Kauplemise koikumisnaitajad, Populaarsed kategooriad\nKauplemise koikumisnaitajad. Mis on automatiseeritud kauplemissüsteem?\nTeisest küljest on võimenduse kasutamine nagu kahe teraga mõõk. Kasutatav tagatis — see on kaupleja kontol olev summa, mille eest on võimalik tehinguid sooritada.\nKauplemise puhul on Kauplemise koikumisnaitajad olulisem kasutada kahjumite piiramiseks stop-loss tehinguid. Kaupleja peab enne positsiooni avamist määratlema, kui palju on ta valmis iga konkreetse tehingu korral kaotust vastu võtma ja seadma vastavad stopp-loss tasemed. Riski- ja rahahaldus Kõige olulisem aspekt kauplemise puhul on riskide ja raha haldamine. Lühidalt Commercial System Fortnite. riski ja raha haldus kauplejapoolne tegevus, mille eesmärgiks on hallata süsteemselt kaupleja varasid, tehingute arve ja mahtusid, avatud positsioone, stopp-loss ja kasumi tasemeid ja optimeerida riski-kasumlikkuse suhet, eesmärgiga toota kasumit pikemas perspektiivis.\nReegli järgimine teeb kaupleja vägagi rõõmsaks, kui tehingud peaksid ebaõnnestuma kasvõi korda järjest. Ta seab TP-ks 1,27 ehk pipsi. Kuhu ta peaks seadma SLi? Antud näite puhul mitte kaugemale kui 1, ehk 50 pipsi. Kaubelda tasub reeglina ainult trendisuunaliselt, kuid ilmselgelt on kõige keerulisem osa selle juures õigete sisenemis- Kauplemise koikumisnaitajad väljumiskohtade leidmine. Kiire ja järsu hinnaliikumise toimumine ei tähenda koheselt pikema tõusu või languse algust.\nVäga hea idee võib olla ka kas päeva, nädala või kuu kohta kahjumipiiri seadmine. Eduka kaupleja eelduseks on kahjumite piiramine keskmise kasumi suhtes, mida kaupleja suudab teatud perioodi peale toota. Eelmises näitest analüüsides teenis investor keskmiselt kasumiga lõppenud päeval 50 pipsi, kuid keskmine kahjumiga lõppenud päev tõi talle 75 pipsi miinust. Ta peaks piiritlema oma kahjumeid sedasi, et ta ei kaotaks päevas rohkem kui 50 pipsi.\nLisaks kõigele eeltoodule on kauplemise juures äärmiselt oluline ka kaupleja psühholoogiline seisund. Ülekauplemise puhul järgib kaupleja kõiki eeltoodud reegleid ja võib saavutada väga häid tulemusi, kuid ta ei tea, millal on õige aeg lõpetada. Ülekauplemine viib tihti juba saadud kasumite kaotamiseni ning tihti ka veel enamagi. Sellega kaasneb heade Kauplemise koikumisnaitajad käest laskmist ning lõpuks päädib tasakaalu puudumisega kasumlike ja kahjumlike päevade vahel. Nii ala- kui ülekaupleja jaoks on samad soovitused.\nAlakaupleja puhul aitab eesmärgi seadmine pärast paari edukat tehingut leidma ja kasutama häid kauplemisvõimalusi.\nKindlasti peaksid mõlemad tüübi lõpetama kauplemise, kui päevane kahjumipiir on saavutatud. Kauplemisplaani koostamine Kauplemisplaan on kaupleja jaoks teatud reeglite kehtestamine ja nende järgimine, eesmärgiga saavutada pikaajaline kasumlik tulemuslikkus. Ilma kauplemisplaanita saavad emotsioonid tihtipeale ratsionaalse lähenemise üle võitu ning sealt võivad sisse tulla välditavad vead. Siin vaatame üheksat kauplemisplaani puudutavat koostisosa, mis ei ole kellegi jaoks kohustuslik valik, vaid aitab isikliku plaani koostamise esimestel sammudel.\nSentimentide näitajad kui vastuolulised näitajad Turuhinnangu näitajad mõõdavad turuosaliste tundeid selle suhtes, kui positiivselt või negatiivselt nad turgu suhtuvad.\nSee on hea täiendus tehniline analüüs mis näitab graafiku hinnaliikumiste vahemikku kindla ajavahemiku jooksul. Analüüs ja finantsprognooside tegemine võiks reeglina alata müügitulust. Oluline on jälgida, kui palju on müügitulu eelmise aastaga võrreldes kasvanud või kahanenud protsentuaalselt. Kvartaalsete andmete puhul tuleks näitajat võrrelda eelmise aasta sama kvartaliga, kuna sellisel juhul võtame arvesse ka sesoonsusest tulenevaid kõikumisi.\nÄrikasumi marginaal ütleb meile sisuliselt, kui palju jääb firmal raha järgi pärast kaupade ja teenuste müümiseks tehtud otseste kulutuste mahaarvamist protsentuaalselt. Sarnaselt võib marginaale arvutada ka brutokasumi, amortisatsioonieelse ärikasumi EBITDA — earnings before interest, tax, depreciation and amortizationmaksueelse kasumi EBT — earnings before tax ja puhaskasumi kohta. Marginaalide näitajad omandavad olulise väärtuse just võrdluses varasemate perioodide ja konkurentidega.\nVastuse saavad küsimused, kas firma tegevus on muutunud efektiivsemaks ning kas konkurentidest suudetakse olla kasumlikumad. Pärast kõikide kulude maha lahutamist müügitulust jõuame puhaskasumini, mis iseenesest investoreid kõige enam huvitab. Samas tuleb aga arvesse võtta, et lisaks puhaskasumi suurusele on vähemalt sama Kauplemise koikumisnaitajad ka selle kvaliteet. Kui puhaskasumi kujunemisel on olulist rolli mänginud Kauplemise koikumisnaitajad iseloomuga tulud või kulud, võiks need parema analüüsitavuse mõttes analüüsiprotsessist tihti kõrvale jätta.\nSamuti tuleb arvestada, et näiteks amortisatsiooni, varade ümberhindluse ja muude sarnaste raamatupidamislike toimingute teel tekkivat tulu ja kulu on firmal suhteliselt lihtne mõjutada ning seega tuleks ka antud kohas säilitada kriitilist meelt.\nKasumiaruande kõrval on oluline heita pilk ka bilansile, mis kõrvutab ettevõtte varasid ja kohustusi. Vaatame järgnevalt bilansi lihtsustatud skeemi ning uurime, millele tähelepanu pöörata. Kuigi bilansi analüüs annab reeglina mõnevõrra vähem väärtuslikku informatsiooni kui kasumiaruanne, on siiski oluline mõnedele teguritele tähelepanu pöörata. Esiteks võiks pilgu heita ettevõtte käibevarale st kõige likviidsemale varale.\nOhumärkideks võiksid siinkohal olla nii kuhjuvad varud järelikult ei suuda ettevõte oma toodangut piisavalt efektiivselt müüa kui suurenevad nõuded ostjate vastu ettevõttele jäädakse üha enam võlgu. Esimene pilk passiva poolele peaks andma vastuse ettevõtte rahastamisküsimustele. Kui ettevõtte tegevust finantseeritakse suures osas pikaajalise laenuga, tuleb arvestada, et intressimäärade muutused on kasumi kujunemises olulise tähtsusega.\nSamas ei peeta väga otstarbekaks ka täiesti võlavaba majandamist, kuna laenuraha on enamasti omakapitalist odavam. Lisaks siiani kirjeldatud staatilisele analüüsile tuleks ka bilanssi sarnaselt kasumiaruandele uurida eelnevate perioodidega võrreldes ning jälgida, kas näitajad liiguvad paremuse või halvemuse poole. Kasumiaruande ja bilansi kõrval tasub pilk heita ka rahavoogude aruandele.\nEriti oluliseks võib seda pidada suuri dividende maksvate ettevõtete puhul, kuna stabiilselt tugev rahavoog omandab investorite jaoks siis erilise tähtsuse. Kuna investeerimine on seotud eelkõige ettevõtete tulevasele edule panustamisega, on ajalooliste finantsaruannete uurimise kõrval väga oluliseks ka tulevaste prognooside tegemine. Lihtsama lähenemise korral võib prognoose teha lihtsalt ajalehenurgale, keerulisema lähenemise korral on prognoosimisega seotud mahukad finantsmudelid, mis erineva sisendinfo alusel prognoose arvutavad.\nKuid sõltumata prognooside põhjalikkusest on peamine, et tulevikunägemus oleks põhjendatud. Oodatava kasumikasvu põhjuseks võib olla nii uus tooteliin kui kulude kärpimine, kuid peaasi, et Kauplemise koikumisnaitajad on olemas. Ettevõtte hinnatase Finantsaruannete analüüs ja prognoosimine annab vastuse küsimusele, kas tegemist tugeva ettevõttega. Kogu fundamentaalse analüüsi protsessis oleme sellega siiski alles poolel teel. On oluline vahet teha heal ettevõttel ning heal investeerimisideel.\nTurg tunneb reeglina hea ettevõtte ära ning seetõttu on ka aktsiahind juba sedavõrd kallis, et head teenimisvõimalust on raske leida. Siit jõuamegi sujuvalt fundamentaalse analüüsi teise olulise teemani ehk aktsiate hinnataseme valuatsiooni hindamiseni. Järgnevalt vaatame meetodeid, mille järgi otsustada, kas ettevõte on ala- või ülehinnatud, või kaupleb täpselt oma õiglase väärtuse juures.\nDiskonteeritud rahavoogude meetod DCF Diskonteeritud rahavoogude meetod on üks klassikalisemaid ettevõtete hindamise meetodeid. Antud lähenemise Kauplemise koikumisnaitajad sõltub ettevõtte väärtus tulevikus teenitavate rahavoogude suurusest, mida on kaalutud nii riskitaseme, omanike nõutava tulunormi kui muude teguritega. Diskonteeritud rahavoogude meetod on üks peamisi viise börsil mitte noteeritud ettevõtete väärtuse leidmiseks.\nBörsil kaubeldavate ettevõtete juures on antud meetodi kasutegur mõnevõrra väiksem ning arvestades selle suurt töömahukust, pööratakse sellele tihti vaid minimaalset tähelepanu. Seetõttu liigume ka käesolevalt populaarsemate meetodite juurde. Suhtarvud Ettevõtete ja aktsiate hinnatasemest rääkides ei saa üle ega ümber suhtarvude temaatikast. Enne konkreetsete suhtarvude juurde minemist on oluline rääkida teemast, mis neid kõiki puudutab — minevik vs.\nSuurt osa suhtarvudest on võimalik arvutada nii ajalooliste Parimad voimalused kaubeldakse nuud kui tulevaste prognooside põhjal. Kuigi ajalooliste andmete alusel on seda märgatavalt lihtsam teha, tuleb tunnistada, et sellisel kujul leitud suhtarvud sisaldavad endas ka tunduvalt vähem informatsiooni. Prognoositavate finantsnäitajate põhjal leitud suhtarvude kvaliteet on aga otseses seoses prognooside enda kvaliteediga.\nJärgnevalt peatume kõige enam kasutatavatel suhtarvudel ning vaatame, mida ühest või teisest on võimalik ettevõtte enda ja tema hinnataseme kohta välja lugeda. Automaatsete kauplemisprogrammide esimene eelis on emotsionaalsete ja psühholoogiliste mõjude puudumine kauplemisel. Automaatne tarkvara muudab teie kauplemisotsused järjepidevaks ja emotsioonituks, kasutades ära eelnevalt määratletud parameetreid või varem installitud vaikeseadeid. Paljud kauplejad - nii algajad kui ka kogenud - sooritavad Kauplemise koikumisnaitajad sageli emotsionaalsetel põhjustel.\nForexi automaatne kauplemistarkvara võib olla kasulik valuutaspekulantide jaoks, kes sooritavad Kauplemise koikumisnaitajad, mis põhinevad valuutade hinnavahedel. Selle põhjuseks on asjaolu, et hinnaerinevused ilmnevad koheselt, sest kauplemissüsteem loeb teabe kohe läbi ja seega saab tehingu väga kiiresti sooritada.\nAutomaatse tarkvaraga saate kasutada paljusid võimalusi samaaegselt koos täiendavate strateegiatega.\nAutomaatsed FX kauplemissüsteemid võimaldavad teil veeta aega arvutist eemal, samal ajal kui tarkvara uurib turgu, otsib kauplemisvõimalusi ja teeb Kauplemise koikumisnaitajad asemel tehinguid. Mis on Forexi automaatse kauplemistarkavaga seotud miinused? Nagu iga teise tööriista puhul, on ka automaatsel Forexi kauplemistarkvaral oma puudused ja eelised. Nende hulka kuuluvad: 1. Automaatse kauplemistarkvara müügiga seotud pettused - mitte kõik seal olevad programmid ei täida reklaamitavaid lubadusi ning kerge on raha kulutada vahenditele, millest tegelikult kasu ei ole.\nProfessionaalse kooderi kasutamise rahalised kulud - kui te ei oska kodeerida, võite palgata inimesi, kes loovad teile Forexi Kauplemise koikumisnaitajad valuutadega kauplemise programme.\nSüstemaatiliste kauplemisoskuste puudumine - lisaks teadmistele programmeerimise kohta on oluline ka läbimõeldud ja selge kauplemissüsteem, mida kauplemisrobot jälgib. Kui teil pole kindlat süsteemi, ei koge te kõiki automaatse kauplemistarkvara eeliseid. Enim levinud on võlakirjad, tuletisinstrumendid, toorained, valuutad, private equity fondidja riskifondid hedge-fondid. Võlakiri on oma olemuselt väärtpaberi kujule viidud laen.\nTänapäeval pakutakse väga erinevaid võlakirju. Enim levinud on fikseeritud intressimääraga, ujuva intressimääraga FRN ja nullkupongi võlakirjad viimaste omandajatele ei tehta regulaarseid intressiväljamakseid.\nPrivate equity varaklass hõlmab üldistatult neid ettevõtteid, mille aktsiaid avalikult ei pakuta. Üldjuhul on tavakliendil nendesse varadesse otse investeerida liiga Kauplemise koikumisnaitajad ja sageli ka liiga riskantne, kuid SEB pakub kõikidesse ülalnimetatud varaklassidesse investeerimise võimalust investeerimisfondide kaudu, mis on kuluefektiivne ja mõistlik viis laiapõhjalise ning hajutatud riskidega investeeringu kujundamiseks.\nOlulisemad mõisted Fundamentaalanalüüs. Väärtpaberi hindamise meetod, kus lähtutakse väärtpaberit mõjutavate makromajanduslike näitajate üleüldine majanduslik ja ettevõtte majandussektori olukord ja ettevõtte Kauplemise koikumisnaitajad näitajate ettevõtte finantsolukord, ettevõtte juhtimine jne hinnangust ning üritatakse leida väärtpaberi õiglane väärtus, mida võrreldakse analüüsimishetke turuhinnaga.\nVõtmed kaasa Tavaeelse ja järelturu kauplemist kasutatakse tavapärase turu avatuks hindamiseks ning selle kauplemisseansi eeliseid on olemas. Investorid saavad kasutada turueelseid ja -järgseid seansse, et kasutada ära uudiseid ja värskendusi, mida tavapärasel turuajal ei esitata.\nSellised uudised ja väljaanded, millele investorid tahavad tähelepanu pöörata, hõlmavad majandusnäitajaid ja kasumiteateid. Elektroonilised sidevõrgud ECN võimaldavad hõlbustada turueelset ja -järgset kauplemist.\nMajandusnäitajad Majandusnäitajad on turueelse kauplemissessiooni hinnakujunduse peamised ajendid.


