öelnud. „Esiteks on olemas potentsiaalne seltskond, kellega sellist lavastust teha, ja teiseks on need kavad pakkunud tegijatele ja kuulajatele-vaatajatele nii rõõmu kui ka teadmisi. On oluline, et lavastus oleks hariv. Sest ega me ülearu palju oma kultuurist ei tea – või õigemini, alati võiks rohkem teada – ja see on üks võimalusi ise teada saada ja teistele oma avastusi jagada.„\n30. novembri ehk Voldemar Panso sünniaastapäeva eel on Tallinnas plaanis terve hulk Pansole pühendatud sündmusi, näiteks tema Traadi-dramatiseeringu „Tants aurukatla ümber“ lavastatud lugemine Eesti Draamateatris, lavakunstikooli ning Eesti teatriuurijate ja -kriitikute ühenduse korraldatav teatrihariduse konverents, mitmed raamatuesitlused ja näitused, postmargi esitlus ja Panso preemia üleandmine koos EMTA lavakunsti osakonna etendusega, mis seekord leiab aset Theatrumis.\n„Osnap“ esietendub Panso nädala raames 25. novembril. Meeskonda kuuluvad veel lavastaja abi Anu Lamp, kunstnik Kristjan Suits ja kostüümikunstnik Anu Konze, näitetrupis on Hele Kõrve, Sandra Uusberg, Kristiin Räägel, Andero Ermel, Argo Aadli, Mart Toome, Kaspar Velberg, Indrek Ojari, Simo Andre Kadastu, klaveril saadavad Jaak Jürisson ja Riina Roose.


Magento arendus | FED OÜ\nMagento on väga laialdaste võimalustega ja lihtsasti kasutatav e-poe platvorm, mille tasuta versioon sobib väiksematele ja tasuline versioon nõudlikematele, kuni kümnete tuhandete toodetega veebipoodide jaoks.\nPlatvormile on saadaval suur hulk kujundusteemasid oma stiilile ja brändile kohandamiseks ning lisasid tehnilise toimivuse, mõnusa ostukogemuse ja müügiefektiivsuse parandamiseks.\nMagento eelised on selles sisalduvad turunduse-, otsingumootoritele optimeerimise ja tootekategooriate haldamise tööriistad.\nMagento peamised eelised\nSuur valik kujundusmalle ja piiramatud võimalused e-poe väljanägemise osas\nMobiilile kohanduv disain\nTuhanded juurde installeeritavad lisafunktsionaalsused\nErinevate keelte, valuutade ja hindade võimekus\nPersonaalsete pakkumiste, kupongide ja allahindluste võimalus\nLihtne tootekategooriate haldamine\nTõhusad turundus- ja SEO tööriistad\nKuidas saame Magento puhul aidata\nMagento e-poe ehitamine nullist\nTeenus sisaldab teemavalikut, valmis moodulite installeerimist ja vajadusel rätsepatööna moodulite ja kasutajaliideste ehitamist.\nE-kaubanduse puhul on veebilehe kiirus üks kriitilisemaid tegureid, millest oleneb, kas ostetakse sinult või vajutatakse tagasi nuppu. Oluline on e-pood seadistada nii, et oleks tagatud parim kasutajakogemus, kuid ei kannataks süsteemide toimimise kiirus.\nKoodi- ja turvavigade parandamine\nIkka juhtub, et töö käigus tekivad koodivead. Pakume ka Magento veaotsimisteenust. Samuti teavitame ja harime, miks need tehnilised probleemid on tekkinud.\nTarkvarauuendused ja kasutajatugi\nVõib juhtuda, et tarkvarauuendused tekitavad lehel vigasid ja soovimatuid muudatusi. Seepärast võiks seda läbi viia spetsialist, kes teab, mida uuendamine kaasa toob ja teeb uuele versioonile põhjaliku testimise. Kasutajatoe teenus tähendab igapäevast võimalust küsida abi ja konsultatsiooni.\nTeenuse kvaliteedikontroll, serveri audit, lisatööd\nKui puudub adekvaatne ülevaade, milliseid lisasid poele on lisatud, kas ja kuidas on tagatud kliendiandmete turvalisus ja kuidas server järele tuleb, on mõistlik läbi viia mitmeosaline kvaliteedikontroll, mille abil teeme enne lisaarendusi kõigepealt kindlaks nõrkade kohtade algpõhjused.


Kuidas päästa inimest tuulegeneraatorist? | Tuuleenergia\nEesti uudised, ETEA uudised, Tuuleenergia blogi, Uncategorized - Tuul August 17, 2020\nEesti tuuleenergia valdkonda saab enda tegutsemisajale vaadata tagasi hea tundega, meil ei ole tuulikutes juhtunud fataalseid tööõnnetusi. Põhjus on tuuleenergiaettevõtete selgepiirilises suhtumises tööohutusse. Tuulegeneraatorites teevad tööd ainult selleks sertifitseeritud spetsialistid. Eestis järgitakse Global Wind Organisation rahvusvahelisi ohutusstandardeid, mis nõuavad spetsialistidelt jätkukoolituste läbimist iga kahe aasta tagant.\nKuigi tuulikusse sisenetakse vaid vajadusel ja kõik tuulikusse sisenejad on ohutuskoolitused või vähemalt ohutusinstruktaaži läbinud, on tuulik siiski ohtlik tööpaik. Vaadates tulevikku on oluline olla valmis võimalikeks õnnetusteks. Mis juhtub siis, kui inimene, kes asub 100 meetri kõrgusel tuulikus saab viga ja teda tuleb aidata sealsamas tuulegeneraatori gondlis ning toimetada võimalikult ohutult haiglasse?\n“Päästjatel puudub täpsem ettekujutus kuidas käituda erinevate sündmuste puhul tuulikutes. Seda kindlasti ka seetõttu, et Eestis on olnud selliseid sündmusi vähe. Kindlasti peab päästjate teadlikust ja oskusi arendama selletaoliste sündmuste puhul. Loodame, et õppuste käigus leiame kitsakohtadele lahendusi ja milliseid päästeteenuseid on sündmuste lahendamiseks võimalik kasutada. Kindlasti oluline on hoida infoväljas Terviseametit ning Politsei- ja Piirivalveametit. Kes tahes esmareageerija peab ära tundma millise sündmusega on tegu ja osata juba alguses kaasata vajaliku ressursi.” Indrek Agar, Päästeameti valmisoleku talituse eskpert.