Lõuna-Ameerika jalutamine Parimad matkarajad / Lõuna-Ameerika | Parimad reisikohad. Näpunäiteid turistidele ja ränduritele!\nTe ei leia sellist uskumatu looduslikku mitmekesisust, põnev ajalugu, maitsvat toitu ja ainulaadset kultuuri mujal maailmas, vaid Lõuna-Ameerikas! Need kaheteistkümnes riigis on tuntud oma karmide, kummardamata looduse, partei stseeni ja suurepäraste vaatamisväärsuste poolest, mis on loodud inimtegevusest ja muust. Kuigi ükskõik milline reis Lõuna-Ameerikasse tõotab olla mälu, mis kestab igavesti, on üks parimaid viise selle lõualuu-mandri uurimiseks läbi matkamise ja matkamise. Kui soovid Lõuna-Ameerikas trikke tabada, lugege meie Lõuna-Ameerika parimate matkade juhendist!\nRaskusaste: Sõltuvalt marsruudist mõõdukas kuni raske\nPikkus: 3-5 päeva, 20-65 kilomeetrit, sõltuvalt marsruudist\nKlassikaline ja ilmselt see, mida enamik inimesi mõtleb, kui nad mõtlevad Lõuna-Ameerikas matkamisest ja matkamisest, Machu Picchu istub paljude ämbrite nimekirjades. Selle püha iidse linna saavutamiseks on mitmeid võimalusi, kuid kõige kasulikum on väidetavalt matkamine või matkamine. Kuigi teil on vaja luba Inca Trailile, piirkonna kõige populaarsemale trekile, mis ulatub 45 kilomeetri kaugusele ja võtab aega neli kuni viis päeva, on ülejäänud kuus rada vabalt kättesaadavad pealetükkivate uurijate jaoks. Veenduge, et olete valmis, lugedes meie täielikku juhendit Machu Picchule!\nMachu Picchu on üks kõige sümboolsemaid saite kogu Lõuna-Ameerikas © Mariusz Prusaczyk / Unsplash\nVaata ka: Desert Hiking Essentials: Teie pakendiloend\nPaso Los Cuernos, Torres del Paine rahvuspark\nAsukoht: Tšiili Patagonia\nPikkus: 4-6 tundi, 11 kilomeetrit\nPatagonia metsik loodus on paljude jaoks suur joon, kuid kui sa ei ole päris valmis või võimeline mägedele ronima ja päevadel reisima, võib Paso Los Cuernos olla ideaalne kompromiss. Tänapäeva matk, mis asub Torres del Paine'i rahvuspargis, pakub mõningaid parimaid fotovõimalusi Patagonias. Matkamine mööda hingematvalt sinist Nordenskjoldi järve, külastajatele pakutakse vaateid "sarvedele", mis annavad sellele marsruudile nime; massiivsed, triibulised kivimid, mis tõmbuvad maast välja. Kui teil on Torres del Paine'i rahvuspargis vaid üks matk, peaks Paso Los Cuernos kindlasti olema teie lühikese nimekirjaga!\nTorres del Paine rahvuspargi kaunid rohelised veed © Liam Quinn / Flickr\nAsukoht: Argentina Patagoonia\nPikkus: 8 tundi, 12,5 kilomeetrit\nEl Chalten asub Patagoonia ühes kõige lõunapoolsemas punktis, mis on paljude piirkonna matkade ja matkade alguspunkt. Kui otsite mõõdukalt keerulist matkat, saate siiski ühe päeva jooksul lõpetada, Laguna de Los Tres on suurepärane valik. Näete omaette nimesid unikaalsete taimede, türkiissiniste järvede, jäämägede ja massiivsete graniidi torude nimesid! Kui soovite, siis on reisijatel võimalus pikendada oma matkamist kahele päevale, telkides teed mööda ühte mitmetest paistvatest järvedest. Pange tähele, et selle matkamise alguses ja lõpus muutub rada äärmiselt järsuks ja reisijad peaksid olema valmis ja suutma järsku kallakut üles ja alla..\nPerito Moreno liustik Argentina Patagonias | © Maria Fernanda Gonzalez / Unsplash\nPikkus: 6 tundi, 8 kilomeetrit\nInkade tsivilisatsiooni varemeid võib näha kõikjal Isla del Solis. „Päikese sünnikoht” asustati 15. sajandil ja tänapäeval jääb see vaikne saar, kus ei ole üldse mootorsõiduki liiklust. Põhimõtteliselt on see ideaalne koht matkamiseks! Selle matkaga on kaasas mõned legendaarsed peatused; reisijaid koheldakse Puma Rocki ja Päikese templi varemeid silmas pidades, mida arvati olevat Noorte purskkaev ja vanad sammud järvesse. Kuigi matk on üldiselt kerge, võib reisijatel, kellel on kõrguse haigus, olla probleeme. Enne füüsilise tegevuse alustamist veenduge, et olete aklimatiseerunud.\nIsla del Sol on maagiline saar, millel on suurepärased matkamise võimalused © Belinda Grasnick / Flickr\nTercera Barranca Sierra Bagualesele\nPikkus:sõltub marsruudist ja tempost\nTeise päeva matkamine Torres del Paine'i rahvuspargi lähedal asuv Sierra Baguales asub Tšiili ja Argentina vahelisel piiril vahuveini peidetud pärlina. Siin saavad külastajad pilguheit metsikutele hobustele ja käia läbi vana ajaloo. Siin puutumatu loodus on tõesti teisel kohal: kus mujalt leiad vanad hai hambad, fossiilid ja üle 20 miljoni aasta vanused puuliigid? Sellel matkal pole ametlikku teed või rada, kuid arvame, et see on rohkem kui seda väärt. Pange tähele, et Sierra Bagualese ilm on kurikuulus ja tuuline, nii et kui te kavatsete seda matkata võtta, veenduge, et valmistate ette.\nTšiili loomulikku ilu ei tohi unustada! | © Raphael Nogueira / Unsplash\nVaata ka: 10 Ladina-Ameerikas külastatavad ohutumad kohad\nLõuna-Ameerika Trekking Tours\nKui kaalute ühe neist tõusutest ja tunnete Lõuna-Ameerikat oma saapate all, on palju võimalusi ja ettevaatusabinõusid, mida kaaluda. Üks suurepärane võimalus vältida suurte matkade või trekkreiside planeerimise stressi on ühineda grupireisiga, kuhu kuuluvad paljud teie söögikohad, majutus ja tegevused. Teil on ka lisamugavus reisida koos sarnaste mõtlemisega inimestega ja nautida turvalisust, mida pakub grupi ekskursioon!\nGrupireisiga liitumine tähendab, et teil on alati võimalus, et teie jalgsi ajal täiuslik pilt on tehtud! | © Peter Conlan / Unsplash\nMatkamine Lõuna-Ameerikas on võimalus, mida ei tohi kunagi edasi anda, kui saate seda aidata! Alates lopsastest džunglitest kuni karmide kaljudeni ja kõigest vahepeal, võib teie järgmine seiklus olla lähemal kui arvate.\nMis on teie lemmik matkarada Lõuna-Ameerikas? Anna meile teada!