Eesti Päevaleht 14.11.2004\nLinnavalitsus otsustas eilsel istungil kehtestada Pärnu maantee ja Alevi tänava nurga detailplaneeringu, mille kohaselt kerkib sinna üks 9- ja üks 12-korruseline äri- ja elamispindadega hoone.\nPärnu maantee 130 ja Alevi tänav 3 kinnistu 0,5 hektari suurusel krundil asub praegu Petra pesutänava kolmekorruseline hoone, millele ehitatakse 6 korrust juurde. Alevi tänava pool asub kahekorruseline puithoone, mille asemel ehitatakse 60 meetri kõrgune tagasiastega 12-korruseline hoone. Petra majale oli korruste pealeehitamine ette nähtud juba selle projekteerimisel. Pärnu maantee äärses majas on peamiselt äripinnad, kõrgemas majas on enamik korterite all. Seal on ka kaks parklakorrust. Ülemiste korruste korteritest peaks paistma ka vanalinn.\n“Lõpuks ometi, kolm aastat venis see protsess,” ütles projekti koostanud Tõnu Laigu OÜ-st QP Arhitektid. Planeeringu kehtestamine kestis nii kaua sellepärast, et Kesklinna valitsus ja halduskogu nõudsid hoone kõrguse ja seega ka korterite arvu vähendamist, et parkimiskohti rohkem jaguks.\nDetailplaneeringu avalikul väljapanekul esitasid naabermajade elanikud proteste eelkõige väheste parklakohtade pärast. Samuti seadsid protestijad kahtluse alla sedavõrd kõrgete hoonete sobivuse piirkonda, kus on palju ka 2–4-korruselisi maju.\nSamas kerkib naabrusesse 15-korruseline taasiseseisvumisaja suurim korterelamu, Osten Tori hoone. Alevi tänava nurgast üle Pärnu maantee planeeritakse 8-korruselist maja, 5-korruseline seal kõrval on juba püsti.\nKesklinna valitsuse planeerimise peaspetsialisti Katri-Liis Kinksi sõnul soovivad praegu paljud Pärnu maanteed pidi viadukti poole jäävate korrusmajade ühistud oma majadele korruse-paar peale ehitada. “See on kiirelt arenev piirkond,” märkis Kinks.\nLaigu usub, et linn laieneb ning kogu piirkond saab tulevikus kõrgema hoonestuse.\nSäästva arengu ja planeerimise ameti protestide läbivaatamise komisjoni hinnangul asub koht aktiivses linnaarengu piirkonnas ning magistraaltänava ääres. Seetõttu ei toetanud komisjon normi tunduvalt ületavaid parkimisvõimalusi. Praegu on ametlik norm 0,7 parkimiskohta korteri kohta. Parkimisnormi kohaselt peaks hoonetes olema 47 parkimiskohta, kavandatud oli 51.\nProtestijad jäid siiski nõude juurde – igale korterile üks parkimiskoht. Pikkade vaidluste tulemusel lepiti kokku, et igale korterile tulebki üks parkimiskoht.\nKõrghoone käivitab piirkonna arengu\nSee 12-korruseline maja kiirendab piirkonna arengut.\nOsten Tori ja nende kahe uue maja vahel hakkab hoonestus igal juhul tihenema ja kasvama.\nPraegu on Pärnu mnt servas aguli tüüpi puumajad, lisaks enne sõda ehitatud ning hiljem pealeehitustega rikutud kivimajad.\nMina olen küll kindlalt veendunud, et raudteeni Tondil ja Pöögelmanni tehase kandis kerkib praegusest kõrgem hoonestus ja suurem ehitustihedus, piki Pärnu maanteed on see nii juba läinud.\nKa teisele poole Pärnu maanteed ehitatakse tühjadesse aukudesse elumajad.\nEdasi tuleb Kalevi ala, mille kohta korraldati arhitektuurivõistlus ja mis muutub lähitulevikus samuti intensiivseks, tihedaks linnaosaks.


Pärnu Kunstinädala ideekavandite konkurss | Eesti Kunstnike Liit\nPärnu Kunstinädala ideekavandite konkurss\nNordic Baltic Art Center NOBA kuulutab välja Pärnu Kunstinädala ideekavandite konkursi. 17.-25. juulil 2021 toimuva ürituse kontseptsioon on alguse saanud Eesti Kunstnike Liidu korraldatud kunstinädalatest, mis toimusid erinevates linnades üle riigi ning mille traditsiooni taaselustamine sai NOBA juhtimisel alguse 2016. aastal Tallinn Art Week’i näol.\nKunstinädala kuraatoriteemaks on tänavu „Elulõng – aja absurd“. Ootame teemaga haakuvaid leidlikke ideid ja vaimukaid projekte erinevates meediumites alates visuaalkunstidest ja digitaalsest meediast kuni teatri ja tantsuni, mida eksponeerida suvepealinna vabas õhus.\n· Pärnu kesklinn – objektid, skulptuurid, installatsioonid.\n· Rannaala – performance’id ja happening’id (ka muud ideed on teretulnud!).\n· Aknanäitused ja siseruumilahendused – maal, graafika ja teised meediumid, mida ei saa eksponeerida välitingimustes.\n· Filmiprogramm – lühifilmid ja videopoeemid.\n· Avatud stuudiod – Pärnu kunstnikud saavad lisada Kunstinädala programmi oma stuudio, pakkudes võimalust sellega tutvuda ja rääkida laiemale publikule oma töödest lähemalt. Kunstinädala programmis toimub galeriide jalgrattatuur 20. juulil ning Avatud Stuudio päev vastavalt kunstniku ettepanekule.\nPalume saata oma ideekavandi kirjeldus, projekti pildimaterjal või visandid, eeldatav eelarve ning CV ja portfolio hiljemalt 10.03.2021 täites kodulehel olev vorm või saates need aadressil info [at] kunstinadal.ee, mis on ühtlasi lisainformatsiooni kontaktiks.\nPealkiri viitab meie tuntud sürrealisti Ilmar Malini näitusele Elulõng, mida kureeris tema poeg, Jaan Malin alias Luulur (1960). Jaan Malin on eesti luuletaja, kunstnik, kunstikuraator, esseist, toimetaja ja kirjastaja, kes on keskendunud sürrealistlikule loomele ja on 2021. aastal Pärnu Kunstinädala etenduskunstide kuraator.\n„Elulõng kätkeb endas ühest küljest märki erinevate aegade vahelisest (looduslikust või kultuurilisest) seosest ning teisalt (vihjelist) üleskutset hoida elu. Esinemiste nurgakiviks võiks jääda sõna „elulõng“, mis kellelgi selle sõnaga seostub, jäägu iga looja enda otsustada.“\nVanarooma mütoloogiast tuntud saatusejumalannad, kes määravad inimese elulõnga saatuse ja surma, on indoeurooplaste seas üldiselt levinud. Näiteks kreeklased nimetasid saatusejumalannasid moiradeks, skandinaavlased nornideks ja baltlastel oli selle jaoks jumal Laima. Kui saatusejumalad on meie elu ette määranud, siis mis selle kõige mõte on?\nElu absurdsus tuleb hästi esile ka aja ja ruumi võrdlusel. Me oleme imepisikesed osakesed lõpmatus universumis, isegi globaalsel skaalal on meie elud vaid hetked, rääkimata kosmilisest skaalast. Isegi kui elaksime igavesti – siis kas absurdne elu elatuna 80 aastat oleks lõpmatult absurdne kestes terve igaviku?\nMiks me terve elu õpime ja töötame selleks, et tasuda oma arveid, osta süüa, maksta eluaseme ja meelelahutuse eest, kui see kõik ei vii kuhugi? Kõik inimtegevuse juures on mineviku pidev kordamine ning lõppeb paratamatult surmaga.\nAbsurdism kui tõekspidamissüsteem sündis Teise Maailmasõja järgses Euroopas ning jagab ühiseid mõtteid ja teoreetilist pagasit eksistentsialismi ja nihilismiga. Filosoofias viitab "absurd" konfliktile, mis tuleneb inimese kalduvusest otsida elu olemuslikku väärtust ning võimetuses seda leida sihitus, kaootilises ja irratsionaalsus universumis. Søren Kierkegaardi ja Albert Camus leiavad, et üksikisikud peaksid omaks võtma inimeksistentsi absurdse seisundi, sest ainult seeläbi on võimalik saavutada suurim vabadus. Tunnistamata ühtegi religioosset ega muud moraalset piirangut ning mässates absurdi vastu, samas aga aktsepteerides selle paratamatust, võiks inimene leida rahulolu selle protsessi käigus loodud isikliku tähenduse kaudu.\nKas meie suudame inimelu absurdsuse omaks võtta?\nEesti kunstiteadlane Anu Allas kirjutab, kuidas sotsialismimaadesse jõudsid eksistentsialismi ilmingud ja absurdidraama 1960ndatel, leidsid siinse kultuurimaastikul elavat vastukaja ning põimusid tihedalt siinse varase tegevuskunstidega. Happeningide toetavaks keskkonnaks kujunesid ajakirja Noorus suvelaagrid Eesti randades, need olid otseselt inspireeritud looduskeskkonnast, tihti ka põimunud seltskondlike tegevustega või sekkumistega loomaks paremat elukeskkonda. Ajastu absurdsus omas tragikoomilisi mõõtmeid ning absurditeatrit ei pidanud ainult lavadelt otsima, kogu tolleaegne ühiskonnakorraldus oli ise aineseks.\nVaadates meie tänast olukorda maailmas ja üleüldist poliitilist kultuuri, võib tõdeda, et elu ja aja absurdsus on rabanud meid jalust hoopis globaalsemal määral kui seda ükski sõda on suutnud teha. Oleme oma senise ühiskondliku korraldusega jõudnud tupikusse. Kas Kierkegaardi ja Camus’ poolt pakutud elu kui absurdi aktsepteerimine pakuks meile vabaduse, mille läbi iga üksik indiviid suudab luua oma isiklikku tähendust maailmas ja maailmale? Vähemalt võiks maailma kui absurdi aktsepteerimine vabastada meid vihast, mis hetkel levib kulutulena.\nPärnu Kunstinädala raames toimuvate etteastetega, ruumiinstallatsioonide ja maakunstiteostega nii rannaalal kui linnaruumis soovime proovile panna elu absurdsust, sest vaid kunst on suurem kui elu.\nAndra Orn, Pärnu Kunstinädal


KLOORAMFENIKOOL - RAVIM\nMis on klooramfenikool?\nKlooramfenikool on toimeaine, mida kasutatakse tõsiste bakteriaalsete infektsioonide vastu võitlemiseks ja kuulub seega antibiootikumide rühma.\nBakterite valkude sünteesi, st ellujäämiseks vajalike valkude tootmist tuleks häirida. Seega on klooramfenikool bakteritsiid. Klooramfenikooli paremini tuntud kaubanimed on Kloramsaar ja Paraksiin. See nõuab retsepti ja on arvukate kõrvaltoimete tõttu nüüd ainult teise valiku antibiootikum.\nÜks eristab järgmisi: Rakendused alates Klooramfenikool kahte tüüpi: kohalik ja süsteemne Rakendus.\nin kohalik Kasutamine, ravimi toime piirdub ühega koht. Näidetena võib nimetada klooramfenikooli kasutamist Infektsioonid sidekesta / Sarvkesta kohta Silm, sügelus või Nahainfektsioonid.\nin süsteemne Kasutamine on ette nähtud klooramfenikoolnakkuste pärssimiseks, mis on põhjustanud sümptomeid kogu kehas. Selliste lisamiseks tüüfus, Düsenteeria, Difteeria ja malaaria. Kasutatakse ka klooramfenikooli bakteriaalne meningiit, nii Meningiit, kasutatud.\nKlooramfenikooli kasutamine raseduse ja rinnaga toitmise ajal on vastunäidustatud. Muu hulgas võib klooramfenikooli kasutamine rasedatel põhjustada Grey sündroomi.\nSee toob kaasa õhupuuduse ja loote vereringe kokkuvarisemise, mis võib lõppeda surmaga. Samuti on vastunäidustused imikutele ja väikelastele. Isegi selliste vereloome süsteemi haiguste korral nagu leukeemia või kaugelearenenud maksapuudulikkus tuleks teha range näidustus, kaaludes hoolikalt kasu ja riski suhet.\nLoe ka selle kohta: Ravimid raseduse ajal ja ravimid rinnaga toitmise ajal\nAllaneelamine, metabolism ja eritumine\nOleneb Eesmärk muutub Klooramfenikool Suukaudselt või lahusena, salvina, aga ka silmadele või nahale kantava kreemina. Pool elu ravimit kolm tundi. Klooramfenikooli kasutatakse Metaboliseeritud maks. See kõrvaldatakse uriin. Klooramfenikool on osaline dialüüsitav.\nTeatud klooramfenikooli annuse kohal on luuüdi kahjustatud. Selle tagajärjeks on valgevereliblede (leukopeenia) ja trombotsüütide (trompeenia) vähenenud tootmine. Lisaks võib klooramfenikool sõltumata allaneelatud kogusest põhjustada ka aplastilist aneemiat, nii et luuüdis on igat tüüpi vererakkude moodustumine häiritud. Kuna klooramfenikool võib põhjustada verepildis palju soovimatuid tagajärgi, kasutatakse seda ravimit nüüd ainult teise valiku antibiootikumina, st kui patsient ei talu teisi antibiootikume või kui nad ei tööta.\nKlooramfenikooli muud teadaolevad kõrvaltoimed, mis esinevad harvemini, on seedetrakti haigused, allergiad ja perifeersete närvide põletik (neuriit) või nägemisnärv.\nPalun lugege ka meie artiklit selle kohta Antibiootilised kõrvaltoimed\nKui klooramfenikooli manustatakse alla 4 kuu vanustele vastsündinutele, võib tekkida mürgistus, mis võib mõnikord olla tõsine.\nLoe selle teema kohta lähemalt: Grey sündroom\nKlooramfenikool suurendab Verevedeldajaid (Antikoagulandid). Mõju fenobarbitaal, narkootikumide juures Epilepsia ravi ja anesteesiaks ettevalmistamist aitab ka klooramfenikool.\nKas patsient läbib a keemiaravi, tuleb alati arvestada, et klooramfenikooli võib ka koos olla Metotreksaat suhtleb. Samuti kasutatakse klooramfenikooli tugevdavat toimet Sulfonüüluurea derivaadid (Diabeedivastased ravimid) ja Fenütoiin (vastu epilepsia ja Südame arütmia) kirjeldatud.\nMillal peaksin lapsele jalatseid panema?\n2022 © https://lifeafterjob.com Klooramfenikool