\nKeerulised päästmisoperatsioonid nõuavad mitmete osapoolte koostööd. Eelmisel aastal alustasid Eesti Tuuleenergia Assotsiatsioon, Eesti suurim tuuleenergia tootja Eenefit Green ja Päästeamet koostööd, et valdkond kaardistada ja välja töötada tegevusrutiinid.\nKaardistamisel ilmnesid mitmed kohe lahendust vajavad ja suuremad seadusandluse muutmist vajavad asjaolud. Esimese lahendusena lisati tuulikute asukohad Päästeameti kaardirakendusse, koos mõlemale osapoolele sobilike märgistusega. Teadmiseks, varem oli energiaettevõtetel ja päästeametil kasutusel erinevad koordinaatide süsteemid, mis õnnetuse korral pikendaks tunduvalt õnnetuspaigale jõudmise aega.\nTuulegeneraatoris töötamisel kannavad kõik spetsialistid ohutusrihmasid. Õnnetuse korral takistavad ohutusrihmad küll inimese kukkumist kõrgustelt, kuid takistavad keha verevarustust. Seetõttu on eriti oluline ajatelg, kui inimene õnnetuse korral reaalselt abi saab ja selle abi professionaalsus. Sellist abi saab anda ainult kiirabi.\nKuna kiirabil ja Päästeametil ei ole täna (õnneks) veel kogemust reaalsest tuulikust inimese päästmisega, alustasime kõigi osapoolte tuulegeneraatorite ohutuse koolitamisega. Alustasime turvalises Reval Merekooli klassiruumis, kus rahvusvahelise kogemuste ohutusinstruktor Raivo Männik selgitas mida tuulegeneraatoris ohutuse valdkonnas praktiseeritakse.\nÕppekäik Enefit Greeni Viru-Nigula tuulepargi tuulikusse osalejate senised teadmised reaalselt proovile. Kiirabist Jaanus Tramberg ja päästeameti spetsialistid Erkki Põld ja Indrek Agar viibisid üle kahe tunni tuuliku gondlis, kus Enefit Green tuuleenergia valdkonnajuht Siim Ots tutvustas tuuliku ehitust ja spetsiifilisemaid nüansse, mis võib juhtuda ja kuidas saab viga saanud inimest erinevates olukordades aidata. Mõtteainet ja arutluskohti tekkis hulganisti. Järgmise etapina kaasatakse kogu protsessi Siseministeerium ja Tervisekaitseamet, kes on riiklikul tasandil valdkonna poliitikate ja tegevusstandardite kujundajad.\nSellel sügisel kogunevad kõik osapooled laua taha, et läbi mängida lauaõppus ehk table task. Mängime läbi stsenaariumi, kus inimene on tuulikus viga saanud ja tuleb kõne hädaabinumbril. Lauaõppuse eesmärk on teada saada kõik võimalikud asjaolud, mis telefonikõnest, kuni inimese haiglasse toimetamiseni protsessi mõjutada võivad. See nõuab suurt koostööd kõigilt osapooltelt. Järgmisel varakevadel toimub reaalõppus tuulikus. Läheme päris tuulikusse, kust toimetame haiglasse vigastatud inimese.\nTulles tagasi alguse juurde, siis Eestis ei ole täna juhtunud ühtegi fataalset õnnetust tuulikus ja kõigi asjaosaliste siiras soov, et see nii ka jääks. Tuuleenergia ettevõtted võtavad ohutust jätkuvalt ülitõsiselt ja tuulikusse saavad siseneda vaid selleks ettevalmistuse saanud inimesed. Kuid kõigile osapooltele on vajalik kindlustunne, et õnnetuse juhtumise korral me ei hakka otsima õiget tuulikut või vaagima, kuidas inimene kõige paremini haiglasse toimetada. Me oleme valmis ja loodame, et neid oskuseid ei tule reaalsuses järgi proovida.


💄 Pink Tax teeb sind nii hulluks ja need kaks kaubamärki teevad kõik, mida nad suudavad seda skandida - 2019\nPink Tax teeb sind nii hulluks ja need kaks kaubamärki teevad kõik, mida nad suudavad seda skandida\nNagu ütleb: "Inimesel on palju asju, mis ei ole ausad." Kuid üks asi kindlasti ei tohiks teie sugu igapäevastes kirjete puhul tarbetut hinda hinnata. The New York City Department of Consumer Affairs (2015) läbi viidud 2015. aasta uuringu käigus ilmnes roosa maks, mis on hinnaerinevuste lahknevus. Pärast seda, kui sajad tooted olid uuritud ja kokku puutunud, oli üsna ilmne, et naiste tarbijate jaoks mõeldud tooted on hinnaga keskmiselt seitse protsenti kõrgem, mis on umbes 1 351 dollarit rohkem kui mees maksaks. #Metoo ja Time's Up liikumise järel on üsna naeruväärne, et naistele orienteeritud toodete hinnatõus on isegi diskussiooni teema.\nTänu oma nimele, kuna tütarlastele ja naistele turustatavate toodete roosa värv oli, määrati hindade erinevus naiste tarbijate hindamise viisiks. Hinnad on oluliselt kõrgemad: esemed, mis on roosa või naistele otseselt suunatud, nagu isiklikud hügieeni- ja kosmeetikatooted, nimelt tampoonid, deodorandid, habemeajamisvahendid, juuksehooldusvahendid ja keha pesemised ja kreemid.\nEttevõtted, nagu näiteks Euroopa vahakeskus ja femal-centric raseerimisfirma aktsiate märkimise kasti kujul, võtavad vastu roosa maksu ja on käivitanud kampaaniaid, et teavitada tarbijaid sellest, mis tegelikult toimub. "Kahjuks on 2018. aastal mitmed probleemid, mis mõjutavad naisi nagu sooline palgaerinevus, Time's Up ja maksud tampoonide kohta," ütleb Euroopa vahakeskuse president ja turundusjuht Sherry Baker. "See on midagi, mida me laseme pigem varem, mitte hiljem, ja kuidas me saame mõjutada roosa maksu tõelise teadlikkuse kaudu."