Väikesed Ilunikerdused: Kiigekirjaga rätt\nTalvel ilmus Siiri Reimanni järjekordne rätiraamat. Sealt hakkasid mulle silma nii mõnedki imekaunid mustrid, õigemini need kõik on tegelikult võrratud! Ent mingi järjekord tuleb ju enda jaoks tekitada ning esimesena kudusin raamatust kiigekirjaga räti. Helelilla Haapsalu salli lõngki oli juba ammu ootel. Muster ja tulemus meeldivad mulle tõepoolest väga ning olen ülimalt tänulik Siirile nende imeliste mustrite loomise eest!\nMuster: Siiri Reimann "Siiri rätid 2" (Saara Kirjastus, 2020)\nLõngaks Saara Hea Haapsalu salli lõng 30/2 ja vardad 3 mm.\nKiigekirjaga rätt sai 108 cm kõrge ja 218 cm lai.\nVardale panin ka juba uue mustri ja seekord tuleb sall. Samal ajal on teistel varrastel ka kirikindad. Nii, et koon vaheldumisi ja vastavalt meeleolule kas kindaid või pitsilist salli :)\nMõnusat mai jätku!\nLabels: eesti muster, haapsalu rätt, kudumine, pitskude, pitssall, rahvuslik


HEA TEADA: värskeimad kevadised trendid sisustuses - Moodne Kodu\nHEA TEADA: värskeimad kevadised trendid sisustuses\nSel aastal tuleb kevad tõesti teisiti. Päevad lähevad helevalgeks ja päike nii eredaks, et silmi kissitamata ei saa aknast väljagi vaadata. Samas suunab moekas värvipalett sisekujunduses meid sumeda šokolaadipruuni suunas – toonides heledast tumedani. Interjööris taanduvad pastelsed toonid julgemate värvimängude ees ja seda nii vastandvärvides kui ka harmoonilistes palettides. Küpsed marjatoonid on jätkuvalt trendikad ja sellesse sügavate toonide valikusse lisandub nüüd küps šokolaadipruun.\nMaterjalid – kõik loodusest pärinev või loodust imiteeriv\nMoes on kõik materjalid, mille toores, poorne ja ebatäiuslik olemus lisab sügavust, isikupära ja ehedust, imiteerides samal ajal looduse rahustavat ja vaimu taastavat atmosfääri. Stressirohkel ajal (nagu COVIDi-aeg kindlasti on) soovitakse oma keskkonda tuua veidi värskust ja elujõudu, sellepärast on ehk kesksel kohal ka loodusest pärinevad elujõulised materjalid, nagu säravad kristallid ja marmorist valmistatud esemed, lisaks ka toore ja rustikaalse olemusega looduslikud materjalid. Sinna juurde kuuluvad muidugi ka eksootilised taimed. Toataimed on endiselt eluks vajalikud.\nSkulptuurne ja kurvikas mööbel – sõbralik ja kaisutava moega\nKõik kurviline on hetkel trend! Igapäevaelu piirangute tõttu ihkame kodu, mis pakub pehmust ja mugavust. Kaarjate joonte ja ebatraditsiooniliste vormide ning voolava vormi üks eesmärkidest on tekitada sünergia inimese ja ümbritseva ruumi vahel. Kodu peaks pärast pikka päeva justkui kaisutama ja pakkuma maksimaalset lõõgastust.\nMööbli kattematerjaliks nahk ja struktuursed kangad\nNahk teeb jõudsat tagasitulekut mööblikatte materjalide osas. Materjal, mis kogub ajaga vaid väärtust ega lähe tegelikult mitte kunagi moest. Naha konjakipruunid, šokolaadipruunid toonid sobivad hästi trenditoonidega. Nahka on hea kombineerida eri materjalidega, et lisada interjööri erinevat tekstuuri. See on tasakaalustav pehme materjal moodsa metalli, klaasi ja kivi kõrval. Trendikad tekstiilid on naturaalse moega – kohati jämedakoelised ja rustikaalsed. Sinna hulka kuuluvad ka sellised naturaalsed ja struktuursed interjööris kasutatavad materjalid nagu jute, sisal, lina ja puuvill.\nEndiselt on õuemööbel olulisel kohal, sest võimaldab pikendada eluruume toast väljapoole. Õues viibimine ja värske õhk on viimastel pandeemia-aastatel omandanud täiesti uue tähenduse ja mõõtme. Olgu tegemist pisikese rõdu, terrassi või suure aiaga – selle kujundamine ja sisustamine on täpselt sama tähtis kui siseruumide puhul. Mugav ja hubane istumisnurk värskes õhus mõjub nii kehale kui vaimule hästi ning vastupidav ja kvaliteetne aiamööbel on siinkohal oluliseks märksõnaks.\nTrendiuudistest jooksevad korduvalt läbi mitmed märksõnad, millest 2022. aastal üle ega ümber ei saa – vintage-esemed, eksootilistelt reisidelt kaasa toodud kunst ja tarbeesemed. Kunst ja tarbekunst.\nVintage'i ostmine on suurepärane võimalus muuta oma kodu keskkonnasõbralikumaks. Lisaks annab vintage- ja antiikmööbel teie kodu sisustusele juurde iseloomu ja isikupära. Kombineerides vintage- ja/või antiikmööblit modernsete aksessuaaridega, võib luua kordumatu ning ajatu interjööri.\nAastal 2022 on tähelepanu keskmes ka valgustid. Lambid ei ole lihtsalt ruumi valgustamiseks, need on ka meeleolu loomiseks, ruumis erinevate funktsioonide rõhutamiseks. Valgustus loob dialoogi inimese ja interjööri vahel.\nTrendika tootevaliku, millega kodu värskendada, leiad Softrendi sisustussalongidest Tallinnas (Pirital, Roccas, Tondil) ja Tartus ning veebis.