Konsortsium KMG Inseneriehituse AS ja Teede REV-2 AS on sõlminud AS-ga EVR Infra lepingu riigihanke „Tallinn-Tapa liinil reisiplatvormide üleviimine eurokõrgustele II“ viitenumber 116018 projekteerimis-ehitustööde teostamiseks.\nLepingu maksumus ilma km-ta on 44,59 miljonit krooni.\nProjekt hõlmab endas ooteplatvorme, jalakäijate tunneleid ja rajatisi, mis paiknevad/hakkavad paiknema AS Edelaraudtee ja AS Elektriraudtee opereeritavas piirkonnas Tallinnas ja Harjumaal.\nProjekti eesmärgiks on AS Edelaraudtee ja AS Elektriraudtee opereeritavas piirkonnas reisiplatvormide viimine vastavusse standardi EVS 867:2003 „Raudteealased rakendused– reisijate ooteplatvormid“ nõuetele, ning tehniliste võimaluste tagamine rööbastranspordi toimimiseks reisijateveol.\nHanke käigus ehitatakse 19 platvormi jaamades või peatuskohtades, mis paiknevad Tallinn - Tapa raudteeliinidel. Tööde käigus olemasolevad platvormid lammutatakse täielikult või osaliselt ning ehitatakse ümber, arvestades kehtiva standardi nõudeid, samuti korrastatakse ülekäigukohad ja ligipääsud.\nProjekti rahastatakse Tellija omakapitalist ning vastavalt transpordi investeeringute kavale ühtekuuluvusfondist, millest maksimaalseks toetuse määraks on kavandatud 94% abikõlblikest kuludest.\nReisiplatvormide üleviimine eurokõrgusele ehitushanke Tallinn – Tapa raudteeliinidel 19-s peatuskohas platvormide ehituse- töövõtuhanke peamisteks töödeks on (kuid mitte ainult):\nProjekteerimine, kooskõlastamine, ehitus- ja kasutusloa hankimine, Lammutustööd ja ajutine platvorm, Uue platvormi rajamine, Ajutise platvormi lammutamine, Jalakäijate tunnelite ehitus, Platvormi ala, trepid, pandused ja teed, Inseneri- ja tehnovõrgud, Sadevete äravool, Välisvalgustus, Kommunikatsioonide kaitse ja tööde piirkonnast väljaviimine ja Piirded, viidad, teadete tahvlid, varikatused jms.\nProjekteerimis-ehitustööde käigus renoveeritakse alljärgnevad platvormid:\nÜLEMISTE raudteejaamas 2 teedevahelist reisijate ooteplatvormi igaüks pikkusega 150m ning rajatakse jalakäijate tunnel.\nLAGEDI raudteejaamas 1 teedevaheline reisijate ooteplatvorm pikkusega 150m ning rajatakse jalakäijate tunnel.\nKULLI raudteejaamas 2 teeäärset reisijate ooteplatvormi igaüks pikkusega 30m.\nARUKÜLA raudteejaamas 2 teeäärset reisijate ooteplatvormi igaüks pikkusega 150m.\nRAASIKU raudteejaamas 2 teedevahelist reisijate ooteplatvormi igaüks pikkusega 150m.\nPARILA raudteejaamas 2 teeäärset reisijate ooteplatvormi igaüks pikkusega 30m.\nKEHRA raudteejaamas 1 teedevaheline ooteplatvorm ja 1 teeäärne ooteplatvorm, mõlemad pikkusega 150m.\nLAHINGUVÄLJA raudteejaamas 2 teeäärset reisijate ooteplatvormi igaüks pikkusega 30m.\nMUSTJÕE raudteejaamas 2 teeäärset reisijate ooteplatvormi igaüks pikkusega 30m.\nAEGVIIDU raudteejaamas 2 teedevahelist reisijate ooteplatvormi igaüks pikkusega 150m.


Olen 32 a naisterahvas ja vaevlen tõsiste unehäirete all. Ilmselt umbes aasta olen näinud igal öösel unenägusid. Unenäod on täis aktiivset tegevust ( tagaajamised, põgenemised, ...\nKui somaatilisi häireid-haigusi ei ole, siis loomulikult on esiplaanil psüühiline sfäär: stress, depressioon, otsustamatus, oskamatus psüühiliselt lõõgastuda jne,\nRavimitest sobiks alustuseks ...\nPingetunne ja võbelus kehas\nTere! Mul selline probleem, et seoses pingelisema ajaga elus (nt töökohavahetetus) tekkis pidev võbeluse tunne kehas, mis on kestnud 9 kuud juba. Et see häirib unekvaliteeti, lasin ma perearstil aeg-ajalt ...\nKaks tab. unerohtu on kurjast. Soovitan und soodustava toimega AD või siis mõnda neuroleptikumi väikeses annuses.\nMinu Palve-Meditatsioon sobib nii raviks kui ka profülaktikaks kui ka psüühika tugevdamiseks-treenimiseks. ...\nRavimite võtmise tagajärg\nTere! Olen 23aastane noormees. Mulle teeb muret ja peavalu juurde see, et olen ravinud 1,5 aastat oma depressiooni ja ärevust psühhiaatri abiga, millel ei ole tulemust. Ravimid mida võtsin olid Cipralex ...\n1) Rahustist tekkinud väga väike sõltuvus ja selle kõrvaldaksin väga väikese neuroleptikumi annusega.\n2) AD-d võtaksin paar-kolm nädalat koos minu Palve-Meditatsiooni harjutusega - tekib nö tingitud ...\nVihahood ja nutmishood\nMul on olnud väga raske lapsepõlv, nimelt on mu isa olnud vaimselt väga agressiivne ja vahel ka füüsiliselt. Vanematega koos elades kaotas isa väga tihti kontrolli, hakkas asju lõhkuma, ...\n1. Lühiaegselt annaksin rahustavat arstirohtu ja valiksin esmalt väikeses annuses neuroleptikumi (näitekls, Rispen - väikeses annuses!).\n2. Õpetaksin (õpin) ja rakendaksin endale sobilikke pingete ...\nTere, olen tarvitanud antidepressante 7 aastat, tahaksin väga nendest loobuda, aga nii kui hakkan ära jätma, on kōik paanika ja ärevushäire sümptomid 100% tagasi ja ei suuda nendest loobuda, kuna enesetunne ...\nJärkjärguline vähendamine on õige küll. Võib kasutada ka mõnd AD-d teise toimeainega. Vajadusel saab asendust teha ka väikeses annuses neuroleptikumi tarvitades.\nKui kogu ravi on rajatud ...\nTere. Kasutan juba aastaid Valocordini tilkasid ja Xanaxit, nüüdseks annan endale aru, et olen neist sõltuvuses ja ei tea enam mida teha. Paanikahood on igapäevased, käed värisevad, süda klopib, iiveldab, ...\nHarjutused (vt. ...


www.militaar.net • Vaata teemat - kindlusraudteed\nTänane kuupäev 01 Okt, 2020 23:42\nHästi teine säilinud, kena truup üle miskise kuivenduskraavi seal alles. Samas neid erinevaid andmeid uurides, on endal sealkandi palju liikununa, et milline see raudtee ja mis maantee on üks kaart ütleb üht, teine teist ja loodust vaadates on veel kolmas trass.\nPostitatud: 18 Juun, 2009 23:47\nFaust kirjutab, et olevat rajatud raudteeliin Männikult (kindluse ajal nimetati seda kanti küll Rätsepaks) Pääsküla (Laagri) positsioonini.\nH. Gustavsoni järgi (ühes 1995. a Õhtulehes) see ei olnud raudtee, vaid lihtsalt tee. Muidugi ei saa välistada, et sellele oleks hiljem võidud ka raudtee rajada. Igatahes kõnealune teetamm on rajatud igapidi raudteetammi nõuetele vastavalt - väga tasane, kurvid suure raadiusega.\nPostitatud: 19 Juun, 2009 10:05\nImpiger teie antud lingil\nhttp://www.orienteerumine.ee/ajakiri/2006_1.pdf on ka see Männiku ja Laagri vaheline raudtee kahe kaardijupi peale märgitud. See kas sinna raudtee jõuti ehitada on ise asi aga teetamm pidi küll olema raudtee jaoks mõeldud.\nTeema pealkiri: Pääsküla positsiooist\nPostitatud: 12 Sept, 2009 1:12\nPanen siia lingi H. Gustavsoni artikli Pääsküla positsiooni kohta, mis ilmus 1995. aastal Õhtulehes. See on pdf-fail\nPostitatud: 14 Sept, 2009 21:00\nNii, ja kuhu siis viib küsimärgiga tähistatud tunnel?\nTeiseks, ka siia korduvat illustratsioonmatejali.\nhttp://digar.nlib.ee/otsing/avaleht?pid ... igar:44968\nPostitatud: 14 Sept, 2009 23:52\nHr. vax on leidnud suurepärase kaardi. Lähemal vaatlusel tundub imelik, et piki Viljandi maanteed kulgev kindlusraudtee haru lõpeb praeguse Luige kohal ära, kuigi raudteetamm on praegugi (väikeste lünkadega) säilinud kuni Sausti-Nõmme positsioonini (radioaktiivsete jäätmete säilituspaiga lähedal).\nViimati muutis Impiger, 15 Sept, 2009 0:14, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 15 Sept, 2009 0:14\nSaksa 1918 aasta kaardil kulgeb läbi raba Laagri-Männiku vahel tavaline tee.\nRooduvarjendite juurde jookseb raudteeharu pikemalt, kui battal.pri kaardil.\nPole sellel aga Gustavsoni joonisel näidatud teist lisaharu.\nKaardile on märgitud kõik tolleaegsed kaevikuliinid, kindlustused ja kindlusraudtee.\nKenasti on näha ka Olevi tänaval asunud suurtükipositsiooni juurde viiv raudteeharu.\nTeema pealkiri: Tee Vaila lähistel\nPostitatud: 15 Mai, 2010 23:58\nNaage ja Vaila vahel on üks huvitav tee: algab kunagiselt Vääna- Türisalu raudtee tammilt ja kulgeb sirgelt kuni Jahilossi teeni. Teetammi profiil on iseloomulik kunagistele kindlusraudteedele: sirge, tasane, mõlemal pool vee äravoolu kraav. Võib arvata, et see ongi kunagine kindlusraudtee tamm. Kuid siis tekivad küsimused.\n1) Tee lõpeb ära Jahilossi teega ristudes, natuke eemal Vääna jõest, mingeid kindluse objekte ei paisata sealkandis olevat. Mis otstarve pidi tal siis olema?\n2) Battali kaardil pole seda teed raudteena näidatud, kuid Battali kaardid sellest kandist on korralikud.\nJahilossi teed renoveeriti eelmisel aastal ulatuslikult. Paistab, et ka sinna kanti on arendajad pärale jõudnud ja varsti pole seal enam vanu "kihistuid" üldse leida.\nViimati muutis Impiger, 14 Apr, 2012 20:42, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 16 Mai, 2010 11:24\nOota mis mõttes. Alliku küla juures ju kolm blindaazisüvendit (ühes ka blindaaz olemas) ja kõik tänaseni alles.?\nPostitatud: 09 Juul, 2010 12:32\nKas keegi teab ka midagi Vääna - Postis asuvast maaalusest raudteest midagi? Nimelt leidsin ühe augu Vääna - Posti punkrite läheduses, õigemini see ei ole auk see on pigem selline kraater juba, väga sügav, cirk 5 - 6m ja näha on, et on kindlustatud seinad palkidega ja põhjas on raudteeliiprid, koht ise on vett täis, aga suve poole vesi alaneb natuke ja on paremini näha, mis seal põhjas on. Jookseb nagu tunnel ja põhjas on siis raudteeliiprid.\nPostitatud: 09 Juul, 2010 13:31\nEi olnud maa aluseid raudteid. See selline müüt, mis üldiselt levib. Kui otsida viitsid siis seda käsitletud siin foorumis Laagri positsiooniga seoses.\nSee auk, mida sa nägid on surf, mille kaudu tõsteti välja/maapeale üleliigset pinnast, mis tunnelite ehitusel tekkis. Ja need liiprid, mida nägid olid arvatavasti vagoneti rööbastee omad. Vagonette lükati käsitsi.\nPostitatud: 09 Juul, 2010 15:55\nvähe loogilisem jutt küll jah, aga ei tea kas seal vett täis olevates tunnelites ja surfides ja blindaazides ka käinud on?\nPostitatud: 09 Juul, 2010 18:40\nKes seda ikka öelda oskab. Võib -olla mingil ajal need kuivad olnud või ka mitte.\nTeema pealkiri: Re: kindlusraudteed\nPostitatud: 29 Dets, 2012 20:03\nAjaloolane Mehis Helme pani DELFIsse üles (Forte, 29.12.2012) huvitava artikli militaarraudteedest Eestis.