\nEuroopa vahakeskus võtab tugeva hoiakut kampaania nimega "Axe Pink Tax", et tõsta teadlikkust tarbetutest maksudest ja julgustada naisi selles küsimuses mõtteid ja arvamusi avaldama. Algatus inspireerib naisi ka julgelt tegutsema ja saatma #axthepinktax selfie sotsiaalse meediaga spordisündmusi, mis on roosa (kõik Euroopa vaksikeskused neid tasuta koondavad), et "taset mänguruum" ja "tõsta auk" maksu vastu. "Nägemused on mõnikord ekspressiivsed ja suudavad ületada seda, mida võite öelda. Roosa lihvi eesmärk on avada vestlus selle kohta, miks võivad külalised neid ja millised on need kõik. See on tugev teadlikkustase, "ütleb Baker. Aprillikuu jooksul pakub Euroopa vahakeskus kõigile külalistele, olenemata soost, 13,51 protsenti kõigist teenustest või toodetest.\nNagu ka Euroopa vahakeskus, on naissoost sõbralik habemeajamishaas äriühing Billie hinnanud oma mudelit, mitte roosa maksu, muutes selle joonisega konkurentsivõimeliseks selle, mida mees maksaks habras. Nad teevad ka edasi Pink Taxi areenil ja tutvustasid hiljuti oma roosa maksusoodustust, hüvitist, mis maksab naistele roosade habemeajamisvahendite eest ülekulu. Lihtne lunastada on tagasimakse Billie veebisaidil, kus tarbijatele antakse lingid, mida hiljem ostude tarbeks kasutada, et nad suhtuksid sõpradega linki.\nLihtsaim viis roosa maksu vältimiseks on meestega turustatavate esemete ostmine. Või tee isegi paremini paremini - ja toetage kaubamärki, mis sillutab teed muutma naiste tulevikku kõikjal.\nKui tihti te juukseharjad puhastate?\nUus kollektsioon: MAC Baroque Boudoir\nKäsimudeli top näpunäited


Pealkiri: Audi S6 C5 4,2 - 2000 - kuno666 (Vastuseid: 62 | Vaatamisi: 17995)\npostitati 29.04.20 20:03\nEi ole tavaline "hall metallik diisel"peaks ütlema Ilus ja silm puhkab!\npostitati 30.04.20 06:24\nMega vinge C5 ikka, pole sellest generatsioonist väga midagi arvanud aga see auto näeb küll väga kena välja.\n+1 . Velg on ka nagu rusikas silmaauku.\nHallil/hõbedasel üldiselt kõik täiesti üheks saad sa ainult siis, kui terve auto korraga üle värvid.\nEks saab ka hajutada aga siis võib olla, et läheb lihtsalt üks ots autost sujuvalt heledamaks/tumedamaks või on terve auto "pilves" .\npostitati 30.04.20 07:45\nC5 kerel ongi ainult RS-i välimus nagu selline komplektne ja midagi puudu justkui polegi. Pamperid, tiivad, karbilaiendid... võta mõni element pildilt ära ja ongi puudulik.\nVelg on maitse asi, neid võib vastavalt tujule ka vahetada, aga muu on normaljokk.\nEi jõua ära imestada kuidas inimesel on hoov autosid täis ja kõigile jagub pühendumust.\npostitati 30.04.20 08:14\nVäga viis tõesti. Lip minu silmis natuke massiivne, aga parem kui ilma.\nNumbrimärgi tähed võiks teises järjestuses olla "slr".\npostitati 30.04.20 12:46\nTänud kõigile . Eks mul endal võetud selle autoga siht võimalikukt agresiivne ja tänu nendele velgedele oli see lihtne saavutada. Eks lähedalt vaadates leiab ka defekte nagu üks katkine velje kroom lipp ja laki koorumist aga tundub, et seeaasta nagunii mingeid üritusi ei toimu siis hea nende asjadega tegeleda. Veljed lähevad talvel tegemisse ja pleki võtan maha ja alt lõikab üle. Kui rahaline seis lubab siis äkki lasen ka pealt pinna üle teha kuna hetkel seal kohati ussi kuna pole uued veljed. Sellel autol on esitiibade erinevus sellest ka juba, et kogu rs ring ja esitiivad on rs6 pealt ja saksas neid detaile üle ei värvitud. Esistange parema nurga lasin ise ära teha ja üllatavalt hea jäi. Teine s6 mis meil ka hõbe sai lastud uks värvida ja sellel isegi pole tooni vahe sees. Korra mõtlesin juba praegu lasta parandusi teha aga kuna lõpuks on neid detaile päris palju siis lihtsam on minna kohe ülevärvi teed ja selleks puhuks on üks teine toon välja valitud aga see kõik saab toimuma järgmine aasta. Ma tean, et paljudele meeldiks selline oem look aga mulle endale just meeldib rs6 puhul see lai ja sportlikum välimus. Eestis ongi kuidagi tagasihoidlik see autode kultuur.\nNr tähtedega joppas sellesmõttes, et ennem seda ja peale hakkas tulema dck ja dmb\nlipiga ole ka see, et kellele see meeldib ja kellele kohe mitte üldse. Tegelikult tootja poolt on ette nähtud ta mingi 5-10cm sissepoole aga siis oleks nagu jäänd ta kuidagi stange alla peitu ja siis saigi proovitud esimese äärega tasa ja hetkel endale meeldib nii rohkem. Kuidagi mõnusalt lai ja madal nüüd nina. Eks kui üheltmaalt häirima hakkab siis saab panna nii nagu originaalis. Ideaalis tahaks külgedele ja taha samuti need lisad osta aga hetkel cabrio sõitma saada tähtsam.\nEks mul ole tegemiste nimekiri veel pikk aga ei saa teisi autosi unarusse jätta ja otseslt midagi hetkel silma ei karju ka Esituled näiteks on väikse luubiga ja tahaks saada suurega nagu rs6 el on. Kindlasti ka bixenon luubid sisse. Kroom liistud lähevad mustaks ja reelingud samuti. Hetkel ongi originaal rs6 juppidest puudu brushed aluminium peeglid, aknaliistud ja katusereelingu. Salongist rs6 rool mis labadega aga seda vaikselt otsin. Ma muidugi ei tea kas kõigil on see brushed aluminium teema kuna ebays müüakse kroom detaile ka rs6 pähe.