02/03/2019 23:35 – Käsipall24\nPäev: 02/03/2019 23:35\nPoolaja kaotanud Kehra surus Tallinna põlvili\nIvo Dobkevitsch 02/03/2019 23:35 Kommenteeri eesti käsipalli meistriliiga, hc kehra/horizon pulp&paper, hc tallinn\nKäsipalli Eesti m eeste meistriliiga vaheturniiride avavooru viimane kohtumine peeti laupäeval Kehras. Väga põnevas ja tasavägises mängus oli liigaliider HC Kehra/Horizon Pulp&Paper 28:24 (13:14) üle HC Tallinnast. Kehral on A-vaheturniiril nüüd 27, Põlva Servitil 25 ja Tallinnal 22 punkti. HC Tallinn sai Kehra-mänguks võrreldes nädalataguse Balti liiga tuuriga tagasi rivvi Sergei Glinka, Uku-Tanel Laastu ja…\nIvo Dobkevitsch 02/03/2019 02:29 Kommenteeri akureyri hf, islandi käsipallimeistrivõistlused, marius aleksejev\nEesti käsipallikoondise väravavahi Marius Aleksejevi koduklubi Akureyri Handboltafelagi 17. vooru kohtumine Islandi meistrivõistlustel võõrsil IBV Vestmannaeyjari vastu on teadmata ajaks edasi lükatud. Esialgse kalendri järgi pidi mäng toimuma 28. veebruaril, kuid transpordiprobleemide tõttu lükati see päeva võrra edasi. Reedel, 1. märtsil selgus aga, et matši pole võimalik läbi viia ka sel päeval. Akureyri hoiab turniiritabelis…\nArdo Puna osutus taas Soome liiga parimaks mängijaks\nIvo Dobkevitsch 02/03/2019 01:31 Kommenteeri Ardo Puna, helsingi hifk, soome käsipallimeistrivõistlused\nSoome käsipallimeistrivõistluste kõrgliiga veebruarikuu parimaks mängijaks osutus Helsingi IFK leegionär Ardo Puna, kes pälvis vastava autasu ka detsembris. HIFK võitis jaanuaris ühe ja kaotas kaks kohtumist. Puna valiti parimaks HIFK võidumängus Paraineni IF-i vastu ning eestlane teenis kaks tähte kaotatud kohtumistes Karjaa BK-46 ja Kauniaineni GrIFK-i vastu. Varem on eestlastest samasuguse au pälvinud Sten Toomla,…


Menukid - Kirjastus Ersen | Ersen.ee | raamatupood, osta raamat, raamatud internetist, telli soodsa hinnaga\nUued raamatudKataloog "Raamatute Maailm"Nimeline kinkeraamatEesti kirjandusRomaanid HarlequiniltMenukidMenukirjanikudDan Browni romaanidKrimi- ja põnevusromaanidAjaviiteromaanidAjaloolised romaanidUlme ja õudusEluloodLastele ja noorteleTeadmishimulisteleTarkuseraamatudSuhted ja perekondVõhikuteleTervisÄriraamatudEsoteerikaVaba aeg Omaduste filter\nDan Browni romaanid\n10\t25\t50\traamatut\tTess Gerritsen Peamine kahtlusalune\nRaamatu nr: E05257013\nMiranda Wood mõtleb, et nägi Richard Tremaini, oma rikast ja abielus eksarmukest viimast korda, kuni avastab ta surnuks pussitatult oma voodis. Seda on tehtud Miranda noaga. Miranda on ilmne kahtlusalune ja ta paistab veelgi rohkem süüdlane olevat... Lähemalt\nMary Higgins Clark Kodu, kallis kodu\nRaamatu nr: E04253913\nMaikuu klubiraamatHaarav põnevik põnevusromaanide kuningannalt räägib noorest naisest, kes meelitatakse naasma lapsepõlvekoju, mille ta tahtis igaveseks seljataha jätta, kus tuleb esile tema saladuses hoitud minevik, mis toob kaasa uue ja surmakülvava saatusepöörde. Kümneaastane Liza Barton tulistab surnuks oma ema... Lähemalt\nNora Roberts Täiuslik lootus. (Montgomery vennad, III raamat)\nRaamatu nr: M04253213\nUus romaan algusest ja imelisest armastusest. New York Timesi menukirjanik Nora Roberts tutvustab teile Montgomery vendasid Beckettit, Ryderit ja Owenit, kes äratavad oma kodulinnas elule õdusa võõrastemaja. Ryder on vendadest kõige raskema iseloomuga: väliselt on ta äkiline... Lähemalt\nSusan Mallery Terve pikk suvi. Triloogia 3. raamat\nRaamatu nr: E04255413\nKas suvine armuseiklus võib kasvada armastuseks, mis kestab kogu elu? Endine pesumodell ja nüüdne ettevõtja Clay Stryker on tundnud armastust, selle traagiliselt kaotanud ja tõotanud, et ei riski südamega enam iial. Olles saavutanud suurt edu, naaseb Strykeri vennastest noorim Californiasse Fool’s Goldi... Lähemalt\nNora Roberts Jälgi jätmata. (O'Hurley, IV raamat)\nRaamatu nr: E03253313\nNora Roberts tutvustab O’Hurleysid, sädeleva ande ja särisevate kirgede dünastiatLunastus. Arvestades kõike seda, mida Trace O´Hurley oli näinud ja teinud, tundus see võimatu. Ja miski, mida leekivate juustega Iiri iludus Gillian Fitzpatrick ka ei öelnud, ei saanud muuta tõsiasja, et Trace oli elus pettunud mees... Lähemalt\nMary Higgins Clark Ma kõnnin üksinda\nRaamatu nr: E02254013\nAlexandra „Zan“ Moreland, andekas kaunis sisekujundaja, avastab oma eduka Manhattani-karjääri lävel õudusega, et keegi kasutab mitte üksnes ta krediitkaarte ja manipuleerib tema rahakontodega, selleks et teda pankrotti ajada ja ta maine hävitada... Lähemalt\nSusan Mallery Suveõhtud. Triloogia 2. raamat\nRaamatu nr: E02252213\nHobuste