Panin t�hele EL 2012/05\nM�rkasin seda seent oma aias L��nemaal Salaj�e k�las juba m��dunud s�gisel. �hestki seeneraamatust ma temasugust aga ei ole leidnud. Leitud seened on t�iesti mustad, umbes p�idlakujulised ja -j�medused tihedalt �ksteise k�rval kobaras kasvavad v�rdlemisi k�vad junnid. Neil ei ole t��pilist k�barat ega jalga, vaid nad on �htlase j�medusega ja allapoole saleneva kujuga. Seest on seen t�iesti helevalge ja sitke kiulise viljalihaga.\nSeenekogum kasvas vana maharaiutud �unapuu k�duneva k�nnu k�rval. T�navu kevadel, kui lumi oli k�nnu �mbert �ra sulanud, olid seened ikka veel �sna h�sti s�ilinud. Siiski, puutudes vajus viljakeha s�rmede vahel kokku, aga sugugi mitte l�diks, nagu v�iks seene puhul eeldada.\nMare Urbas L��nemaalt\nKommenteerib Tartu �likooli emeriitprofessor seeneteadlane Kuulo Kalamees L��nemaalt Salaj�e k�last p�rit seen on kobars�sik (Xylaria polymorpha), keda varem on nimetatud ka kobarjaks t�lvs�sikuks. Ta kuulub kottseente (Ascomycota) h�imkonda. Fotol n�htavad mustad pirnjad kobaratena kasvavad �junnid� kujutavad endast seene stroomasid. Need on kuni 10 cm pikkused korkjad moodustised, mis koosnevad tihedalt l�bi p�imunud seeneniitidest. Strooma mustas pindmises koorekihis paiknevad tihkelt �ksteise k�rval pisikesed kerajad viljakehad sulgeoslatena. Nendes tekivad eoskotid kotteostega, mis p��sevad v�lja strooma pinnale avanevate augukeste kaudu. Stroomad on seest valged, nende pikil�ikel on isegi palja silmaga n�htavad musta v�lispinna all paiknevad pisikesed, umbes millimeetri suurused sulgeoslad.\nKobars�sik on Eestis �sna harv, teda on leitud lehtpuude k�duk�ndudelt ja -lamapuidult lehtmetsades, parkides ja aedades. Neid seeni v�ib kohata varakevadest hiliss�giseni, kuid nad v�ivad olla n�htavad ka aasta ringi. Kokku on teada kaksteist leiukohta, neist neli Tartu linna eri piirkondades. P�hiliselt on seda liiki seeni leitud aga Ida-Eestist, kuid m�ni leiukoht on teada ka Saare- ja Hiiumaal. Seni leitud kobars�sikud on kasvanud peamiselt arukaskede, vahtrate, jalakate ja harilike leppade puidul, viimane leid Salaj�elt viitab ka tema seost �unapuuga. Kobars�sik asustab tavaliselt v�ga k�dunenud lehtpuuk�nde ja puiduj��nuseid v�i kinnitub k�nnujuurtele, seep�rast v�ib teda tihti ekslikult pidada maapinnal kasvavaks. Esimene kirja pandud kobars�siku leid p�rineb Nikolai Witkowskilt, kes m�rkas seent Tartus 1936. aastal. Viimased leiud 2011. aasta aprillist on samuti Tartust ja n��d siis ka 2011. aasta oktoobrist Salaj�elt. Suurem osa leide p�rineb aga m��dunud sajandi teisest poolest. Sellel sajandil on tulnud vaid �ksikuid teateid, needki enamasti vanade Tartu leiupaikade kohta. Sestap v�ib �elda, et kobars�siku levik on t�nap�eval ilmselgelt v�henenud. Mare Urbas / Kuulo Kalamees


Tartu Ülikooli külastab kõrgetasemeline Rootsi teadlaste delegatsioon | Tartu Ülikool\nTartu Ülikooli külastab kõrgetasemeline Rootsi teadlaste delegatsioon\nVisiidi käigus arutatakse kuidas tulevikus veelgi süvendada ja laiendada juba hästitoimivat Eesti-Rootsi teaduskoostööd sünkrotronkiirguse vallas. TÜ Füüsika Instituudis tutvustavad Rootsi teadlased oma riigi teadusinfrastruktuuri strateegilist arengukava, rahvusvahelisel hindamisel heakskiidu saanud MAX-IV projekti ja loodava keskuse läbi avanevaid uusi suuri võimalusi nanoteadustes, materjalide uuringutes ja bioloogias.\nTÜ Füüsika Instituudi teadusdirektori Marco Kirmi sõnul kuulub sünkrotronkiirus vaieldamatult maailma hetke tipptehnoloogiate hulka, mille kasutamine on viimastel aastatel plahvatuslikult suurenenud just bioloogias ning materjaliteaduses aga ka tööstuses, näiteks ravimifirmade poolt. "Suur osa viimaste aastate Nobeli preemiatest füüsikas, keemias ja bioloogias saadud tööde eest, mis vähemalt osaliselt on valminud sünkrotronkiirguse teemal. Samuti on mainekates teadusajakirjades nagu Nature ja Science ilmunud artiklitest märkimisväärne osa just sünkrotronkiirgusest," ütles Kirm.\nJuba 1989. aastast alates viivad Eesti füüsikud ja TÜ Füüsika Instituudi materjaliteadlased oma uuringuid läbi Rootsis Lundi Ülikooli juurde kuuluvas Rootsi rahvuslikus sünkrotronkiirguse keskuses MAX-LABis. Marco Kirmi sõnul on samas muudel erialadel eestlaste esindatus olnud siiani suhteliselt tagasihoidlik ning laiem osalemine uues MAX-IV projektis edendaks märgatavalt ka Eesti teaduse potentsiaali maailmaareenil.\nLisainfo: TÜ Füüsika Instituudi teadusdirektor Marco Kirm, tel 737 4603, 5342 7170


Angela Merkel räägib migrandileppest 14 riigiga, Ungari ja Bulgaaria eitavad seda - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Maailm » Angela Merkel räägib migrandileppest 14 riigiga, Ungari ja Bulgaaria eitavad seda\nSaksamaa kantsler Angela Merkel sai 14 Euroopa Liidu riigilt lubaduse aidata kaasa asüülitaotlusele äraütleva vastuse saanud migrantide tagasisaatmisele, teatas uudisteagentuur dpa laupäeval.\nReutersi andmetel on 14 riigi hulgas, kes on väljendanud oma soovi sellist lepingut sõlmida, ka Poola, Ungari ja Tšehhi Vabariik ehk riigid, kes olid vastu pagulaste kohustuslikule kvoodile EL-i liikmesriikide vahel. Teised riigid on Belgia, Taani, Eesti, Soome, Prantsusmaa, Leedu, Läti, Luksemburg, Madalmaad, Portugal ja Rootsi.\nUngari valitsuse pressiesindaja Zoltan Kovacs teatas aga laupäeval, et Budapest ei ole sõlminud Saksamaaga mingit migrantide vastuvõtmise lepet. See oli vastureaktsioon Saksamaa kantsler Angela Merkeli kirjale milles ta väidab, et kokkulepe migrantide tagasivõtmiseks saavutati teiste seas ka Ungariga.\n“Sellist lepingut ei sõlmitud,” ütles Zoltan Kovacs Reutersile. “Immigrant ei saa siseneda Ungari territooriumile ilma, et ta siseneks mõnda teise EL-i liikmesriiki,” rõhutas pressiesindaja.\nKa Bulgaaria peaminister Boyko Borisov ütles laupäeval, et keegi ei saa sundida tema valitsust nõustuma migrante tagasi võtma. Borisovi sõnul ei ole Bulgaaria süüdi selles, et ta asub Euroopa Liidu välispiiril.\nValitsuse juht rõhutas, et ta keeldus Saksa kantsler Angel Merkeli nõudmisest võtta vastu Bulgaarias kui esimeses euroliidu liikmesriigis registreeritud migrante.\nBorisov viitas samuti kirjale, mille kohaselt kantsler sai nõusoleku 14 riigilt. “Brüsselis saavutatud kokkulepe on vabatahtlikul alusel ja keegi ei saa sundida meid migrante tagasi võtma,” ütles Borisov, kommenteerides EL-i tippkohtumise tulemusi, milles arutati migratsiooniprobleeme.\nLubaduse andnud riikide seas on väidetavalt ka Eesti, kuid Jüri Ratase allaheitlikku poliitikat arvestades ei maksa arvata, et see lubadus paika ei pea.\nMerkeli valitsuse siseminister Horst Seehofer on ähvardanud, et kui asüülitaotlejate tagasisaatmises üle-euroopalist kokkulepet ei sünni, hakkab Saksamaa neid juulis piirilt tagasi saatma.\nReedel lahkus Merkel Brüsselist Euroopa Liidu tippkohtumiselt Kreeka ja Hispaania lubadusega võtta tulevikus Saksa-Austria piirilt tagasi inimesed, kes on neil varjupaigataotlejatena registreeritud.\nAllikad: radiomaryja.pl, wpolityce.pl, ERR\nTeemad: Angela Merkel Bulgaaria saksamaa Ungari


” The Real Sex in the City” staari päristööks on abielumeeste võrgutamine | Buduaar\n” The Real Sex in the City” staari päristööks on abielumeeste võrgutamine\n2008. aasta 11. oktoober 23:37\nKolmapäeva õhtuti Kanal11 eetris jooksev põnev reality show ” The Real Sex in the City” New Yorgi vallaliste naiste seiklustest on justkui unistuste elu naistele, kes ei osti püsisuhet. Seda muidugi juhul, kui oskad mängida reeglite kohaselt. Sel kolmapäeval tõotavad naiste seiklused uusi pöördeid võtta. Kuid mitte sellest ei soovinud me täna rääkida… Buduaari tähelepanu on köitnud hoopis ühe saatekangelase töö, millega ta igapäevast leiba teenib.\nKolmapäeva õhtuti Kanal11 eetris jooksev põnev reality show ” The Real Sex in the City” New Yorgi vallaliste naiste seiklustest on justkui unistuste elu naistele, kes ei osti püsisuhet. Seda muidugi juhul, kui oskad mängida reeglite kohaselt. Sel kolmapäeval tõotavad naiste seiklused uusi pöördeid võtta.\nKuid mitte sellest ei soovinud me täna rääkida… Buduaari tähelepanu on köitnud hoopis ühe saatekangelase töö, millega ta igapäevast leiba teenib ja uskuge meid, see palk on päris korralik. Nimelt töötab eksootilise välimusega seksikas Leoni meestevõrgutajana, inglise keeles kannab see ameti honeytrapi nimetust. Leoni tööülesanneteks on testida abielumeeste või tulevaste abikaasade vankumatut truudust ja 99% meestest langeb Leoni väitel tema poolt üles seatud lõksu. Naised, kes tahavad oma mehed truuduses kindlad olla, on nõus kulutama kindlustundele tuhendeid dollareid. See, et Leoni on meesetega osav, räägib ka tõsiasi, et kaunitar suudab korraga hulluks ajada 6 mehe pea.\nPõnevast honeytrapi tööst saad täpsemalt lugeda inglise keelsest raamatust The Honey Trap , mida leiab internetipoodidest.\nMida arvad sina honeytrapi ametist? Kas oleksid nõus oma mehe truudust testima saates söödaks teise naise? Või oled seda juba teinudki?\nLeoni seiklustele saad kaasa elada juba 15.oktoobri õhtul kell 21.00 Kanal11 show`s “Tõeline seks ja linn”.


Oled mulle midagi võlgu - Soovitused - 2021\nOled mulle midagi võlgu\nJätkame uuringutega, mis näitavad veenvalt, et ema isiksus, viie inimese mõjud, mõjutavad sündimata lapse hilisemaid arengu tulemusi.\nVarem mõistsime, et ema ja tema beebi vahel on läbipaistvad töösuhted, mis siis, kui beebi ära võetakse, loob temaga positiivse seose.\nOn kaks uuringut, mis näitavad otsest seost ema isiksuse ja lapse käitumise vahel.\nEnam kui tuhat jälgitakse raseduse ajal depressiooni käes vaevlevat ema ja last kohe pärast sünnitust. Imikud nutsid esimestel päevadel lakkamatult, lakkamatult ja näitasid depressioonis sama tulemust kui nende ema. Uuring näitab selget seost: a depressiooniga emad toovad depressiooniga beebisid maailma.\nÜhes teises uuringus põhjustas nn Kipp-sündroom 48 beebi raseduse ajal teadlikult ja alateadlikult oma lapse tagasilükkamise nn kipp-sündroomi ilmnemiseni. Vanemad olid selles rühmas kõige keerukamad ja ka siin oli kõige rohkem varajasi vanemaid. Ka muud uuringud kinnitavad, et emade äärmuslik negatiivne hoiak spontaansete abortide ja enneaegsete sünnituste suhtes on kõrgem, pikem ja keerulisem.\nJuhuslike ja eostatud beebigruppide vahel on tehtud võrdlevaid uuringuid. Väärtustase ja kujundatud nukud on ajalooliselt paremaid tulemusi saavutanud. Laias valikus uuringuid ja tähelepanekuid on tänapäeval joonistatud olulise väärtuse ja emotsionaalse võimega fetaliseeritud isiksusepilt, mis on kujundatud tihedas koostöös emaga.\nTunnistades ülekaalust varajaste suhete puudumist või olemasolu, on neid arendatud üha enam riikides üle maailma ema ja loote suhte arenguprogrammid. babбk on rйszt kьlцnfйle kapcsolatfejlesztх programmide цsszehasonlнtу vizsgбlatai see mutatjбk et varajane kapcsolatfelvйtel jуtйkony hatбsбt йlvezх babбk meghaladjбk ei trйningezetteket kõik fejlхdйsi mutatуban, võttes arvesse kьlцnцs йrzelmi fejlхdйsre biztonsбgos, teherbнrу kцtхdйsre, йs babбk цnйrtйkelйsйre, йrzelmi stabilitбsбra.\nTeine huvi nende uuringute vastu on see, et mitte ainult nemad, vaid ka nende emad arendasid suhteid. Programmis osalevatel emadel oli hinne skaalal kõrgem ja ärevust mõõtval skaalal madalam tulemus.\nKa geenid on tugevamad\nSeda kinnitab veel üks Pittsburghi teadlaste tuntud arutelus läbi viidud uuring. Selle fookuses on see, mil määral meie intelligentsustaset väljendatakse, see tähendab, et selle määravad geenid ja mil määral keskkond nende eest vastutab. Teadlased analüüsisid uuesti kõiki seni kättesaadavaid uurimisandmeid ja torkasid läbi, et meie IQ taset määravad vaid 34% meie geenidest ja 66% ema-loote suhetest.\nSee on meile hea sõnum. Arrouli sõnul on meie geenid tõeliselt demokraatlikud. Nad ei otsusta, kui kaugele me võime ühiskondlikus hierarhias minna. Ema, teda ümbritseva keskkonna ja loote suhe on hilisema arengu jaoks otsustav tegur.\nTeie paar võib olla imerelv depressiooni vastu!\nRohkem murelik ema beebib laps\nEma ja loote suhe\nLaps ei taha olla puhas - vastab Vekerdy\nUngarlane saab ikka otsa\nKooseksisteerimise kohta - seekord kasulikkuse vaatenurgast\nFotoraamatud: kõik lapsed armastavad seda\nLaps on öökullide poolt alandatud, see on vanemate vastu kohtuasi\nPole tähtis, kuidas toite - imelised pildid\nKare vesi võib imikueas põhjustada ekseemi\nOn aeg võtta üksildane perekond tõsiselt\nNõuanded lapse saamise vältimiseks\nMeisterhari: koomiksijoonistus lastele\nKas vajate teetanust?\nCopyright 2021 \_ Rasedus ja sünnitus, lapsevanemaks saamine - üksikasjalik teave \_ Oled mulle midagi võlgu


Seljamassaaž - Royal Grace\nHind: € 40\t32\nAvasta põhjalikult lõõgastava massaaži võlu! See lõõgastav massaaž on suunatud eriliselt just seljale, et vabastada sealsetesse lihastesse kogunenud pinge ning lõdvestada keha, sillutades teed mõnusale heaolutundele.\nSeljavalu ja –pinged on levinud probleem paljude inimeste seas. Seljamassaaž vabastab teid valust ja pingetest. Lisaks aitab ka pideva väsimus- ja ärritustunde vastu.\nSeljamassaaž parandab vereringet, alandab turseid, turgutab siseorganite tööd ja tasakaalustab närvisüsteemi.\nEelkõige on see soovituslik kõigile neile, kellel on istuv töö. Olenemata vanusest.