\nAutopark ole suur ja aga samas ainult 1 autoga oleks ka igav. Hetkel nagu ongi mõnus see, et ükski auto ei tekita seda üksluiset tunnet. Vahest sõidan d2 igapäev, vahest c5 ja võimalus veel manu s6 sõita ja e30. Gaasiga on nii odav sõita ka, et nagu kütuse pärast ei pea üõdse muretsema.\nSalongis sain ka nüüd puidu ära ja käigukangi ümbrise carboni. Kuna mul vanem käiguvahetaja siis oli vaja auk suuuremaks teha.\npostitati 01.06.20 10:13\nKuna eelmistel c5 tel sai pakett klaasid siis oli ka isu leida sellele autole need. Kuna vana diisel c5 küljest oli need võimalik ära osta siis nii sai ka tehtud. Mingiaeg läheb esiklaasile solar kile ka või siis üldse solar klaas aga eks see selgub hiljem. Ega väga muud midagi polegi teinud. Positiivne on see, et uksed on seestpoolt täiesti roostevabad. Kuna aga kuut on mul heledam siis vaja see ka üle kiletada. Pakettidel sai lastud tookord uus kile panna kui need diisli külge läksid.\npostitati 01.06.20 10:46\nTäitsa kena ju saanud.\nMa jupp aega mõelnud, mis teema selle nr märgiga on...\npostitati 01.06.20 11:50\nNo mingiaeg tahaks teised lisad ka ikka alla saada juurde. Sõbra rs6 just sai terve ring ja ikka väga hea näeb välja nendega.\nSeda nr arkis pakuti siis sai see ka kohe võetud. Mulle meenutas see kohe PUBG-ist SLR snaiprit Tooaeg oligi suur hirm et ei satuks DMB, WCL ega ka DCK\npostitati 03.07.20 16:01\nÜkspäev tekkis mõte, et peab ikka manuks ära tegema. Sõbralt sain odavalt kasti kiti ja nüüd vaja veel hooratast ja sidurit.\nAuto: Audi S6 C5 4.2\npostitati 05.07.20 12:06\nTõsine ettevõtmine. Kui kalliks manuaaliks tegemine läheb ja mis vana kastiga plaan teha?\npostitati 05.07.20 13:48\nKuna ma eelmise c5 v8 olen selle tee juba läbi käinud ja seekord tulid jupid pea 2 korda odavamalt siis ilmselt saan väga odavalt hakkama. 350 oli kasti kit, 60 sidur ja hooratas läheb ilmselt 180e. Kasti komplekt 2,5tdi alt aga seekord 3,89 mitte 4,11 ülekanne. Diffri kohapealt nüüd ei teagi kas s6 on ka 3,89 või 4,11 nagu s8. Siduriks läheb s6 20v originaal, survelaager vahetükiga ja hooratas r5 60.2 trigeriga. Vana kast jääb ilmselt varuks a8 jaoks aga kui sul vaja seda plekist triggeri ratast siis mul on üks s6 moto veel kust selle saaks\npostitati 05.07.20 14:01\nSelge. Eks kasti tasub kindlasti varuda. Flexplate rattase suhtes olen avatud pakkumistele. Hetkel olen saanud hõbenoolest ja forssist pakkumisi. Kõige mõistlikuma pakkumise tegi forss, uus flexplate rattas + kast maha ja peale = 670€ + varuosale ja töödele garantii.\npostitati 05.07.20 15:17\ned50: Mis sellest kastist varud lase olemasolev korda teha ja elu lill.\nkuno666: Millal A8 man swapi võib oodata?\npostitati 05.07.20 15:37\nÖeldi ju, et kast jääb A8-le varuks. Enda kasti lasen jah korda teha, ootan veel pakkumisi ja siis otsustan.\npostitati 05.07.20 15:38\nA8 swapi ei tule. A8 selline mugav igapäeva auto. Muidu pigem müüks praeguse d2 maha ja ostaks sõbra fl tehase manuaal s8 ära\npostitati 30.07.20 18:42\nKuna ükspäev pani terosan v8 tuled müüki 100e paar siis esialgu arvasin, et need hetkega müüdud. Õhtul avastasin, et alles upitud teemat ja sai kohe uuritud neid. Kuna tuled olid alles sai kohe ük ära tehtud ja täna sain tuled kätte. Tuled ise vägahead ja kõik kinnitused j asjad korras. Kuna pirnid ja plokid olid ka küljes siis sai kohe ka tuled külge pandud. Kuna mul enda tuled on juba korra lahti käinud ja reflektoril täpid siis sai kohe need laiali tõmmatud. Positiivne on see, et see s6 tule spiraal on eraldi tükk ja selle eemaldamisega on ruumi suure luubi jaoks. Nüüd tellin uued 3 tollised bixenon luubid ja teen ühed tuled tumedaks niiet suund ja täistuli jääb kroom. Teised tuled jäävad kroomiks ja sinna tahan sinised bixenonid tellida, et siis oleks kaks komplekti ja vastavalt tujule saan neid vahetada. Kuna v8 c5 tuled on suht defka ja kallis kraam siis neid müüma ei hakka kuna kunagi ei tea millal endal vaja võib minna.\npostitati 15.08.20 06:43\nVahepeal siis sain hooratta mis siis hetkel on ümber tegemisel. Nüüd siis peaks kõik manuaaliga seoses olemas olema. Huvitav mis ülekandega s6 tagadiffer on? Hetkel pole autoalla ronind aga s8 atm oli juba 4,11 ülekandega differ all. Eile sai kõvasti proovitud masinat ja peale seda mingi anomaalia nagu mingi punn oleks motol ees, et alt ots tuim ja mnt sõidul enam käiku kohe alla ei tõmba vaid venitab niikaua kuni käib nagu mingi pops ja siis käik all ja minek ka. Hetkel tundub, et vist mingi katt lõppes ära kuna korra oli sumpas mingid valged peenikesed pleki tükid. Eks see selgub lähipäevil kui üv saab tegema minna. Hetkel ootavad tuled ka tegemist kuna luubid pole veel poola lattu jõudnud siis pean ootama. Ime kombel on need 100e eest ostetud tuled päris korrlikud ja isegi näitavad midagi. Ainuke jama, et paremas tules tekib pestes niiskus sisse.