aretaja Shane Stryker on teinud kirega lõpparve. Ta on otsustanud siduda end naisega, kes on rahul rantšopidaja vaikse eluga. Ja väikest kasvu tuline punapea, kes teda kohalikus baaris pimestab, pole sugugi see, keda ta vajab. Lähemalt\nTess Gerritsen Pruudivalvur\nRaamatu nr: M01251613\nPärast seda, kui Nina Cormier altari ees maha jäeti, plahvatas tühjas kirikus pomm. Seejärel püüti Nina autot teelt välja tõugata ja ta mõistis, et keegi tahab tema surma, aga kes? Just selle peab uurija Sam Navarro välja selgitama... Lähemalt\nNora Roberts Pealispinna all. (O'Hurley, III raamat)\nRaamatu nr: E01251513\nNora Roberts tutvustab O’Hurleysid, sädeleva ande ja särisevate kirgede dünastiatChantel O´Hurley pere oli kaugel, tema villa tühi ning kui teda hakati ähvardama, polnud naisel kedagi, kelle poole pöörduda. Quinn Doranist polnud mingit lohutust. Mees nägi välja, nagu oleks ta raiutud kivist, ja oli niisama tõrges... Lähemalt\nSusan Mallery Suvepäevad. Triloogia 1. raamat\nRaamatu nr: E12250512\nOotamatu maadekonflikti tõttu leiab Rafe Stryker end kohast, kuhu tõotas enam mitte iial naasta: Fool’s Goldist, Castle’i rantšost. Ta on teeninud armutute vastastega rinda pistes miljoneid, kuid miski ei valmistanud teda ette vastamisi minekuks kangekaelse ja ilusa Heidi Simpsoniga. Ja Rafe on äärmiselt üllatunud... Lähemalt


1. juuni 2009 20:28\nPaluks abi neilt kes käinud Galdhøpiggen´is! Kaua matk üles-alla kestab? Kas on vaja mingit eri varustust üles minekuks?\n1. juuni 2009 21:22\nIse pole küll käinud, aga eks need ole ju alati need kõige targemad! Suusakeskuse (Spiterstuleni) juurest peaks üles minema 3-4 tundi. Mingit erivarustust küll vaja pole, kuna tahtsin minna oma poistega, kellest noorimad 8 ja 9. Esimesel korral jäime ajahätta, aga autoga käisime suusamäe juures ära, eelmisel aastal õnnestus auto enne niikaugele jõudmist ära küpsetada. Kui seal midagi erilist vaja oleks, oleks norrakad mind hoiatanud. Ainult niipalju, et liustikule soovitati küll mitte omapäi ronida.\nJust mõtlesin, et kas sellel aasta veel proovida või parem mitte...\n1. juuni 2009 23:27\nMa ei ole ise Galdhøpiggen otsas käinud (all Spiterstulenis olen), aga hulk sõpru on.\nNorrakate mitte-hoiatamine ei ole suurem asi näitaja. Nad on seal ise nii karmid tegijad, et peavad kõiki teisi ka endasarnaseks. Nende pakutud ajahinnangud võib näiteks julgelt pooleteisega korrutada...\n3 tundi on ilmselt vähe (võtta 1400m kõrgust 3 tunniga on muidugi võimalik, aga jube hea vorm peab olema selleks), netis pakutakse 4-5 tundi + puhkepausid. Alla 2-3 tundi.\nSaapad (mis hoiaks pahkluid) oleks head.\nKäimiskepid ehk kah.\nÜleval on külm.\n2. juuni 2009 10:13\nÜles umbes 4 tundi ja alla 2 tundi(alla tulles saab lumelibedal tagumiku peal alla lasta)Üleval oli külm ja suuri raheterasid peksis tuulega vastu nägu.Halva nähtavusega peab arvestama, et servale liiga lähedale ei satu. Ilusa ilmaga peaks olema kena jalutuskäik. ;)Korralikud saapad ilmtingimata.\n2. juuni 2009 10:56\nKõik juba ära öeldud - lisan veel et meil võttis allatulek vaata et rohkemgi aega kui ülesminek, aga see oli oma viga.\nIlma varustuseta saab mäele tõusta Spiterstulenist; Juvvasshyttast minnes tuleb ületada liustik, kus olevate lõhede pärast tuleb seongus olla ja vist pannakse ka kassid alla. Kohapeal viiakse grupikaupa inimesi üles.\nTagumiku peal allalaskmist ei soovitata, võib tagumikule halvasti lõppeda. Selle asemel libistatakse ennast püsti seistes kandade peal alla, kui nõks selgeks saadud siis tuleb väga lihtsalt välja ja oskad ka kiirust reguleerida.\nJalanõudest - saapaga on muidugi parem, aga häda korral käib ka (matka)tossudega üleval ära. Põhiline argument saapa kasuks on just ohutus. Nii mõnelgi juhul võib see, kas väänad väikese ettevaatamatuse tagajärjel jala välja või mitte, oleneda just sellest, kas kannad madalat tossu või korralikku kõrget matkasaabast.\n2. juuni 2009 13:48\n-sama graafikuga 2 korda käinud Spiterstulenist. Kohvik üleval selline kahe otsaga värk.\n2. juuni 2009 21:34\nTänud. Veel mõningad küsimused. Kuna on hea aeg seal matkamiseks? Praegune periood on juba hea või jääb veel liiga külmaks (juuni keskpaik)? Palju maksab giidi teenus?\n26. juuni 2009 13:46\nGlittertind nagu ses mõttes rohkem mägi, pole vähemalt putkat tipus. Soovitan soojalt, mingit erivarustust ega seongus liikumist pole vaja.\nWizz Air keeras Kreeka lendudega vindi üle