Vitiligo valu uhine, Juhtmete ravi valismaal\nKeha dehüdratsioon mõjutab nahka negatiivselt, suurendades selle tundlikkust UV-kiirguse suhtes. Hemorraagiline vaskuliit Seda haigust nimetatakse muidu Schönlein-Genochi sündroomiks, allergiliseks või reumaatiliseks purpuraks.\nVitiligo vitiligo valu uhine olla fokaalne ja lokaliseeritud ühes piirkonnas või võib see mõjutada mitut erinevat keha piirkonda.\nParimad haigused koroonaviiruse (COVID) raviks Iisraelis | linnaidee.ee\nVitiligo täpne põhjus pole teada, kuigi enamik eksperte usub, et see on autoimmuunne seisund, mille korral keha immuunsüsteem ründab ja hävitab ekslikult keha teatud rakke. Enamikul vitiliigo põdevatel inimestel tekib haigus enne Vitiligol võib olla geneetiline komponent, kuna see seisund kipub esinema perekondades. Vitiligot seostatakse mõnikord muude haigusseisunditega, sealhulgas kilpnäärme talitlushäirega.\nEi saa kuidagi kindlaks teha, kas vitiliigo levib või jääb ühte piirkonda. Vitiligo ei ole valus ega avalda olulisi tagajärgi tervisele; aga sellel võivad olla emotsionaalsed ja psühholoogilised tagajärjed.\nMõni meditsiiniline ravi võib haigusseisundi raskust vähendada, kuid seda on raske ravida. Vitiligo vältimiseks pole teada viisi.\nVitiligo ravimiseks pole tõestatud koduseid ravimeetodeid, kuid nii päikesekaitsekreemide kui ka jumestuse või värvainete kasutamine naha kergete vitiligo valu uhine katmiseks võib välimust parandada. Vitiligo vit-ill-EYE-go on haigus, mille korral keha erinevatele osadele ilmuvad valged nahalaigud.\nSee juhtub seetõttu, et nahas pigmenti värvi moodustavad rakud hävitatakse.\nNeid rakke nimetatakse melanotsüütideks ma-LAN-o-saidid. Vitiligo võib mõjutada ka limaskesta näiteks suu Nahahaiguste liigesed nina sees olevat kude ja silma.\nPõhjus pole teada. Vitiligo võib olla autoimmuunhaigus.\nNeed haigused juhtuvad siis, kui teie immuunsüsteem ründab ekslikult mõnda oma kehaosa. Vitiliigo korral võib immuunsüsteem hävitada naha melanotsüüdid. Samuti on võimalik, et üks või mitu geeni võivad põhjustada inimese suurema tõenäosuse häire tekkeks.\nMõned teadlased arvavad, et melanotsüüdid hävitavad ennast.\nTeised arvavad, et üksik sündmus nagu päikesepõletus või emotsionaalne piin võib põhjustada vitiliigo. Kuid pole tõestatud, et need sündmused põhjustavad vitiliigo.\nHaiguste loend, millel on sarnased esimesed sümptomid, on suur arv, nii et kui esimesed haigusnähud on tekkinud, peate õige diagnoosi määramiseks pöörduma spetsialisti poole.\nValged laigud nahal on vitiligo peamine märk. Neid plaastreid esineb sagedamini piirkondades, kus nahk on päikese käes. Plaastrid võivad olla kätel, jalgadel, käsivartel, näol ja huultel. Muud valgete laikude ühised alad on: Kaenlaalused ja kubemed koht, kus jalg vastab kehale Suu ümber.


Kunstiakadeemia tudengite planeering kasvataks Ülemiste elukeskkonnaks | Geenius\nKunstiakadeemia tudengite planeering kasvataks Ülemiste elukeskkonnaks\n03.01.2019 kell 10:07\nIllustratsioonid: Ainjärv, Öhrling, Le Bihan, Vendik\nDetsembri lõpus esitlesid kunstiakadeemia tudengid oma stuudios valminud nägemust Ülemiste City tulevikust, mis tooks praeguse töökeskkonna sisse palju rohkem elukohti.\nArhitektuuri ja linnaplaneerimise eriala neljanda kursuse tudengid Andrea Ainjärv, Oskar Brohager Öhrling, Vincent Le Bihan ja Sten Vendik pakkusid oma tööga “Ülemiste: ärilinnakust tuleviku linnaks” nägemust, kuidas Ülemiste muutuks elukeskkonnaks.\nTudengite üks juhendaja emeriitprofessor Veljo Kaasik meenutas, et tema lapsepõlves oli Ülemiste ainult lennuväli ja suletud ala, kus oli Dvigatel. Tänaseks on Ülemistest saanud aga “üheksast-viieni” ehk töötundidel toimiv piirkond.\nAlal on tudengite arvates palju potentsiaali. Ülemiste ei ole üldsegi enam Tallinna perifeerias, vaid väga oluline osa linnastuvast Tallinnast ja teenuspõhisest majandusest. Ülemistel on linna kõrgeim keskmine palk ja palju ruumi arendusteks.\nTudengite kontseptsiooni “Island of Ülemiste – Future city” põhiline idee oligi luua uus alamkeskus, mis tähendaks nii büroohooneid, elumaju kui ka keskväljaku taolist linnaruumi.\n“Selle eesmärk on muuta mono-kogukond multi-kogukonnaks, tuua sotsiaalseid gruppe ja eri alade inimesi rohkem kontakti,” rääkis Oskar Öhrling.\nUue nägemuse kohaselt on oluline olemasoleva ruumi ja tänavatevõrgustiku ära kasutamine, samuti brownfieldi ehk vanade Dvigateli alade hoonete ärakasutamist kasvõi parkimismajadena. “Vanad tööstushooned on väga olulised ja hoiavad kohavaimu,” rõhutas Sten Vendik.\n“Island of Ülemiste – Future city” põhirõhk on Ülemiste elukohaks muutmisel, selle järgi Ülemiste Citysse juurde ligi 72 000 ruutmeetrit elupinda, 41 000 ruutmeetrit kontoripinda ja 15 000 ruutmeetrit kaubanduspinda.\nKui arvestada juurde juba praegu Ülemiste Cityl arendamises olevat ligi 14 000 m2 elupinda ja 46 000 m2 kontoripinda, tekiks linnakusse juurde kokku vastavalt 86 000 m2 elupinda ja 86 000 m2 kontoripinda.\nAutorite analüüsi järgi on Tallinnas elupinda keskmiselt 24 ruutmeetrit inimese kohta, Helsingis võrdluseks 32. Selle põhjal soovitavad tudengid Ülemistesse planeeritavale elupinnale 2600-3500 uut elanikku.\nKeskmise töökoha näitaja 13 m2 inimese kohta võiks Ülemistele juurde tulla 16 000 töötajat.\n“Island of Ülemiste – Future city” planeeringu järgi oleks Ülemiste tõeliselt tiheda asustusega elav linnak, mis arvestaks väga erinevate elupindadega alates co-living trendidest kuni rohkem eraldatud ja privaatsemate elupindadeni.\nTegu oleks ühe tihedaima asustusega piirkonnaga Tallinnas. Uue planeeringuga Ülemistel oleks ligi 16 700 inimest ruutkilomeetri kohta.\nTallinna tihedaimates asumites nagu Raua on praegu 20 000 in/km2, Mustakivis 17 200 in/km2, samas Kalamajas on 5400 in/km2 ja kogu Tallinna peale keskmiselt on 2800 in/km2.