\npostitati 15.08.20 17:07\nKui viitsid siis võiksid enne ja pärast pildid teha. Endal Allroad 3" Hella projektorite peale tehtud - näitavad paremini kui uued.\nUued tule klaasid saad nii, et ostad odavad mitte xenon tuled ja tõstad klaasid ümber xenonidele - sobivus 1:1 le.\nEndal on ka D2l 3" luupide vahetus plaanis. Kuid see vist suurem sobitamine, et tulemus hea saaks!?\npostitati 15.08.20 17:15\nMul ju v8 seega tuleklaase teisi ei saa kasutada. Sellesmõttes on halb ja peab vanad ära pollima. Reflektori osa tahaks proovida kas see sobib tavalise c5 oma ka või ikka kuju teine. 3 tolline luup tavalise sisse oli olnud väga lihtne panne. Venna naise c5 tehti alles. Kui luubid ükskord saan siis teen väikse pildi materjali ka. Ilmselt kinnitusi vaja natuke leiutada kuna väike erinevus luubi kinnitustel aga selle vastu aitab näiteks laste konstruktor kust saab jubinaid Õnneks on tehtud v8 tuledel sisu sama ainult s6 ja a6 omadel on luup ise väiksem ja siis see siiru viiru junn seal ees. Selle saab nõksudest lahti lükata ja ongi 3 tollise pesa olemas nagu c5 rs6 ja fl c5 tdi näiteks.\npostitati 15.08.20 20:16\nMul tehase manual S6 all on 37/9 tagadiffer.\npostitati 16.08.20 15:35\nS6 vaatasin hetkel all EUU differ mis siis 4,11. Siis ikka ei pääse diffri vahetusest kuna mul kasti kitt on fl 2,5tdi alt mis siis 3,89.\npostitati 21.09.20 12:45\nVahepeal sai siis hooratas valmis ja nüüdseks siis kõik manuaalitamise asjad olemas. Töö aga võtab ette alles talve poole.\npostitati 21.09.20 16:38\nKuigi mõni aasta tagasi oleks pea-aegu ka C5 S6 ostnud, siis üldiselt C5 kere eriti ei istu. Sinu oma on aga vägagi ilus. Veljed ja front splitter muudavad muidu ümarad kerejooned mõnusalt sportlikuks.\npostitati 10.10.20 18:24\nTäna sai mitu asja korda. Ette sai toodud rs6 oem tuled mis siis 3 tollise luubiga ja bixenon. Sinna sisse sai ka uued luubid ära tellitud. Samuti sai rs6 ploki sisse. Kuna c5 on mingi teema, et päris igale c5 teise c5 plokk ei sobi siis sai ka täna mitmest plokist 2 autojaoks valmis komplektid. Nüüd siis kuvab kompu õigeid näite ja ka valgus on nagu rs6 omal originaalis .\npostitati 19.10.20 11:06\nVahepeal sai siis tuled tagasi kokku pandud. Orig s6 tuled sai siis 3 tollise Bixenon luubile ümber tehtud. Kuna rwflektorid olid täpilised siis sai ka need tuled mustaks värvitud. Need tuled on ka müüa kuna endal pole neid kuhugi panna. Ühed s6 omad sai juba ära ka müüdud.\nKuna vaikselt hakkab talv tulema siis peab vaatama kuhu pilli seisma saaks panna kuna ei viitsi hakata talvekaid ostma sellele ja veelvähem kõrgemaks keerama sellepärast.


Indias on "PUBG Mobile'i" mängimise eest arreteeritud 10 teismelist | Diktor\nIndias on “PUBG Mobile’i” mängimise eest arreteeritud 10 teismelist\n15. märts 2019 kell&nbsp13:45\nKäputäies India linnades on ära keelatud ülipopulaarse Battle Royale mängu “PUBG” mobiiliversiooni mängimine ja tundub, et ametivõimud suhtuvad keeldu tõsiselt, sest selle rikkumise eest on arreteeritud juba kümme teismelist, vahendab The Guardian.\nArreteeritud teismelised võeti politsei poolt vahi alla, kuid vabastati mõne aja pärast hoiatusega, selgitas India põhjaosas asuva linna Rajkoti politseikomissar Manoj Agrawal.\n“PUBG Mobile’i” keeld jõustus eelmisel nädalal põhjusega, et see mõjutab noorte eksamitulemusi ja toob lastes esile vägivaldseid tendentse. “Need mängud mõjutavad laste ja noorte haridust, käitumist, kõnemaneere ja arengut,” selgitati 6. märtsil Rajkoti politsei poolt avaldatud teates.\n“PUBG Mobile” on tekitanud Indias palju kõneainet ja sel teemal on sõna võtnud ka riigi peaminister Narendra Modi. Kui riigijuhilt küsiti veebruaris videomängude negatiivsete mõjude kohta, küsis Modi vastu: “Kas räägime “PUBGist”? Nagu kõigel muul on ka tehnoloogial oma head ja halvad küljed. Vanematena peame me õpetama oma lapsi tehnikast viimast võtma ja innustama neis huvi uute asjade vastu.”\nKorraldusega, millega keelati ära “PUBG Mobile’i” mängimine, keelustati ka kurikuulsate Momo-sõnumite levitamine. Huvitaval kombel ei ole ära keelatud aga teist suurt Battle Royale hiiglast “Fortnite’i”, mis on samuti mobiilidel saadaval. Küllap leitakse siis, et see ei pärsi haridust ja noorte arengut.\nMärksõnad: fortnite, india, mäng, politsei, pubg, videomäng\nBattle Royale mängu “PUBG” looja e-spordist: “PUBGil” on teiste võistlusmängude ees üks oluline eelis