Tallinna linna omandis olevaid Mere pst 20, Mere pst 20C, Mere pst 20d, Mere pst 20E, Logi tn 7, Logi tn 9, Mere pst 18, Mere pst 20B ja Logi tänav lõik T 2 kinnistuid puudutava kokkuleppe põhitingimuste projekti heakskiitmine ja\nTallinna Linnavolikogu 16.04.2009 otsus number 80\nRedaktsiooni kehtivus: - 29.10.2015\nTvk o 29.10.2015 nr 160, vastuvõetud 29.10.2015\n16. aprill 2009 nr 80\nTallinna linna omandis olevaid Mere pst 20, Mere pst 20C, Mere pst 20d, Mere pst 20E, Logi tn 7, Logi tn 9, Mere pst 18, Mere pst 20B ja Logi tänav lõik T‑2 kinnistuid puudutava kokkuleppe põhitingimuste projekti heakskiitmine ja volituse andmine Taavi Aasale\nKohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 10 lg 1, § 35 lg 5 ja Tallinna põhimääruse § 4 lg 3 alusel ning kooskõlas Tallinna Linnavolikogu 2. juuni 2005 määrusega nr 28 “Tallinna linna omandis olevatele kinnistutele hoonestusõiguse seadmise kord” § 4 lg 2, § 33 lg 1 ning tulenevalt linnavalitsuse ettepanekust\n1. Kiita heaks Tallinna linna omandis olevaid Mere pst 20, Mere pst 20C, Mere pst 20d, Mere pst 20E, Logi tn 7, Logi tn 9, Mere pst 18, Mere pst 20B ja Logi tänav lõik T‑2 kinnistuid puudutava Tallinna linna ja Tallinn Entertainment LLC vahel sõlmitava kokkuleppe põhitingimuste projekt vastavalt lisale.\n2. Volitada punktis 1 nimetatud kokkuleppele Tallinna linna nimel alla kirjutama abilinnapea Taavi Aasa.\n3. Tallinna Linnavaraametil teha otsus teatavaks Tallinn Entertainment LLC‑le.\notsuse nr 80\nKui käesolevaga ei ole kokku lepitud teisiti, ei kujuta käesoleva kokkuleppe põhitingimused (edaspidi “Kokkuleppe Põhitingimused”) siduvat lepingut, välja arvatud Ekslusiivsuse (Punkt IX) ja Konfidentsiaalsuse (Punkt X) sätted. Kokkuleppe Põhitingimuste sõlmimise eesmärgiks on kokku leppida tingimused, mille alusel võidakse lõplik leping (“Leping” või “Tehing”) seoses pakutud tehinguga Tallinna linna ja Tallinn Entertainment, LLC vahel sõlmida. Mistahes tehing on sõltuvuses, lisaks muudele asjaoludele, Tallinn Entertainment, LLC poolt tehtava usaldatavuse kontrolli (due diligence’i) rahuldavatest tulemustest kui lõpliku tehingu dokumentide vastuvõetavaks tunnistamisest tehingu sõlmimiseks Tallinna linna poolt, ning kõikide vajalike valitsusasutuste kinnituste omandamisest.\n(i) Tallinna linn, Tallinna Linnavalitsuse kaudu, asukoht Vabaduse väljak 7, 15199 Tallinn, keda esindab Tallinna abilinnapea hr Taavi Aas (edaspidi “Linn”)\n(ii) Tallinn Entertainment LLC (registrikood 4308728, asukoht New Castle Delaware, Ameerika Ühendriigid), asutamiskoha järgse USA osariigi seaduste alusel nõuetekohaselt asutatud ja tegutsev äriühing, keda esindab volikirja alusel tegutsev hr Ronald S. Lauder (edaspidi “Tallinn Entertainment”)\nedaspidi koos või eraldi nimetatud ka kui “Pooled” või “Pool”.\n28. veebruari 2007. a Tallinna Maa-ameti poolt korraldatud oksjonil (edaspidi “Oksjon”) olid Oksjoni esemeks alljärgnevad Kinnistud, märgitud kinnistud on Tehingu esemeks ka käesoleva Kokkuleppe Põhitingimuste Punkti V alusel:\n(i) Mere pst 20, registreeritud Harju Maakohtu kinnistusosakonna Tallinna kinnistusjaoskonna kinnistusregistri registriosa nr 13029201 all, katastritunnus 78408:801:0019, sihtotstarbega – sotsiaalmaa, pindala 42 828 m2.\n(ii) Mere pst 20C, registreeritud Harju Maakohtu kinnistusosakonna Tallinna kinnistusjaoskonna kinnistusregistri registriosa nr 1192201 all, katastritunnus 78401:114:1500, sihtotstarbega – transpordimaa, pindala 3511 m2.\n(iii) Mere pst 20d, registreeritud Harju Maakohtu kinnistusosakonna Tallinna kinnistusjaoskonna kinnistusregistri registriosa nr 3305401 all, katastritunnus 78401:114:1550, sihtotstarbega – sotsiaalmaa, pindala 853 m2.\n(iv) Mere pst 20E, registreeritud Harju Maakohtu kinnistusosakonna Tallinna kinnistusjaoskonna kinnistusregistri registriosa nr 2296401 all, katastritunnus 78408:801:2780, sihtotstarbega – transpordimaa, pindala 9132 m2.\n(v) Logi tn 7, registreeritud Harju Maakohtu kinnistusosakonna Tallinna kinnistusjaoskonna kinnistusregistri registriosa nr 1190601 all, katastritunnus 78401:114:1570, sihtotstarbega – äri- ja sotsiaalmaa, pindala 22 822 m2.\n(vi) Logi tn 9, registreeritud Harju Maakohtu kinnistusosakonna Tallinna kinnistusjaoskonna kinnistusregistri registriosa nr 3305701 all, katastritunnus 78401:114:1590, sihtotstarbega – äri- ja sotsiaalmaa, pindala 4510 m2. (Märkus: Tallinna Linnavalitsuse 30. juuni 2008. a korraldusega nr 1250‑k on vastu võetud Logi tn 8, 9 ja 10 kinnistute ning lähiala detailplaneering. Linn kohustub eraldama Logi tn 9 kinnistu eelpool nimetatud detailplaneeringust selliselt, et detailplaneering kehtestataks ainult osaliselt kinnistute Logi tn 8 ja 10 suhtes.)