Ülenurme gümnaasiumi lõpetajad | Kambja Valla Sõnumid\nUudised Haridus Ülenurme gümnaasiumi lõpetajad\nÜlenurme gümnaasiumi 9a klass (2019/2020)\nKlassijuhataja Ada Tamme\n9 kevadist hetke koos 9.a klassiga\nEsimese tunni ajal 9.a klass ärkab ja mõtleb, kas tuleb täna üks põnev päev või oleks siiski võinud kodus veel natuke magada.\nTeise tunni ajal 9.a klass mõistab, et täna saab siiski midagi põnevat teada ja ehk saab ka natuke nalja.\nKolmanda tunni ajal osa 9.a klassist kuulab vaikselt ja mõtleb sügavaid mõtteid, teine osa küsib kõikvõimalikke küsimusi, et maailma asjadest ikka korralikult sotti saada ja õpetaja nõutult kukalt kratsima panna.\nNeljanda tunni ajal on 9.a klassil juba mõnus hoog sees ja hea tunne, et täna siiski sai midagi huvitavat teada ja natuke ka ajusid ragistada.\nViienda tunni ajal on 9.a klassi mõtted siiski juba liiga tugevalt söögile suunatud, maad on võtmas rahutus ja tunne, et õigluse eest polegi täna veel võideldud.\nKuuenda tunni ajal meenub 9.a klassile, et täna pidi ju nalja ka saama ja arutelud liiguvad põnevast tunniteemast järjest kaugemale.\nSeitsmenda tunni ajal näitavad 9.a klassi 18 liiget oma eripalgelisi iseloome ja muidu sõbralik nali võib ka natuke teravaks kiskuda.\nKaheksanda tunni ajal 9.a klass ohkab rahulolevalt, sest sellest päevast on kõik võetud – õpijanu kustutatud, naljajanu hoogu juurde saanud ja rahutu meel liigub juba järgmiste vallutuste rada.\nÜheksanda tunni ajal pakib 9.a klassi õpetaja asju kokku ja mõtleb, kui õnnelik ta on, et elu ta nii ägedate, eriliste ja südamlike inimestega kokku viis, kes on ka temast endast teinud targema ja parema inimese.\nAitäh teile – Rander, Renee, Andreas, Mathias, Christen, Märten, Kirke, Kristjan, Riika, Kasperk, Siim, Laura, Kasper, Triinu, Hanna-Liis, Sten, Averi, Mattias-Erik!\nÜlenurme gümnaasiumi 9b klass (2019/2020)\nKlassijuhataja Kaspar Koolman\nKimmo Erik Kattai\nHanna Lizette Lääts\nJan Erik Variksoo\nSuurepärane näide, kuidas klassitäis õpilasi töötab külg külje kõrval teineteist toetades ja üksteise eest seistes. Õppimine ja seda soodustav keskkond on olnud juba esimesest klassist saati selles klassis prioriteet number 1. Samuti on äärmiselt oluline klassi edukas toimimises tasakaal poiste ja tüdrukute arvulises suhtes. Iga laps klassis on andeks ja omanäoline. Tegeletakse muusikaga, spordiga, käsitööga juba vägagi professionaalsel tasemel. Huvitutakse lugemisest, poliitikast, noorsootööst. Juba tegutsetakse aktiivselt vabatahtlikuna mitmete organisatsioonide ja asutuste juures, et aidata ellu viia erinevaid suurüritusi ja ettevõtmisi. Ollakse väga innukad kaasarääkijad ja arutlejad. Nendega dialoogi pidamine on sisutihe ja arukas vestlus, kus lahendust leida vajavad teemad saavad ka selle leitud. Ühistegevustest võetakse suure õhinaga osa. Kuna õppimine on klassis au sees, siis paljudele õpetajatele on nad ka nn lemmikuteks, kellega tunnis aktiivselt töötada.\nKlassijuhatajana olen siiralt tänulik lapsevanematele, kes on olnud väga toetavad ja mõistvad lapse jaoks. Koduste toetuse ja usalduse olemasolu on kindlasti see, mis loob hea kasvulava lapsele enesekindluseks ja iseseisva otsustusvõime tekkeks ning hakkama saamiseks nii koolis kui ka edaspidises elus. Seda nad täna juba ka teevad.\nAitäh teile – Laura, Lisette, Kirke, Kerttu, Aleksandra, Meribel, Editha, Ketlin K, Ketlin L, Hanna Lizette, Anneth-Adeliin, Egert, Kimmo-Erik, Raul, Alvar, Tauri, Kert, Georg, Denis, Andri, Marcus, Jan Erik, Richard, olete parimad!\nmaailma parima 9.b klassi juhataja\nÜlenurme gümnaasiumi 9.c klass (2019/2020)\nKlassijuhataja Esta Toomsoo\nSten Marko Kangur\nAndero Ilmar Kõre\nMarkus Jasper Lassen\n9.c klass on äärmiselt tore ja kokkuhoidev klass, kus on au sees enesetäiendus, õppimine, sport, tantsimine ja ajugümnastikagi, huvisid on seinast seina. Märkimisväärseid tulemusi on õpilased saanud muuhulgas nii laskmises, jalgpallis kui korvpallis, aga ka lugematutel olümpiaadidel ja õpilasvõistlustel. Huvi maailma asjade vastu, head ja väga head õpitulemused on õpilastele alati olulised olnud ja helgemad pead on eeskujuks teistelegi. Helgeid päid 9.c klassi jagub. Kohe nii palju, et klassijuhatajal on vaid mõne üksiku õpilase pärast vaja südant valutada. Olen südamest uhke oma klassi üle!\nSeiklusi on seljataga omajagu, kõiki neid ühendab mõnus huumor, ühtehoidvus, koostöö, nutikus, ettevõtlikkus, usaldusväärsus. Lisaks on klassil omandatud oskus ronida mis tahes kõrgustes (Valma), viia läbi sea südame lahkamist (Politseimuuseum), süüdata lõke/grill ja teha kaaslastele kaardimängus pähe (Elva) ning vajadusel maskeeruda kelleks iganes (klassiõhtud). Nii et 9.c-ga võib iga kell luurele minna! Läheks või kohe, aga ei saa…\n9.c klass on minu jaoks (peaaegu) ideaalse klassi kehastus ja kohutavalt kahju on neist lahti lasta…\nAga ma tean (kõike eelpool nimetatut arvesse võttes), et nad saavad hakkama mis tahes olukorras!\nMa tänan kõiki lapsevanemaid, kellele olen seda korduvalt öelnud ja ei jää seegi artikkel viimaseks korraks – AITÄH teie igakülgse toetuse ja kaasa mõtlemise, samuti niivõrd vahvate, iseseisvate, õpihimuliste, kohanemisvõimeliste, kokku hoidvate laste eest! Olete mu töö teinud niivõrd lihtsaks ja nauditavaks! Kes teab, kuidas kallistustega sel aastal on, aga panen igaks juhuks siitkaudugi kõigile omapoolsed head soovid ja nn virtuaalsed kallistused teele! Mis iganes tulevik toob, mina olen teie jaoks olemas, mu kallid!\nKeep calm, 9.c is the best!\nÜlenurme gümnaasiumi 12.a klass (2019/2020)\nKlassijuhataja Piret Rannast\nMerili Anna-Liis Kallas\nMu kallis 12.a!\nSiin ma siis nüüd istun ja mõtlen, mida kirjutada…. Tegelikult teate küll, mida ma teist arvan ja teile öelda tahan. Ja eks ma olen selle hea ja halvema tasapisi aja jooksul ära öelnud ka.\nAlles oli 10. klassi sügis ja tundus, et ees ootab väga pikk aeg, kuid siis tuli see ootamatult järsk lõpp ja võttis meilt ära viimased ühised koolikuud. Jätkusid küll meie tunnid ja vestlused erinevate internetikanalite kaudu, aga see pole siiski see. Samas olete te erilised – 12 aastat oodatud koolilõpp on teadmatuses, tundi saab tulla ilma oma nägu näitamata – kaamera ju ei tööta :), tutipäevaaktus on virtuaalne (valge pluus seljas ja spordipüksid jalas – aga käsk pidulikult riietuda on ju täidetud), eksameid ei peagi tegema (!?), lõpuaktuse soenguks on juuksuriaeg kinni pandud, kleit või ülikond olemas, aga millal ja kuidas seda kanda saab… oleme sel päeval siis lihtsalt ilusad.\nMul on tõeliselt hea meel, et sain teiega koos olla, et saime vahel niisama lobiseda, et te mulle nii mõnedki saladused usaldasite, et te vahel mu sõna kuulasite, et te mulle alati vastu ei vaielnud, et te mulle ühel talveõhtul üllatuse tegite, et ühel maikuu pühapäeval minu kodu uksekell helises, et mu sõnumid kiiresti klassile edasi saadeti, et te mu aprillinaljad „ära rikkusite“, et te muretsesite õpetajate toa ja 307. kabineti vahelise kolme korruse pärast, et te iga tunni alguses oma traditsioonilised kirjad tahvlile jätsite, et te loodetavasti mind ühes Lõuna-Eestis olevas erilises kohas ootate, et te saite hakkama õpetajate päeva ja jõulupeo korraldamisega, et te uurimistööd õigel ajal ära tegite, et te natuke „Tõde ja õigust“ lugesite, et te ühel spordipäeval usaldasite mind kõigi alade tegijaks, et te nii lahkelt minuga koos Kurgjale ja Vargamäele ja rabamatkale ja teatrisse tulite, et te…\nOlge tublid, mingu teil hästi!\nÜlenurme gümnaasiumi 12.b klass (2019/2020)\nKlassijuhataja Merlin Ponna\nKen Erik Kuningas\nKlassis õpib 22 noort, kellest rohkem kui pooled alustasid õpinguid Ülenurme gümnaasiumis juba varem kui gümnaasiumiastmes, mis on mulle omakorda andnud võimaluse nendega rohkem kokku puutuda erinevaid üritusi korraldades ja projekte läbi viies ning nende õnnestumistele kaasa elades. Ja kui juba varem oli tegu väga omanäoliste ja kirevate tegelastega, siis uute õpilaste liitumisega sai see grupp veelgi rohkem täiendust andekate ja mitmekülgsete noorte näol. Kuigi tegu on väga erinevate noortega, siis nende kolme aasta jooksul on nad korduvalt tõestanud, et erinevus tõesti rikastab – nii on üksteist toetatud ning üksteiselt midagi uut õpitud. Eks ole esinenud ka erimeelsusi, kuid needki on koos seljatatud.\nHindan neid hetki, kui paralleelklassiga õppekäikudel käisime. Seal õppisin nii mõnegi õpilase kohta midagi uut. Kuid kõige rohkem jään naeratades meenutama suuri ühiseid ettevõtmisi kooliruumis, kus igaühel oli kindel roll täita ja nad tegid seda meisterlikult. Oli selleks siis rebastamine, õpetajate päev algklasside majas, gümnaasiumimajas või siis suurejooneline jõulupidu (siiani arvan, et see oli üks parimaid!). Iga kord võis näha, et esmapilgul aeglane start tagas võimsa ja meeldejääva tulemuse. 12.b klass on nii tõestanud, et kui eesmärk on selge, on alati võimalik edasi liikuda plaan B, C ja ülejäänud tähestikuga.\nSoovin teile edu ja õnne uutes ettevõtmistes ja tuletan meelde, et minu ruumi uksed on teile ikka avatud vaba aja veetmiseks koos kohvi, tee ja snäkiga. Olge hoitud!\nEelmineKirjanik Aidi Vallik – loomult suhtleja, inimeste inimene\nJärgmineGümnaasiumi lõpuaktused tulevad!


Kristiina Kalberg: Ei, ma ei ole ära kadunud! Ma sain vahepeal lihtsalt EMAKS! |\n09 Jan, 2012 by Kristiina Kalberg\nSee kõik ei olnudki nii õudne kui ma seda endale ette olin kujutanud. Mõtlen sünnitust siis… 20 tundi valusid ja circa 40 min sünnitust! Ma olin teiste juttude põhjal ennast nii ära hirmutanud, et ei tahtnud valudega haiglassegi minna! Kohutav valu — aga väljakannatatav! Nagu ütledakse, inimene harjub kõigega!\nSündima pidi pisike 1. jaanuaril, aga ta otsustas, et tahab oma sünnipäeva jõuludel pidada! Nimelt 26. detsembril :) Kui valud hakkasid olin rahulik. Arvasin, et need ongi need TÕELISD valud jäävad kuni sünnituseni, et oh polegi nii hull! Jeah right! 20 tundi edasi tagasi mööda tuba! Istuda ja pikali olla ei saa, sest oled rahutu ja ootad seda õiget momenti! Ja olgem ausad.. kes valudes olles istuda tahab!!! Ja nagu üteldakse… Tahad oma last lihtsalt niiiii väga juba kätte saada, et kannatad KÕIK ära sünnituse hetkel!\n18.51 loomuliku sünd, ilma valuvaigistite ja muude abivahenditeta ta siis sündiski!\nKui kõhule pandi, siis hakkasin naerma ja hüüdsin: “Jessas ja lõpuks ometi ongi see läbi!” Ei mingeid pisaraid… vähemalt mitte alguses! ;-) Pisike 3 kilone beebipurikas sai omale nimeks Isabella.\nNimi ei tulnud absoluutselt kergelt. Valikuid on plikadele ju alati nii palju ja ilusaid… ja erimeelsusi oli palju! Aga sellel hetkel kui netist ühelt saidilt ISABELLA silma jäi, armusime kohe! Õnneks leidsime nime, mis meeldis mõlemale. Bella on itaalia keeles ilus ja vaadates oma pisikest on ta seda nime väärt 100% ! Twilight-iga küll midagi pistmist ei ole, kuid oleks ma teadnud, et Bella õige nimi on Isabella, oleks see nimi kindlasti filmist tulnud! ;) Oleks poiss olnud, oleks laps mu mehe isa nime saanud — Giovanni.\nKoju saadeti meid 4 päeva hiljem! Siis algasid alles tõelised emotsioonid! Olgem ausad, alguses on raske! Kõik on uus, katsuda, puudutada, hoida EI oska! Kartsin, et teen haiget! Nutmised, saa siis aru miks nutab! Neid nutte ju nii erinevaid! Aga paar päeva ja hirm kaob ja oskasin oma pisikest hoida ilma hirmuta ja kannatada ära ka kõige pikemad nutud! Üldiselt on ta meil väga tubli. Põhiliselt sööb ja magab… ja teeb muid BEEBI ASJU! Nuttu on siiani veel suhteliselt vähe!\nEmotsioone on siiani tohutult. Kõik ajab nutma, sekund hiljem naerad ja naeratad! Oeh…See kõik ei ole lihtne!\nSoovitan siinkohal naistel, kellel emotsioone palju mehe või kellegi teisega rääkida, esimesed nutud ära nutta ja kõik läheb üle, see kõik võtab aega! Endas hoimisega võib deprekasse vajuda! Paljud naised, kes sünnitanud, saavad kindlastia aru millest ma räägin! Ja olen kindel, et see kõik on normaalne, et emotsionaalne olla ja ka nutta! Hormoonid möllavad ja seda häbenema ei peaks!\nPraegused päevad näevad välja meil sellised: sööme, tukume, hunnik mähkmeid ja nii see ring käib! Ja kui tunnikese aega leian , istun rahulikult netti ja kirjutan teile!!!:D Silmade ja mõtetega lapse juures, kuid siiski midagi suudan teiega jagada!\nMees on mul ikka tõeline ingel. Aitab igat pidi. Teeb isegi süüa ja koristab! Uskumatu AGA TÕSI :D Mees ja laps on täielikud kaisukad, laps armastab teda nii tohutult, et ka pisikeste gaasivaludega suudab ta issile naeratada ja süles uinuda! See ütlus, et tüdrukud isadega juba sünnist saati rohkem klapivad on ikka täitsa õige!\nKokkuvõttes — läbi raskuste suudetakse ka õnnelik olla! Ei usu, et ma midagi hullemat üle elasin, kui keegi teine uus emme! Olgugi, et algus on raske, on armastus pisikese vastu tohutult suur ja seda ei muuda miski. Piisab pisikese naeratusest ja kõik raske kaob südamelt! Eriti sellise printsessiga nagu meil.\nMeie uue aasta soov täitus! Loodan, et ka teile tõi uus aasta midagi suurt ja rõõmurikast!\nIlusat uut aaastat teile kõigile, meie pisikese pere poolt! Ja kui majanduslik olukord lubab… tehke lapsi! :D\nKui Isabella lubab, siis PEATSE KOHTUMISENI!


Sorteerimiskleebised, 15 tk | AJ Tooted Eesti\n15 liimitavat sorteerimiskleebist prügikonteineritele.\nNeed kleebised aitavad teil prügi sorteerida ja innustavad teid taaskasutama. Selge märgistusega on palju lihtsam prügi sorteerida. Komplektis on järgnevad märgised: metall, elektroonika, paber, papp, lambid, taara, klaas, värviline klaas, patareid, plastik, orgaanilised jäätmed, kemikaalid, puit, kergesti süttivad ained ja muu prügi. Sildid liimuvad peaagu igale pinnale, tänu nende mugavale suurusele, sobivad need nii pisikestele prügikastidele kui ka suurtele konteineritele.