Vooremaa Mine istu kunsti!\nMine istu kunsti!\nJõgeval Betti Alveri muuseumis on ülemöödunud laupäevast avatud Mairi Hüüdma näitus “Seoste tekkimise ruum”. Näitusel on seekord väljas vaid üks taies, mis kõneleb piiridest ja piirangutest inimese sees ja ümber, aga ka võimalustest, mis piiridest hoolimata avaneda võivad.\nAutor ise nimetab oma taiest läbimõeldud esemepaigutuseks. Taiese n-ö tuuma moodustavad kaks tugevale alusele kleebitud fotot. Ühel neist on kujutatud tellistest müüri, millele kirjutatud venekeelne sõna „zapreštšjon“ (keelatud), teisel on samast sõnast välja kadreeritud keskmine osa „eštšjo“ (veel, rohkem). Kõik ülejäänud asjad, millest näitus koosneb, aitavad kahe sõna vastandusest sündivaid mõtteimpulsse võimendada, täiendada ja edasi arendada.\nKahe sõna tähendusest ja vastandlikust olemusest saab aru mõistagi ainult see, kes vene keelt oskab. Aga ka neile, kes ei oska (aga enamik noori enam ei oskagi!), on jäetud abivahend enese aitamiseks.\n“Inimesed keelavad endale alailma igasuguseid asju, sest kusagil on selle kohta mingid kirjutamata reeglid või arvavad nii mingid kujuteldavad otsustajad,” ütles Mairi Hüüdma. “Tegelikult on aga iga zapreštšjon’i sees olemas eštšjo. Kui seda näha oskad, avanevad sulle hoopis avaramad võimalused.”\nValikud hällist hauani\nInimese elu kulgebki Mairi sõnul hällist kuni hauani valikute tegemise tähe all. Valida tuleb meil igal hetkel, puudutagu see siis argisemaid asju, nagu söömine ja teleka vaatamine, või elu põhiväärtusi.\nValikuid võib teha ka “Seoste tekkimise ruumis”, sest taiest võib dekodeerida mitmes erinevas võtmes: poliitilises, lingvistilises, kunstilises, aga ka näiteks pedagoogilises.\nKes näitust üksinda vaatab, sellel on võimalik tugineda vaid iseenda peas tekkivatele assotsiatsioonidele. Näituse avamispäeval tekkis aga laiem ja põnevam diskussioon. Kes tajus taieses tohutut eksistentsiaalset ängi, kellel tekkisid mõtteseosed ansambli Pink Floyd 1979. aasta duubelalbumiga “The Wall”, kellele tundus, et tellisseinale kinnitatud lülitit klõpsates saab teisalduda keeldude maailmast utoopilisse maailma, kus kõik lubatud. Tõlgendusvõimalusi ongi sel taiesel lõpmatuseni.\n“Ma ei saa panna vaatajat nägema seda, mis minul taiest luues mõttes oli, vaid tema näeb seda, mida võimaldab tema kujutlusvõime ja elukogemus,” ütles Mairi Hüüdma. “Samas polegi see, mida mina öelda tahtsin, vähimalgi määral olulisem kui see, mida vaataja taiest vaadates näeb. Oleksin jalust niidetud, kui keegi mulle selle loo, mis mu mõtte käivitas, tagasi räägiks, aga mul on ka hea meel, kui keegi räägib mulle oma ja hoopis erineva loo. Ka mul endal on tegelikult see “kosmos”, mis protsessi käivitas, juba üle läinud. Nüüd võin ise ka “Seoste tekkimise ruumi” maha istuda ja peas hoopis uut lugu kerima hakata.”\nKõnealust taiest eksponeeris Mairi esimest korda möödunud aasta märtsis Tallinnas Kanuti gildi saalis. Sealt käis küll selle aja sees läbi umbes kolmsada inimest, ent samas polnud vaatajatel seal sellist mõnusat omaette olemise ja keskendumise ruumi kui Betti Alveri muuseumis. Võib-olla osalt sellepärast tekkis ka täiesti toredatel intelligentsetel inimestel Mairi esitatud “pähkli” katkihammustamisega raskusi.\n“Arvasin toona, et minu mõte peaks suisa sõrmenipsust taibatav olema, aga pidin tõdema, et see pole kaugeltki nii,” ütles Mairi Hüüdma.\nMairi on Jõgeva gümnaasiumi vilistlane ja olnud seotud ka Jõgeva kunstikooliga. Hilisemas elus on ta kunsti õppinud teistelt inimestelt, akadeemilises korras aga õppinud hoopis psühholoogiat. Praegu töötab ta graafilise disaini büroos Velvet, mis pakub paljudele firmadele disainijuhtimisteenust. Töö teeb meeldivaks võimalus paljusid uusi asju katsetada.\nMairi Hüüdma näitus jääb Betti Alveri muuseumis avatuks 25. jaanuarini. Facebook’i riputas Mairi hiljuti üles lustaka üleskutse “Mine istu kunsti!”. Tema näitusel saab tõesti “kunsti sisse istuda” ning enda ja maailma suhet taasmõtestada.


Riigikohus tegi teedrajava otsuse maksuvaidlustes - Äripäev\nRiigikohus tegi teedrajava otsuse maksuvaidlustes\nRiigikohtu täna avaldatud otsuse kohaselt\nei saa vaadelda eraisiku poolt talle kuuluvasse ettevõttesse aktsiatega\ntehtud mitterahalist sissemakset kui katset vältida tulumaksukohustust.\nRiigikohus halduskolleegium leidis täna avaldatud otsuses, et OÜ Lenne osaniku Urmas Leemani käitumises, mis seisnes OÜ-le Lenne mitterahalise sissemakse tegemises Hansapanga aktsiatega, ei ole kuritarvituse tunnuseid tuvastatud, vahendab ERR-i uudisteportaal.\n"Kuna vaadeldaval mitterahalise sissemakse tegemisel oli majanduslik sisu olemas, siis on ringkonnakohus põhjendamatult kohaldanud maksukorralduse seaduse paragrahvi 84," märgib riigikohus. "OÜ Lenne poolt aktsiate võõrandamisest saadud tulu käsitamine Urmas Leemani tuluna pole põhjendatud."\nIMG Advokaadibüroo maksujurist Ivo Raudjärv ütles, et riigikohtu lahendil on olulisi kokkupuutepunkte metsafirma Sylvester endiste omanike maksuvaidlusega ning samuti Hansapanga endise juhi Indrek Neivelti maksuvaidlusega.\n09. oktoober 2002, 15:13\nNeivelt polnud ainus insaider-aktsiamüüja\n24. september 2002, 11:04\nMart Sõrg: Neivelti tehing oli sisetehing\n19. september 2002, 16:40\nRiigiprokuratuur ei pea põhjendatuks Neivelti asjus uurimise alustamist\n19. september 2002, 12:48\nFinantsinspektsioon: Neivelti aktsiatehingud olid vastuolus väärtpaberisead...