\nTehinguga on käesoleva Kokkuleppe Põhitingimuste Punktis V sätestatud viisil hõlmatud alljärgnevad Kinnistud, millised ei olnud Oksjonil:\n(i) Mere pst 18, registreeritud Harju Maakohtu kinnistusosakonna Tallinna kinnistusjaoskonna kinnistusregistri registriosa nr 728701 all, katastritunnus 78401:114:0760, sihtotstarbega – sotsiaalmaa, pindala 9490 m2.\n(ii) Mere pst 20B, registreeritud Harju Maakohtu kinnistusosakonna Tallinna kinnistusjaoskonna kinnistusregistri registriosa nr 2296301 all, katastritunnus 78401:114:1380, sihtotstarbega – transpordimaa, pindala 9456 m2. (Märkus: Käesolev maatükk on vajalik Linna poolt määratud 2500–3000 parkimiskoha nõude täitmiseks. Tallinn Entertainment säilitaks tammepargi rohelise ala Poolte poolt kokkulepitaval viisil).\n(iii) Logi tänav lõik T‑2, registreeritud Harju Maakohtu kinnistusosakonna Tallinna kinnistusjaoskonna kinnistusregistri registriosa nr 3305501 all, katastritunnus 78401:114:1560, sihtotstarbega – transpordimaa, pindala 10 493 m2 (Märkus: Kinnistute hulka loetakse osa Logi tänav lõik T‑2 kinnistust, sealhulgas vähemalt Logi tn 7 ja Logi tn 9 vaheline ala. Tallinn Entertainment teeb Linnaga koostööd, et leppida kokku transpordi juurdepääsu tingimustes Kinnistutele).\nIII. Tehingu eesmärk\nKäesoleva Tehingu eesmärgiks on rajada tipp-tasemel, integreeritud messi/konverentsi, meelelahutuse ja vabaaja keskus Tallinnas (kasutades selleks Punktis V kirjeldatud ehitisi), säilitades Tallinn Entertainment poolt tehtavate renoveerimis- ja arendustöödega Kinnistutel paiknevate ehitiste kultuurilise väärtuse.\nKinnistutel paiknevate ehitiste renoveerimine ja arendamine viiakse läbi kooskõlas muinsuskaitseseaduse nõuetega.\nKäesoleva Kokkuleppe Põhitingimuste sõlmimise kuupäeval ei ole Pooled otsustanud Tehingu lõplikku vormi ja viisi, kuid Pooled avaldavad, et nad peavad võimalikuks järgmisi võimalusi:\n1. Tallinn Entertainment teeb järgmise ettepaneku: Tallinn Entertainment sõlmib Linnaga 99-aastaks hoonestusõiguse seadmise lepingu. Tallinn Entertainment maksab Linnale tasu Kinnistute hulka kuuluva maa ja ehitiste eest alljärgnevalt. Tehingu lõpuleviimise kuupäev saabub Lepingu sõlmimisel ja tingimusel, et Tallinn Entertainment on omandanud kõik kinnitused, sealhulgas vajalikud kooskõlastused Kinnistutel paiknevate ehitiste suhtes tehtavatele kõikidele ehitusprojektidele, litsentside kehtivusaja pikendused ja saanud muud Projektiga seotud nõusolekud, mis on vajalikud Lepingu sõlmimiseks:\n4.1 Pärast Tehingu lõpuleviimise kuupäeva mitte üle 40 miljoni Eesti krooni (maksegraafik lepitakse Poolte poolt kokku hoonestusõiguse seadmise lepingus)\n4.2 Aastatel 5–99 pärast Tehingu lõpuleviimise kuupäeva hoonestusõiguse aastatasu mitte üle 10 miljoni Eesti krooni iga-aastaselt, mida tasutakse kuuliste osamaksetena\n4.2. Linn teeb järgmise ettepaneku: Linn saab hoonestusõiguse tasu ja majanduslikku tulu Tallinn Entertainment’i tegevusest.\n4.2.1. Juhul kui kasutatakse punktis 4.2 nimetatud ettepanekut, arvutatakse hoonestusõiguse tasu kehtestatud maa maksustamishinna alusel selliselt, et hoonestusõiguse tasu moodustab maksustamishinnast äri- ja tootmismaa puhul 5%, transpordimaa puhul 4% ja muude katastriüksuste sihtotstarvete puhul 2% aastas.\n(i) Pooled otsustavad Tehingu lõpliku õigusliku vormi ja selle aluseks olevad asjaolud Punktis IX defineeritud Eksklusiivsusperioodi jooksul.\n(ii) Tallinn Entertainment’il on õigus teha Tehing oma tütarettevõtjate kaudu ja tegutseda Lepingu raames kooskõlas enda tegevusaladega.\nV. Tallinn Entertainment\nNagu selgitatakse alljärgnevalt, kohustub Tallinn Entertainment Tehinguga finantseerima Kinnistute arendus- ja ehitustöid:\nKinnistute arendus (sisaldab muuhulgas, kuid mitte ainult alljärgnevat) viiakse läbi kahes etapis:\n(i) Kontserdisaali renoveerimine, hotelli ehitamine ja vabaaja keskuse rajamine, milline hõlmab meelelahutusasutusi, restorane, muusika-, kultuuri-, mängu- ja muid asutusi. Kontserdisaali renoveerimine sisaldab kõrgtasemel esinemiste lavale toomiseks vajaliku seadmepargi uuendamist, sealhulgas lava, istekohtade ja muude kontserdisaali osade täielikku uuendamist. Hotell projekteeritakse stiilis, mis vastab olemasolevatele ja Kinnistutel paiknevate ehitiste arhitektuurile. Hotelli asukohana nähakse Logi tn 7, Logi tn 9 ja Logi tänav T‑2 paikkonda ning rajatav hotellihoone ühendatakse ehituslikult Linnahalli hoonega.\n(ii) Messi/konverentsikeskuse esimese etapi ehitamine (asukoht tuleb kindlaks määrata).\n(iii) Restorani ja jaemüügikohtade väljaehitamine tipp-tasemel ettevõtjatele-operaatoritele kasutusse andmiseks.