AJALOO KT II MS - Kontrolltöö Test Ülesanne | Ajalugu\nAJALOO KT II MS (0)\nMillal sõlmisid Eesti, Läti ja Leedu Vastastikuse abistamise pakti NSV Liiduga ?\nMiks nad seda tegi ?\nMis olid selle tagajärjed ?\nMiks ei sõlminud Soome vastastikuse abistamise pakti NSV Liiduga ?\nMiks ja millal ja kuidas algas NSV Liidu ja Saksamaa vahel sõda ?\nKuidas kulgesid ?\nMillal, miks, mis alad vallutati ?\nMillal, mis see oli, kus, mis oli selle tagajärg ?\nMiks see lõpuks ikkagi ebaõnnestus ?\nMillal, mida kokku lepiti ?\nMillal, mis oli ?\nMis see oli, mida kokku lepiti, kuidas mõjutas Eestit ?\n1. Hitleri tegevus enne Teist maailmasõda: Taasrelvastumine ja Versailles ’ rahulepingu katkestamine\n1935, Rein istsooni vägede viimine 1935, Kominterni-vastase pakti sõlmimine Itaaliaga, Hispaania\nkodusõjas Franco toetamine, Austria vallutamine (Anšluss 1938), Müncheni sobing 1938, Tšehhi\nvallutamine, vägede viimine Leetu.\n2. Anšluss, Müncheni sobing – mis need olid, millal\nAnšluss on Austria liitmine Saksamaaga, mille tagajärjel sündis Suur-Saksamaa; 14. märts 1938\nMüncheni sobing – 29. september 1938; konverents , kus Suurbritannia , Saksamaa, Prantsusmaa ja\nItaalia nõudsid, et Tšehhoslovakkia loovutaks sakslastega asutatud alad Saksamaale, loodeti, et nii\nhoitakse sõda ära.\n3. Hispaania kodusõda – kelle vahel, millal, kes võitis, miks.\nRahvarinde ja Francisco Franco juhtimisel vastuhakk , Rahvarinnet toetas NSVL , Francot Itaalia ja\nSaksamaa, kuigi riigid olid alla kirjutanud lepingule, mis lubas mitte kodusõjale vahele segada.\nToimus juuli 1936 kuni 1. aprill 1939, kui Franco sõja lõppenuks kuulutas. Võitis vastuhaku pool\nehk Franco ning pärast seda kehtestati Hispaanias Franco diktatuur.\nTekkis, sest võimule sai kommunistide ja sotsialistide juhitud Rahvarinne ning ühiskond\npolariseerus, levisid kuuldused proletariaadi diktatuurist.\n4. Tšehhoslovakkia vallutamine Saksamaa poolt – kuidas täpsemalt.\n14. märtsil 1939 kuulutas Slovakkia ennast Hitleri mõjutustel iseseisvaks ning järgmisel päeval\nhõivasid Ungari ja Saksamaa väed ülejäänud Tšehhoslovakkia. Hitler arvas , et demokraatlikud\nriigid on nõrgad ja astuvad talle vastu, aga selle asemel teatasid Prantsusmaa ja Inglismaa, et\nkaitsevad Poola puutumatust ning alustasid läbirääkimisi ka NSVL-iga, et teda\nSaksamaa-vastasesse liitu kaasata. Kehtestati üleüldine sõjaväekohustus ja valmistuti sõjaks. Hitler\nhakkas kartma ning lootis, et ta kindlaks seljataguseks saab NSVL.\n5. Molotovi-Ribbentropi pakt – mis see oli, millal see sõlmiti, miks see sõlmiti, kelle vahel. Kuidas\nMolotovi-Ribbentropi pakt mõjutas Eestit, kuidas see aitas kaasa Teise maailmasõja puhkemisele?\nMittekallaletungileping Saksamaa ja NSVL-i vahel, millele kirjutati alla 23. augustil 1939. Vastased\nlubasid teineteist 10 aasta jooksul mitte rünnata ega osaleda sõjalises liidus. Kõige olulisem osa\nlepingust oli salajane protokoll, milles kaks diktaatorit Ida-Euroopa ära jagasid. NSVL pidi saama\nEesti ning see oligi suureks lükkeks maailmasõja tekkimisel, kuna mõlemad riigid soovisid jagatud\nriike endale saada.\n6. Poola purustamine: Millal, miks, kuidas täpsemalt, mis olid tagajärjed.\nMRP-ga sai Hitler võimaluse Poolat rünnata. Hitleri käsul tungiti 1. september 1939 Poolale sõda\nkuulutamata kallale. Poolat süüdistati Saksamaa ründamises. Selle tagajärjena kuulutasid Inglismaa\nja Prantsusmaa Saksamaale 3. septembril sõja. 17. septembril tungis Poolale kallale ka NSVL ning\nhõivas Ida-Poola. 6. oktoobriks oli sõjategevus lõppenud ning Poola riiki polnud enam olemas.\nNovembris ründas NSVL Soomet ja 1940. aastal võttis Rumeenialt Bessaraabia.\n7. Kummaline sõda – mis see oli, millal\nToimus 1939-1940. Poola purustati küll kiirelt, kuid Prantsuse-Saksa piirile Maginot'le ja\nSiegfriedile olid rajatud kaitseliinid. Sõjategevus soikus ning kumbki pool erilist aktiivsust ei\nilmutanud, sellega algas nn kummaline sõda.\nMerel käis aktiivsem tegevus: Saksa laevastik üritas läbi lõigata Inglismaa varustusteid, kuid kandis\nseejuures tõsiseid kaotusi. Et laevastikul rohkem tegevusvabadust oleks, käskis Hitler 9. aprillil\n1940 rünnata Norrat ja hõivata Taani. Norrakad avaldasid ägedat vastupanu ja kuningaperel\nõnnestus Norrast lahkuda. Sakslased said suure osa Norrast endale. Kuni 1940. aasta suveni toimusid lahingud, kuid seejärel dessantlased evakueeriti ja Norra alistati lõplikult\n8. Hitleri tegevus 1939-1940: Taani ja Norra vallutamine, Belgia ja Hollandi vallutamine, Põhja-Prantsusmaa vallutamine – millal, kuidas?\n9.aprillil hõivas Saksamaa vastupanuta Taani ja ründas Norrat. Norra osutas sakslastele ägedat vastupanu, neid toetasid ka inglased -prantslased, 1940 suveks oli aga Norra vallutatud.\nSamal ajal , 10.mail, ründasid sakslased ka Belgiat ja Hollandit, kasutades selleks langevarjureid. Kiiresti ja ootamatult õnnestus needki alad valluatada, prantsuse ja inglise väed põgenesid.\nSeejärel tungis hitler lõunasse, viies sõja Prantsusmaa aladele . Vallutati 2/3 Prantsusmaast, sealhulgas Pariis.\n9. Välksõda – mis oli, mida tähendab, miks kasutati\nSõda, kus eesmärk oli võimalikult kiirelt võita. (Mõne nädala või kuu jooksul)\nAjalugu II maailmasõda.\nhitler , stalin , juunipööre , mrp , hispaania kodusõda , talvesõda\nanšluss, müncheni sobing, mrp, hõivas ida, kummaline sõda, välksõda, winston churchill, sõjategevus aafrikas, baaside leping, talvesõda, talvesõda, barbarossa plaan, kiievi vallutamine, leningradi blokaad, jaapani sõttaastumine, stalingradi lahing, kurski lahing, midway lahing, kamikaze, normanda dessant, ardennide lahing, berliini vallutamine, 1945 aprillini, dessant, potsdami konverents, jaapani purustamine, pariisi rahukonverents, nürnbergi protsess, mrp, baaside leping, eesti okupeerimine, juunipööre\nHitleri tegevus enne Teist maailmasõda: Taasrelvastumine ja Versailles’\nAnšluss, Müncheni sobing – mis need olid, millal\nHispaania kodusõda – kelle vahel, millal, kes võitis, miks\nTšehhoslovakkia vallutamine Saksamaa poolt – kuidas täpsemalt\nhakkas kartma ning lootis, et ta kindlaks seljataguseks saab NSVL\nMolotovi-Ribbentropi pakt – mis see oli, millal see sõlmiti, miks see sõlmiti, kelle\nMolotovi-Ribbentropi pakt mõjutas Eestit, kuidas see aitas kaasa Teise maailmasõja\nPoola purustamine: Millal, miks, kuidas täpsemalt, mis olid tagajärjed\nKummaline sõda – mis see oli, millal\nHitleri tegevus 1939-1940: Taani ja Norra vallutamine, Belgia ja Hollandi\nvallutamine, Põhja-Prantsusmaa vallutamine – millal, kuidas?\nVälksõda – mis oli, mida tähendab, miks kasutati\nCompiegne’i vaherahu – mis oli, kuidas erines I MS Compiegne’i rahust, kelle\nvahel ja millal sõlmiti, milles kokku lepiti\nCharles de Gaulle, Pétain, Vichy valitsus\n�Lahing Inglismaa pärast“ – mis oli, miks, millal, millega lõppes, kuidas kulges\nWinston Churchill – kes oli\nSõjategevus Balkanil – miks, millal, mis riigid vallutati, millal\nSõjategevus Aafrikas – mis toimus Aafrikas 1940-1941\nBaaside leping ehk „vastastikuse abistamise pakt“ – mis see oli, mis riikide vahel\nMillal sõlmisid Eesti, Läti ja Leedu Vastastikuse abistamise pakti NSV Liiduga?\nMiks nad seda tegi? Mis olid selle tagajärjed?\nMiks ei sõlminud Soome vastastikuse abistamise pakti NSV Liiduga? Mis oli\nTalvesõda – mis see oli, millal, millega lõppes, kuidas kulges, Mannerheimi liin\nBalti riikide okupeerimine NSV Liidu poolt 1940 – millal täpsemalt, miks\nkuidas. Juunipööre. Balti riikide liitmine NSV Liiduga\nBarbarossa plaan – mis oli\nMiks ja millal ja kuidas algas NSV Liidu ja Saksamaa vahel sõda?\nNSV Liidu ründamine Saksamaa poolt – kuidas rünnak kulges, mis olid\nKiievi vallutamine, Leningradi blokaad, Moskva lahing – mis need olid, millal\nJaapani sõttaastumine – millal, miks, mis alad vallutati?\nPearl Harbori pommitamine – millal, mis see oli, kus, mis oli selle tagajärg?\nSaksamaa pealetung 1942 – mis see oli, mis alad vallutati, mis oli selle eesmärk\nmiks see lõpuks ikkagi ebaõnnestus\nStalingradi lahing – mis see oli, millal, kuidas see kulges, millega lõppes, kuidas\nmõjutas II MS käiku\nSakslaste lüüasaamine Aafrikas 1942\nKurski lahing – millal, ims see oli\nItaalia vallutamine USA ja brittide poolt – millal, mis oli tagajärg\nMidway lahing – mis see oli, millal, kuidas mõjutas II MS käiku\nPunaarmee suurpealetung 1944\nAtlandi harta oli\nJalta konverents ehk Krimmi konverents\nSaksamaa lüüasaamine II MS’s\nPotsdami konverents- millal, mida kokku lepiti?\nJaapani purustamine- kuidas, millal? Tuumapommide heitmine- millal, kuidas\nPariisi rahukonverents- millal, mis oli?\nNürnbergi protsess- millal, mis oli?\nII MS tagajärjed\nMRP – mis see oli, mida kokku lepiti, kuidas mõjutas Eestit?\nBaaside leping – mis see oli, mida kokku lepiti, miks Eesti sellele alla kirjutas\nmis riigid veel sellele alla kirjutasid, mis riigid keeldusid sellele alla kirjutamast, mis\nolid sellele allakirjutamise tagajärjed Eestile?\nSõjaväebaaside rajamine Eestisse\nEesti okupeerimine – millal, kuidas täpsemalt. Narva diktaat\nJuunipööre – millal, kuidas, mis see oli


Uudised - EMi Tähtede viisikusse valiti ka Matthias Tass, MVP-ks 16-aastane horvaat\nTallinnas eelmise pooleteise nädala vältel toimunud U18 vanuseklassi EM-i B-divisjoni turniiri kõige väärtuslikumaks mängijaks valiti 16-aastane horvaat Luka Šamanic. Sümboolsesse viisikusse valiti ka üks Eesti koondislane - keskmängija Matthias Tass.\nMõningaid olulisi statistilisi numbreid. Eesti viskas keskmiselt 80,5 punkti mängus, mis oli viies näit. Lauda saime 47,4, mis oli teine näit, kuid parim - Suurbritannia kogus lausa 6,2 palli rohkem - 53,6. Eesti kaotas poolfinaalis brittidele mäletatavasti laua 33-60. Korvisöötude kategoorias Eesti teine (19,5).\nPääsu A-divisjoni tagasid finalistid Horvaatia ning Suurbritannia, Eesti A-divisjoni ei pääse. Finaalis võitis Horvaatia Suurbritanniat lisaajal 90:84.


SourceForge sooritab mainega enesetapu\nAuväärne projektimajutusteenus SourceForge võis pärast GIMP-projektiga seotud usalduse kuritarvitamist lõpuks ebaolulisuse piiri ületada.\nKunagise avatud lähtekoodiga kallima SourceForge'i on GitHubi ja paketihaldurid varjutanud, jättes sellele (peamiselt tarbijale mõeldud) tarkvara pika ja õhukese saba. Ta on kasutanud üha meeleheitlikumaid meetmeid, et teenida teenust küsitavate reklaamide, SEO ja reklaamvarasüstijate kaudu.\nSourceForge flirtis mõni aeg tagasi põhimõttelise lugupidamisega. Eelmisel aastal kirjutasin artikli selle jõupingutustest tutvustada uusi monetiseerimisvõimalusi avatud lähtekoodiga arendajatele, kes kohtlesid projekte väga lugupidavalt. Olin andnud nõu, mida organisatsioon oli kasutanud, nii et tundsin selle tulevikku üsna positiivselt. Paistis, et SourceForge on muutmas kahtlaste tavade tõusu ja on võtnud kohustuse teha koostööd kogukondadega, et nende koostöö ja nõusolekul eetiliselt tulu teenida.\nSeega olin väga pettunud, kui kuulsin uudist SourceForge'i otsusest võtta juhtimine üle GIMP-i (GNU pildimanipulatsiooniprogrammi) Windowsi versiooni aegunud hostimisprojekt ja kasutada seda vahendina reklaamvara saatmiseks pahaaimamatutele kasutajatele. Veelgi enam häiris mind SourceForge'i ebaviisakas eneseõigustus – ja lõpuks vihastasin, kui kuulsin GIMP-i siseringi teadlastelt fakte ja kogu lugu.\nMõni aeg tagasi otsustasid GIMP projekti inimesed, et SourceForge'i reklaamide üleküllus ei ole enam hind, mida tasub maksta oma koodi allalaadimispeegli eest, mistõttu nad lõpetasid selle kasutamise.\nReklaamid ei olnud mitte ainult visuaalselt häirivad; need olid sageli ka petlikud reklaamid alternatiivsete allalaadimiste kohta, mis olid täis reklaamvara ja muud pahavara. Sarnaseid kaebusi on esitanud ka teised projektid; Apache OpenOffice saab regulaarselt teateid võltsitud allalaadimissaitide kohta, mida reklaamitakse petlikult näiteks SourceForge'i allalaadimispeeglite kõrval.\nPõhjustel, mida ta ei ole sõnastanud, pidas SourceForge sobivaks käsitleda seda otsust saidi "hülgamisena" (midagi, mida GIMP jõuliselt eitab) ja võttis üle GIMP-i allalaadimiste pakkumise Windowsi jaoks – loomulikult ümbritsetuna reklaamist. See oli piisavalt halb, kuid SourceForge läks kaugemale, lisades allalaadimisele reklaamvara süstimise installija. Vaidlustamise korral eemaldas SourceForge reklaamvara installija, kuid põhjendas oma muud käitumist.\nGIMP-projekt on nüüd nõudnud kogu projekti jälgede eemaldamist SourceForge'ist ja kutsunud SourceForge'i pakkuma võimalust, et kõik teised projektid saaksid sama teha. Projekt viitab sellele, et SourceForge saab veidi oma mainet taastada:\nVastuvõetav lähenemisviis oleks pakkuda meetodit ükskõik milline projekt lõpetada soovi korral mis tahes SourceForge'i saidi hostimise, sealhulgas võimaluse:\nEemaldage projekt ja URL-id jäädavalt ning ärge lubage teistel projektidel selle asemele astuda\nEemaldage teenusest kõik hostitud failid ja ärge säilitage peegelserveri installijaid ega faile, mis erinevad projekti pakutavatest failidest ega pakenda neid mingil viisil\nPakkuge püsivaid HTTP-ümbersuunamisi (301) mis tahes muusse asukohta, mida projekt soovib\nKüsisin SourceForge'ilt kommentaari ja mind suunati ebausaldusväärsele ajaveebi postitusele. Selle käigus teavitati mind ka olukorrast Filezillaga, mille SourceForge leht levitab reklaamvara. Kui väljendasin oma muret vastuse pärast, öeldi mulle:\n@sourceforge testis kergesti tagasilükatavaid pakkumisi koos käputäie mahajäetud projektidega, kuid eemaldas need kogukonna tagasiside põhjal\n"Lihtsalt tagasilükatavate pakkumiste" jaoks lugege "reklaamvara installijad"; "mahajäetud projektide" puhul loe "projektid, mida nende omanikud ei saa kustutada"; ja "kogukonna tagasiside" jaoks lugege "analüütilise uskmatuse väljendused".\nVaatamata kõigile ilusatele sõnadele, mida SourceForge mulle ja teistele 2014. aastal avatud lähtekoodiga kogukonna kuulamise kohta andis, on SourceForge kahekordistanud oma seisukohta, et petliku reklaami majutamine on juhuslik ja pahavara pakkumine naiivsetele tarbijate allalaadijatele on teenus. Selline GIMP-i käsitlemine on kindlasti viimane piisk karikasse. Lihtne on nõustuda GIMP projekti avaldusega, et "SourceForge kuritarvitab usaldust, mille meie ja meie kasutajad olime nende teenusesse varem pannud."\nViimase 24 tunni jooksul on SourceForge otsinud lahendust; Mulle öeldi: "Hooldamata SourceForge'i projektid ei esita kolmandate osapoolte pakkumisi ega tee seda ka edaspidi." Küsisin, kas nad võimaldaksid projektidel oma soovimatut kohalolekut kustutada, kuid mulle öeldi lihtsalt: "Usume, et järgime nüüd avatud lähtekoodiga parimaid tavasid, peegeldades projektifailide originaalversioone, et tagada, et kohale tulevad inimesed SourceForge'ile nende programmide leidmiseks võib hõlpsasti leida uusima saadaoleva versiooni."\nMinu järeldus: on aeg SourceForge'ist edasi liikuda. See ei ole enam usaldusväärne allalaadimise allikas; kasutajad peaksid vältima projekte, mille allalaadimisi seal majutatakse. Sellel hostitud avatud lähtekoodiga projektid peaksid välja töötama migratsioonistrateegiad.