Tallink koondab 130 hotellitöötajat - Majandus\n1. aprill 2020, 14:11\nTallinki hotell Tallinna kesklinnas. Pilt on illustratiivne.\nTallink Grupp teavitas täna töötukassat, et on algatanud kollektiivse töökohtade koondamise protsessi kontserni ettevõttes TLG Hotellid, ning teavitanud ettevõtete töötajaid koondamisplaanidest.\nKoondamiste tõttu kaob TLG Hotellides umbes 130 töökohta Eestis ja Lätis. Lisaks on juhtkond kriitiliselt hinnanud grupi ülejäänud kaldapersonali vajadusi järgneva 6-12 kuu jooksul, ning üksikute ametikohtade koondamist on oodata ka teistes grupi ettevõtetes ja osakondades, mille ressursivajadused on muutunud olukorras tunduvalt vähenenud, teatas laevafirma.\nTallinki hotellidest on piiratud ulatuses avatud vaid Tallink Express hotell ning ettevõtte juhtide hinnangul võtab majutussektori taastumine pärast kriisi vähemalt aasta või poolteist, seega on ka hotellide ressursivajadused sel perioodil kindlasti väiksemad senisest.\n«Oleme olukorras, kus pidime väga kiiresti ning samal ajal väga konstruktiivselt ja ettenägelikult hindama oma järgmise 6 kuu kuni aasta ressursivajadusi, teadmata hetkel täpselt, mida järgmised kuus kuud kuni aasta meile tegelikkuses toovad,» kommenteeris Tallink Grupi juhatuse esimees Paavo Nõgene.\n«Tänase seisuga oleme me Tallink Grupis otsustanud vähendada töökohti valdkondades, kus meie tegevus on märgatavalt aeglustunud või täielikult peatunud. Osad koondatavatest ametikohtadest on vakantsed ning need jätame praegu täitmata, seega tegelik töötajate arvu vähenemine ei ole ulatuslik.»\n«Jah, valitsus on loonud tööandjaid toetava meetme, mis on ettevõttele suureks abiks järgmise kahe kuu vältel ning me lootsime, et meetmed võimaldavad meil kõik töökohad säilitada. Oleme seda teinud enamuse töökohtade puhul ning koondamised ei puuduta hetkel Tallinki suurimat töötajate segmenti – meretöölisi. Peame aga vaatama kaugemale ette ning kuna turu taastumine võtab kaua aega, ei ole meil täna võimalik jätkata sama koosseisuga nagu enne kriisi,» lisas Nõgene. Tallink teeb kõik ka selleks, et neile töötajatele, kelle töökohad kaovad, pakkuda võimalusi oma tütarettevõtetes ja vabadel ametikohtadel, ütles Nõgene.


Tark mees Tartust - Eesti Ekspress\nKuum 14. oktoober 2004\nTark mees Tartust\nEesti Teaduste Akadeemia tulevane president Richard Villems (59) on kõige tuntum eestlane Indias. Nüüd tahab ta oma eksperdisõna maksma panna ka koduses Eestis.\n“Ma ei saa praegu rohkem rääkida,” ütleb tulevane Eesti Teaduste Akadeemia president Richard Villems mobiiltelefoni, “Ekspress on must vaid meetri kaugusel.”\nKõne lõpetanud, vaatab ta ajakirjanikule lõbusalt otsa ning lisab selgituseks: “Rektor Jaak Aaviksoo”.\nVillemsi väikeses kabinetis Tartus Riia tänaval siuglevad taimeväädid lae all ning üle riiulite. Näib, nagu kannaksid just need väädid riiulitel rivistuvaid raskeid toimikukujulisi vilju, salapärased sildid peal. Habemik bioloog, evolutsiooniuurija ja populatsioonigeneetik Villems näeb nende keskel välja nagu bio-Aadam keset teaduse paradiisiaeda, kust ta ei kavatsegi lasta end välja ajada.\nVillems võtab jutuajamise käigus välja oma piibu, urgitseb selle tühjaks, täidab uue tubakaga ja läidab. See toiming on tähenduslik. Just nikotiinist sai teadus seekord alguse.\nAastakümneid tagasi avastas Tartu Ülikooli legendaarne professor Artur Lind, et üks teise kursuse arstitudeng kimub praktika ajal koridoris sigaretti. See pahandas professorit kõvasti ning tema ja üliõpilase Richard Villemsi vahel puhkes kõva tüli.\nMidagi iseäralikku pidi vanale Linnule selle arrogantselt käituva tudengi juures siiski silma jääma. Sest juba poole aasta pärast astusid Lind ja Villems esimesed sammud suunas, mis tänaseks on viinud Tartu molekulaarbioloogia koolkonna kujunemisele. Tülist oli saanud mõttekaaslus, millega liitus üha uusi tudengeid ja noori teadlasi. Kõik tänased Tartu bio'd alates Villemsi enda juhitavast Eesti Biokeskusest ja Eesti Geenivaramust kuni väikeste visade biotehnoloogiafirmadeni on kasvanud toona rajatud vundamendile.\nHelsingi Ülikooli professor Mart Saarma meenutab perioodi, mil Villems veetis 1970. aastate keskpaiku Uppsalas. "Praktiliselt igal nädalal saabus Tartusse kolme sentimeetri paksune ümbrik, millega Richard saatis meile kserokoopiaid uutest artiklitest, suundadest, meetoditest, aparaatidest. Ta söötis meid pidevalt uue informatsiooniga," sõnab Saarma. Sama kordus kümendi lõpus, mil Villems stazheeris Edinburghis. "Just sealt saadud tõuge oli põhiline, mis pani Tartus aluse moodsale geenitehnoloogiale," arvab Saarma.\n“Villems on hämmastavalt selge visiooniga inimene, kes suudab ette näja asju, mis muutuvad tähtsaks,” ütleb tema õpilane, kauaaegne kolleeg ja Ihaste naabrimees haridusminister Toivo Maimets, kelle ametiauto tagaistmel lubab Villems hakata käima Tallinnas akadeemiat juhtimas. “Näiteks internetiga alustas Villems juba siis, kui keegi teine veel sellest midagi ei teadnud. 1992. aastal olid meil biokeskuses kõigil juba oma meiliaadressid. Ma ei saanud suhelda oma Inglise kolleegidega, sest nemad polnud veel internetist kuulnudki.”\nVillems pani Maimetsa tegelema valkude biosünteesi uurimisega (sellega, kuidas organsim valke kokku paneb). Tänapäeval töötatakse ravimeid välja just seda protsessi arvestades. Mart Saarma asus Villemsi õpilasena uurima monokloonseid antikehi – ning ka need on saanud kõvaks tegijaks tänases biobisnises.\nTartu Ülikooli tehnoloogiainstituudi direktori Mart Ustavi sõnul jätkab Villems tänini kompromissitut võitlust just sellise teaduse eest, mida ta peab lootusrikkaks.\n“Villems ei astu hetkekski tagasi, ta ei tee kompromisse, kui inimene on loll või pahatahtlik,” sõnab Ustav. “Kui keegi käitub alatult ja Villems saab sellest aru, siis ei ole sellel inimesel enam võimalik temaga normaalseid suhteid taastada.”\nEttevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) jättis tehnoloogia arenduskeskuste programmist välja geeniprojekti, milles osales ka Villemsi juhitav Eesti Biokeskus. Tartlaste arvates juhtus see ametnike erapoolikuse ja ebakompetentsuse pärast. Villems andis asja otsemaid kohtusse ega läinudki palju aega, kui just Villemsi kabinetti ilmusid kohtuvälist kokkulepet paluma nii sihtasutuse mehed kui isegi valitsuse arendusnõunik Raul Malmstein.\nKokkulepe saavutati. “Geeniuuringud saavad rahastatud teadus- ja arendustegevuse programmi raames, kohtuasi on raugenud,” sõnab EASi tehnoloogia arendusdirektor Madis Võõras napisõnaliselt.\nKonkurentide hulgas tekitab säärane agressiivsus muidugi paksu verd ja süüdistusi rahaahnuses. Ustav eitab sääraseid süüdistusi raudselt. “Villems on nii põhimõttekindel, et ta ei võta endale isegi oma töötasu neis paljudes organisatsioonides, kus ta osaleb, vaid suunab need Artur Linnu stipendiumifondi,” kinnitab ta.\nÜheksakümnendate aastate alguses töötas Villems Uppsala ülikooli külalisprofessorina ning võinuks Rootsi jäädagi. Siiski tuli ta Tartusse, kus hakkas professorina saama kuus täpselt sama suurt palka, kui oli Rootsis tema päevapalk – 80 dollarit.\nSeda edukam on Villems olnud raha hankimisel oma käe all töötavale asutusele. Euroopa Liidu viiendast raamprogrammist said tartlased raha juba ammu enne Eesti liitumist.\n“Meie edu oli mitmekordselt suurem näiteks Lätist ja Leedust mitte sellepärast, et oleme neist palju targemad – oleme neist vaid veidi targemad –, vaid seetõttu, et meilt saadetud taotluste arv oli kordades suurem kui neil,” seletab Villems ise. “Me võitsime aktiivsusega.”\nNii mõnedki konkurendid loodavad, et vinduv Eesti Geenivaramu kujuneb märgatavaks plekiks Villemsi seni puhtal kuuerevääril. Villems juhib praegu varamu nõukogu. Kuid justkui ajastatuna Villemsi valimisega akadeemia presidendiks näib jää liikuma hakkavat ka selles vallas. Teisipäeval allkirjastasid geenivaramu ja seniseid investoreid koondav aktsiaselts EGeen kavatsuste protokolli, mis annab varamule vabad käed otsida avalikku raha mujalt, kuid säilitab ka ameeriklastele nende senise panuse. Villems peab paari aasta jooksul geenivaramusse leidma kaheksa miljonit eurot, et suurendada geeniproovide arvu 100 000 tasemele ehk kümnendikuni populatsioonist. Vahepeal täielikult seiskunud geeniproovide kogumine on uuesti käima läinud.\n“See on väga hea areng,” hindab Villems ise optimistlikult. “Geenid on siin maailmas olemas olnud vähemalt 3,5 miljardit aastat ja nende tundmaõppimise vajadus on vääramatu. Meie tahame olla need, kes asja lahti lükkavad.”\nAkadeemia presidendina on Villems rõhutanud vajadust suurendada akadeemia rolli ja kuuldavust ühiskonnas. Näib, et teadlaste senise häälega pole ta rahul.\n“Akadeemia peab identifitseerima need hetked, kus ta… kus ta näeb, et tema nõu pigem kuulda ei tahetagi. Siis ta peab minema ja valju häälega nõu andma,” ütleb Villems. “Vale oleks kujutada akadeemiat puhta klubina, kus vanahärrad käivad koos ja mõlgutavad mõtteid teaduse ajaloost ja oma rollist selles.”\nTa osundab Soomes tehtud analüüsi, mille kohaselt on Eestis innovatiivsest riigist kõnelemiseks puudu tuhatkond teadlast. Akadeemia presidendina loodab ta tuvastada need valdkonnad, kuhu oleks teadlaste juurdetekitamine kõige perspektiivikam.\nUute teadlaste tegemise protseduur ise käib Villemsil nii: “Proovime anda neile nii hea doktorihariduse kui saame, peksta siis kõik vähemalt kolmeks–neljaks aastaks nii headesse kohtadesse kui saame, ja siis loodame sellele, et oluline hulk tuleb ka tagasi. Meie erialal vastabki see tõele.“\nKümnekonna aasta eest loobus “vana teadlane” Villems oma senisest uuringuobjektist (RNA-valgud ja ribosoomid) ning alustas täiesti uue erialaga – populatsioonigeneetika, mis ühendab nii geneetikat, lingvistikat kui ka arheoloogiat.\n“Kui paljud 60aastased teadlased suudavad teha sellist pööret ja jõuda nullist maailma tipptasemele?” ei jõua Ustav ära imestada. “Ainuüksi tänavu on Villemsilt ilmunud mituteist artiklit maailma tippajakirjades.”\nVillems üritab seletada rahvaste tegelikku põlvnemist ja liikumist, sest senised puhtalt keeleteaduslikul baasil tehtud järeldused on geneetika valguses osutunud valeks. Inimesed võivad liikuda, keel aga seista koha peal. Kui kunagi asustavad Eestit tänaste türklaste tõmmud järglased, kes on omaks võtnud eesti keele, on nad korda saatnud triki, mida rahvaste kujunemises on juhtunud lugematu arv kordi.\nTänu oma uuringutele võib Richard Villems olla ainus eestlane, kelle nimi on tuntud Indias – vähemalt nii võib oletada, kui jälgida tema tsiteeritavust ajalehes The Hindu. Aeg näitab, kas Villems ja tema kaasakadeemikud võidavad tagasi vääramatu autoriteedi positsiooni ka koduses Eestis.\nTelefon heliseb jälle. Helistatakse Kadriorust. “Ma kuulen, härra president!” ütleb Villems.\n* Noore teadlasena elas Villems sõna otseses mõttes laboris. Ruumis, kus päeval töötasid mitmed inimesed, seisis Villemsi välivoodi, millel teadlane öösel puhkas. Akadeemia presidendina ei välista ta kushetil ööbimist ka nüüd, kui tuleb tihti viibida Tallinnas.\n* Mitmeid aastakümneid veetis Villems igal suvel kuu-poolteist alpinismigruppide koosseisus kõrgmäestikes, olles ekspeditsioonidel kaasas arstina. "7000 meetri ligidal käisin ära," sõnab Villems, "aga nüüd ma enam kõrgetel mägedel ei käi. Madalamaid tuleb ette." Villems saab 28. novembril 60-aastaseks.\n* Teaduste Akadeemia presidendina kavatseb Villems rajada akadeemia esinduse ka Tartusse. Pooled akadeemikud on niikuinii tartlased.