\n(iv) Osalemine ja panustamine 2011. aasta Euroopa Kultuurifestivali üritustes Linna poolt kindlaks määratud viisil ja ulatuses Tallinn Entertainment’iga sõlmitava kokkuleppe alusel, eelkõige seoses Kinnistute kõrval asuva elektrijaamaga. Tallinn Entertainment on teadlik elektrijaama suhtes kehtestatud kaitsenormidest ja nõuetest.\n(v) 2500–3000 maapealse ja maa-aluse parkimiskoha ehitamine, asukohaga Mere pst 18 ja Mere pst 20B. Tallinn Entertainment säilitab Mere pst 20B asuva nn rohelise vööndi, kusjuures Linna nõudel säilitatakse kõik olemasolevad tammepuud.\n(vi) Kinnistute ja sadamaterminaalide vahelise bussi- või trammiliini rajamine külastajate transportimiseks Kinnistutel paiknevate ehitisteni ja tagasi.\n(vii) Kõikide Kinnistutel paiknevate ehitiste moderniseerimine viisil, et ehitised vastaksid ehitusseaduses sätestatud nõuetele (sh tervishoiu ja ohutusnõuetele, erinormidele, mis on kehtestatud invaliididele jne).\n(viii) Kinnistutel paiknevate ehitiste eksterjööri ja siseruumide ulatuslik renoveerimine (mis on, arvestades Kinnistutel paiknevate ehitiste hetkeseisundit, vajalik) ja Linnahalli promenaadi nn rohelise ala arendus.\n(ix) Liftide ja eskalaatorite ehitamine kooskõlas ehitusseadusega.\n(x) Koostöö Linnaga Kinnistutel paiknevate ja ehitatavate ehitiste kui turismi esmaklassilise sihtkoha teavitamisel ja reklaamimisel.\n(i) Sadama/jahisadama ehitamine. Pooled on teadlikud, et sadama alale ehitatakse rannapromenaad, mis on avalikuks kasutamiseks.\n(ii) Messi- ja konverentsikeskuse laiendamine (võimalik asukoht senini kindlaks määramata).\n(iii) Hotellikohtade suurendamine tubade arvu suurendamise teel.\nTallinn Entertainment eelistab ehitustööde tellimisel Tallinnas tegutsevaid kohalikke ehitusettevõtjaid ja hankijaid.\nVI. Linna kohustused\n(i) Parimal viisil kaasa aidata Tallinn Entertainment’le vajalike litsentside ja lubade ja kooskõlastuste saamisel või pikendamisel.\n(ii) Kaasabi osutamine vajalike kooskõlastuste ja nõusolekute saamiseks Projektile selliselt, et Projekti lõpetamine oleks võimalik 2011. aastal Euroopa Kultuurifestivali toimumise ajaks.\n(iii) Koostöö tegemine Tallinn Entertainment’iga Kokkuleppe Põhitingimuste Lisas A nimetatud toimingute lõpuleviimiseks.\n(iv) Kindlustada toimuvateks meelelahutusüritusteks juurdepääs Linna Administratiivhoone rajatava parkla kasutamiseks. (Meelelahutusüritused ei toimu tööajal, selline parkla kasutus ei häiri Linna tööd).\n(v) Linn ja Tallinn Entertainment peavad heas usus läbirääkimisi Elektrijaama kasutamisvõimaluste osas ja tegutsevad Poolte poolt kokku lepitaval viisil, arvestades seejuures kehtestatud piiranguid selle objekti kasutuse suhtes.\nVII. Projekti Tähtaeg\nPärast käesoleva Kokkuleppe Põhitingimuste sõlmimist alustavad Linn ja Entertainment Lepingu läbirääkimisi.\nTallinn Entertainment alustab Kinnistute arendamist Tehingu lõpuleviimise kuupäeval.\n(i) Pärast Kokkuleppe Põhitingimuste allkirjastamist on Tallinn Entertainment’il ning tema esindajatel õigus viia läbi Usaldatavuse Kontroll (Due Diligence) ulatuses ja mahus, mida Tallinn Entertainment ja tema nõustajad vajalikuks peavad.\n(ii) Usaldatavuse Kontrolli (Due Diligence’i) käigus avaldab ja esitab Linn Tallinn Entertainment’ile ja tema esindajatele kogu dokumentatsiooni ja informatsiooni, mis puudutab Kinnistuid, sealhulgas korraldab selgituste saamise vastavatelt ametiisikutelt. Linn esitab kogu asjakohase dokumentatsiooni kolmekümne (30) tööpäeva jooksul Usaldatavuse Kontrolli (Due Diligence’i) küsimustiku saamisest Tallinn Entertainment’ilt või tema esindajatelt, mis esitatakse Linnale hiljemalt neljakümne viie (45) tööpäeva jooksul pärast käesoleva Kokkuleppe Põhitingimuste allkirjastamist. Data-room peab olema avatud Eksklusiivsusperioodi kestel. Linn tagab, et Tallinn Entertainment’i või tema esindajate poolt Due Diligence’i ajal esitatud taotlused täiendava informatsiooni ja dokumentatsiooni saamiseks täidetakse hiljemalt kolme (3) tööpäeva jooksul vastava taotluse esitamisest.\n(i) Käesoleva Kokkuleppe Põhitingimuste allkirjastamise hetkest alustavad Pooled heas usus läbirääkimisi Tehingu vormi, tähtaegade ja tingimuste üle, mis kestavad kuni kaksteist (12) kuud (“Eksklusiivsusperiood”). Pooltel on õigus pikendada Eksklusiivsusperioodi veel kuue (6) kuu võrra, esitades vastavasisulise teate teisele Poolele vähemalt 30 päeva enne algse kaheteistkuulise Eksklusiivsusperioodi lõppu. Pooled avaldavad, et Eksklusiivsusperioodi pikendamine on erandlik ning otsus koostööks tuleb teha eeldatavalt Ekslusiivsusperioodi jooksul.