Sildid: Eesti autorid, kaasaegne kirjandus, Ira Teveri lood, krimilugu, 2014\nNoor naisuurija Ira Tever on üles kasvanud ja hariduse omandanud suures linnas, ometi tahab ta oma ametialast karjääri alustada just provintsis. Nõnda loodab ta vabaneda oma kuulsa eelkäija, advokaadist isa kurikuulsast mainest, mis teda igal pool saatma kipub. Lõpuks leiabki noor naine oma unistuste töökoha.\nKõik oleks justkui hästi, sest ta on muretsenud endale vaikses maakonnakeskuses meelepärase kodu, saanud sobiliku ameti ja head kolleegid. Elu maakohas on aga linnaelust sootuks erinev ja Iral tuleb paljugi senistest tõekspidamistest ümber hinnata ja õppida juurde asju, mida üheski koolis ei õpetata.\nOma esimese tööülesande sooritab noor uurija oskuslikult, aga rõõm edust jääb tulemata. Ta lahendab küll üksiku metsatalu lumiselt mäelt leitud surnud tüdruku juhtumi, tõestades, et see polnud enesetapp, vaid mõrv, ometi jääb teda painama ebamäärane süütunne.


kas pooride vaakumid tõesti toimivad?\nKõigile sobivate näohoolduste leidmine on keeruline nahk ja see on veelgi karmim, kui nii palju iluhullused tule meie orbiidilt sisse ja välja. Nii et vaakumi imemisel poorseadmed populaarsusesse jõudis, tundus see tõesuse jaoks peaaegu liiga hea. Kui õigustatud on pooride vaakum kangekaelsete mustade täppidega inimeste jaoks (olenemata sellest, mitu korda nad koorivad või aurutavad)? Samuti midaonpooride vaakum?\nNoh, täpselt nii see kõlab - pooride vaakum on väike vahend, mis imeb surnud naharakud. Pärast viiruslikku videot, kus on Panasonicu elektriline pooride puhastaja , inimesed olid rivis, et oma nahalt mustust imeda (via BuzzFeed ).\nKuidas pooride vaakum töötab?\nEduka pooride tolmuimeja kogemuse saamiseks peate oma nägu sooja pesulapi või auruga soojendama. Soe vesi või aur avab poorid, mis muudab vaakumi sisselülitamise järel soovimatust mustusest vabanemise lihtsamaks, kuna see vabastab mustuse ( Kosmopoliit ). Kui vaakum on sisse lülitatud, libistate selle lihtsalt üle naha. Olge ettevaatlik, et seda ei hoitaks liiga kaua ühes kohas, sest see loob väikese hiki.\nDr Pimple Popper (tegelik nimi on dr Sandra Lee) ütles Ta et pooride vaakum võib olla efektiivne juba lahtiste mustade täppide jaoks, kuid nende kasutamisel peate olema ettevaatlik. 'Ma arvan, et kui vaakum on liiga kõrge, on see justkui endale hiki andmine,' ütles ta. 'Sellest saate verevalumeid. Seda nimetatakse telangiektaasiakskui teil on pindmised veresooned, mis laienevad, kuna teil on naha pinnale liiga palju imemist või liiga palju survet. '\nKas nad puhastavad teie poore? Jah ja ei\nDermatoloog Joshua Zeichner, kes on New Yorgi Siinai mäe haigla kosmeetiliste ja kliiniliste uuringute direktor, selgitas Klog et pooride puhastusvahendeid on mõnevõrra ohutu kasutada. 'Kuigi seadmeid on ohutu kasutada, võib naha liiga suur imemine põhjustada naha verevalumeid ja põletikke,' selgitas ta.\nÜldiselt ärge siiski oma lootusi äratage. Need isetehtud pooride vaakumid on kasulikud pindmise mustuse ja prahi jaoks. Mustpeade eemaldamine on raskem ja vaakumkogemuse lõpus ei tunne te midagi erilist. Professionaalsem seadistus pakub rohkem tulemusi, kuna esteetikud saavad patsiendi kohta vaakumi imemist reguleerida ( Utahi ülikool ).\nLõpuks on tegelikult raskem loota pooride vaakumile, et oma nägu kõigest sellest pakitud sodist vabastada. Selle asemel saab rasu, bakterid ja mustuse hea oliga eemaldada näokoorija ja aur.\nRuPauli Drag Race’i kõige vapustavamad teisendused\nRuPauli Drag Race on andnud meile rohkem pilkupüüdvaid teisendusi, kui me arvata oskame, muutes tavapärase välimusega koertest silme ees aukartust äratavad Glamazonid. Need on kümme parimat ümberkujundust RuPauli Drag Race'i kuulsast ajaloost.\nkõige maalähedasemad kuulsused


vanemteadur, muuseumiosakonna juhataja\nElle-Mari Talivee on Eesti Teaduste Akadeemia Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse vanemteadur ja muuseumiosakonna juhataja ning Tallinna Ülikooli teadur. Ta on Eesti-poolne põhitäitja Horisont 2020 toetatud seitsme Euroopa teadusasutuse keskkonnahumanitaaria projektis „Citizen Science for Environmental Citizenship: Backyard Birding and the Potential for Cultivating Green Engagement (EnviroCitizen)“.\nAlates 2011. aastal Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse muuseumi tööle asumisest on Elle-Mari Talivee toimetanud ja kommenteerinud Friedebert Tuglase kogutud teoste köiteid, toimetanud trükki muuseumi kogudega seotud uurimuslikke publikatsioone ning olnud osaline kunstinäituste koostamisel ja muuseumiürituste korraldamisel. Ta on juhtinud muuseumis riiklike programmide „Eesti keel ja kultuurimälu“ (2011–2013 ja 2014–2018) ülesannete täitmist ning koordineerib nii teaduskogude toetuse kasutamist kultuurilooliste kogude säilitamiseks kui ka ASTRA projekti (2015–2020), mille lõpptulemus on Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse teaduskogude digiteerimine ning kasutajani jõudmine. Nii kogud kui ka neist lähtunud uurimisvaldkonnad on andnud alust korraldada seminare ja konverentse muuseumis ja mujal Eestis – näiteks tööseminari kirjandusliku tööstuslinna kujutamisest Narvas (2018) või lindude ja kirjanduse kokkupuuteist Matsalus (2016).\nElle-Mari Talivee on 2013. aastast rahvusvahelise võrgustiku Association for Literary Urban Studies liige. 2019. aastal kaastoimetas ta Tartu Ülikooli kultuuriteaduste ja kunstide instituudi eesti kirjanduse ja teatriteaduse õppetooli ning Eesti Kirjandusmuuseumi Eesti Kultuuriloolise Arhiivi ajakirja Methis. Studia humaniora Estonica kirjanduslike linnauuringute erinumbrit. Elle-Mari Talivee on töötanud külalisteadlasena Turus Åbo Akademi Ülikoolis (2020, HERA projekt „Public Transport as Public Space in European Cities: Narrating, Experiencing, Contesting: PUTSPACE“).\nElle-Mari Talivee peamised uurimisvaldkonnad on kirjandus ja linn, keskkonnaajaloo peegeldumine ilukirjanduses, aga ka kirjanduskriitika ja eesti kirjanduse tõlkimine võõrkeeltesse Eesti Kirjanduse Teabekeskuse tegevuse raames. Teda huvitab väga 20. sajandi alguse eesti ajalugu, 1905. aasta revolutsiooniga seotud sündmused ja nende kajastumine ilukirjanduses: siinkohal on ta avatud kõigile temaatilistele koostööpakkumistele.


HEIMLICHI MANööVER: MIS SEE ON JA KUIDAS SEDA TEHA (VIDEOGA) - ESMAABI\nHeimlichi manööver on esmaabimeetod, mida kasutatakse hädaolukordades lämbumise tõttu, mille on põhjustanud toidutükk või mis tahes tüüpi võõrkeha, mis takerdub hingamisteedesse, takistades inimesel hingamist.\nSelles manöövris surutakse käed lämbunud inimese membraanile, mis põhjustab sunnitud köha ja põhjustab eseme kopsu väljutamise.\nManöövri leiutas Ameerika arst Henry Heimlich 1974. aastal ja seda saab harrastada igaüks, kui ainult juhiseid õigesti järgitakse:\nVaadake võimalikke põhjuseid, kui inimene sageli lämbub.\nKuidas manöövrit õigesti teha\nPärast seda, kui olete tuvastanud, et inimene ei saa lämbumise tõttu korralikult hingata, palutakse kõigepealt kõvasti köha ja seejärel ühe käe alusega 5 kuiva lööki selga.\nKui sellest ei piisa, peate valmistuma Heimlichi manöövri rakendamiseks, mida saab teha kolmel viisil:\n1. Ärkvel inimesel\nSee on traditsiooniline Heimlichi manööver, mis on peamine viis tehnika teostamiseks. Järk-järgult koosneb:\nAsetage ennast ohvri taha, kaasates käed;\nSulgege üks käsi, rusikas tihedalt suletud ja pöial üleval, ja asetage see kõhu ülaossa, naba ja rinnakorvi vahele;\nPange teine käsi kinnisele rusikale, haarates seda kindlalt;\nTõmmake mõlemad käed jõuga sissepoole ja ülespoole. Kui sellele piirkonnale on raske juurde pääseda, nagu rasvunud või rasedatel naistel võib viimase paari nädala jooksul juhtuda, on üks võimalus leida käed rinnal;\nKorrake manöövrit kuni 5 korda järjest, jälgides, kas ese visati välja ja kas ohver hingab.\nEnamasti piisab nendest toimingutest eseme väljasaatmiseks, kuid mõnel juhul ei pruugi ohver jätkuvalt korralikult hingata ja minestada. Sellisel juhul tuleb sooritada mineviku jaoks kohandatud manööver.\n2. Inimeses minestas\nKui inimene on teadvuseta või minestanud ja hingamisteed on blokeeritud, tuleks Heimlichi manöövrist loobuda ja kohe kutsuda arstiabi, millele järgneb südamemassaaž põhiliseks elutoetuseks.\nTavaliselt võib südamemassaaži põhjustatud rõhk viia ka obstruktsiooni põhjustava objekti väljumiseni, hoides samal ajal verd kehas ringlevat, suurendades ellujäämisvõimalusi.\nSüdame massaaži õigeks tegemiseks vaadake üksikasjalikke juhiseid.\nInimesel on võimalik üksi olles lämbuda ja kui see nii on, on võimalik Heimlichi manöövrit ka enda suhtes rakendada. Sellisel juhul tuleb manööver läbi viia järgmiselt:\nPange domineeriva käe rusikas kinni ja asetage see kõhu ülaosale, naba ja rinnakorvi otsa vahele;\nHoidke seda kätt mitte domineeriva käega, saades parema toe;\nLükake mõlemad käed kõvasti sissepoole ja ülespoole.\nKorrake liikumist nii mitu korda kui vaja, kuid kui see pole efektiivne, tuleks manöövrit teha suurema jõuga, kasutades tugeva ja stabiilse eseme tuge, mis ulatub talje piirkonda, näiteks tool või lett. Seega, kui käed on endiselt kõhuli, tuleb keha kõvasti eseme vastu suruda.\nMida soovite lämbunud beebi korral teha\nKui beebi kannatab hingamist takistava eseme või toiduga tõsise lämbumise käes, tehakse manöövrit teisiti. Esimene samm on panna laps käele nii, et pea on pagasiruumist veidi madalam, ja vaadata, kas tema suus on esemeid, mida saab eemaldada.\nVastasel juhul ja kui ta ikka veel lämbub, peaksite ta üle kallutama, kõht kaelal, kere madalam kui jalad, ja andma 5 peksmist, käepõhi seljas. Kui sellest veel ei piisa, tuleks laps pöörata esiküljele, endiselt käsivarrele ja teha tihendeid lapse rinna keskmise ja rõngakujulise sõrmega nibude vahel.\nLisateavet lapse vabastamise kohta vaadake, mida teha, kui laps lämbub.\nnone: Tulude Täidisega Of Tervise Allergiad Geneetilisi Haigusi\nHeimlichi manööver on tehnika, mis puhastab hingamisteid, aidates vabastada inimese, kes on end näiteks toiduga kinni ajanud ja võib päästa tema elu. Vaadake samm-sammult juhiseid täiskasvanutele, imikutele ja isegi endale\nCopyright 2021 https://healthcareguru.net Heimlichi manööver: mis see on ja kuidas seda teha