\n(ii) Eksklusiivsusperioodi kestel kohustub Linn ilma Tallinn Entertainment’i eelneva kirjaliku nõusolekuta mitte pidama läbirääkimisi kolmandate isikutega (sealhulgas, kuid mitte ainult informatsiooni andmiseks, hangete korraldamiseks, taotlusteks, ettepanekuteks või pakkumisteks) ning katkestama käimasolevad ja Kinnistutega või seal paiknevate ehitistega seotud läbirääkimised kõikide teiste potentsiaalsete ostjatega või mistahes Kinnistute või Kinnistute mingi osa või seal paiknevate ehitiste arendajatega, samuti kõik muud läbirääkimised, mis võivad ebasoodsalt mõjutada Tehingu sõlmimist. Linn ei tohi Eksklusiivsusperioodi ajal sõlmida Kinnistute ega Kinnistutel paiknevate ehitiste suhtes kokkuleppeid kolmandate isikutega, mis välistaksid või oluliselt raskendaksid Kinnistute Tallinn Entertainment’i kasutusse andmist. Linnal on õigus jätkata Kinnistutel paiknevate ehitiste kasutusse andmist, mis on vajalik Kinnistute igapäevase majandustegevuse jätkamiseks ja Kinnistute sihtotstarbeliseks kasutamiseks, kuni Tallinn Entertainment’iga Lepingu sõlmimiseni. Kokkulepped, mida Linn sõlmib pärast käesoleva Kokkuleppe allkirjastamist ja on seotud Kinnistute kasutamisega, on Linn kohustatud lõpetama Tallinn Entertainment’il hoonestusõiguse tekkimise ajaks.\n(iii) Juhul, kui Linn rikub punktis IX (ii) sätestatud kohustust, kohustub Linn hüvitama Tallinn Entertainment’ile kõik Kokkuleppe Põhitingimuste läbirääkimiste ja sõlmimise ettevalmistamisega seotud kulud, samuti Tehingu läbirääkimiste ja sõlmimise ettevalmistamise käigus kantud kulud.\n(iv) Kui Pooled ei jõua Eksklusiivsusperioodi jooksul kokkuleppele ja Tehing jääb Poolte vahel sõlmimata, ei või Linn kaheksa (8) kuu jooksul alates Eksklusiivsusperioodi lõppemisest sõlmida Kinnistute või seal paiknevate ehitiste suhtes müügi, rendi, hoonestusõiguse seadmise või muud sarnast kokkulepet kolmandate isikutega.\n(v) Juhul, kui Linn rikub Punktis IX (iv) sätestatut, sõlmides kokkuleppe kolmanda isikuga, kohustub Linn tasuma Tallinn Entertainment’ile kümme protsenti (10%) kolmanda isikuga sõlmitud lepingu väärtusest (ostuhind, Kinnistute või seal paiknevate ehitiste rent või muu tasu), millise summa tasub Linnale kolmas isik. Selguse huvides kohustub Linn teavitama kolmandat isikut käesolevast Kokkuleppe Põhitingimustest, mille rikkumisest võib tekkida nimetatud kohustus.\n(vi) Lähtuvalt kohaldatavast õigusest kinnitab Linn, et Tehingu võib sõlmida ilma avaliku enampakkumiseta. Tehingu sõlmimiseks on vajalik Tallinna Linnavolikogu nõusolek linnavolikogu otsusena. Pooled selgitavad, et käesoleva Kokkuleppe alusel ei teki Tallinna Entertainmentil hoonestusõigust Kinnistutele. Kokkuleppe eesmärgiks on selles määratud tähtaja jooksul selgitada välja poolte huvid ja tingimused Lepingu sõlmimiseks ning Kinnistute Tallinn Entertainmenti kasutusse andmiseks tulevikus.\n(i) Eksklusiivsusperioodi kestel on keelatud avaldada teateid või muul viisil avalikustada Kokkuleppe Põhitingimuste ja Tehingu sisu või muud kõrvalist teavet, v.a ulatuses, milles selle sisu avaldamine on ette nähtud õigusaktidega või seda kohustab muu ametiasutus või tingimusel, et Linn ja Tallinn Entertainment on andnud selleks oma kirjaliku nõusoleku. Linn peab esitama nimekirja kõigist partneritest, kes on õigustatud saama konfidentsiaalset informatsiooni. Kuivõrd volitused Tehingu allkirjastamiseks annab Linnavalitsusele Linnavolikogu, ei ole Linnavolikogu istungil avaldatav informatsioon käsitletav konfidentsiaalsuskohustuse rikkumisena.\n(ii) Linn kohustub hoidma konfidentsiaalsena kogu informatsiooni, kirjaliku või suulise, samuti kõik dokumendid, joonised või muud andmed, millised on saadud Tallinn Entretainment’ilt nende plaanide ja visioonide kohta Kinnistutel paiknevate ehitiste ja Kinnistute arendamise kohta.\n(iii) Eespool märgitud Konfidentsiaalsussätete rikkumise korral on Tallinn Entertainment’il õigus Kokkuleppe Põhitingimustest koheselt taganeda, teatades sellest kirjalikult teisele Poolele. Sellisel juhul kohustub Linn hüvitama Tallinn Entertainment’ile punktis IX (iii) sätestatud kulud.\nJuhul kui Lepingus ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti, kannab kumbki Pool ise oma kulud, sealhulgas õigusabikulud ja usaldatavuse kontrolliga (Due Diligence’iga) seotud kulud, reisikulud, kulud arhitektidele ja insener-tehnilised kulud, kulud seoses läbirääkimistega, kohtumistega, ettevalmistustega ja Kokkuleppe Põhitingimustes märgitud lepingute ning dokumentide sõlmimisega või Tehingu lõpuleviimisega ja täitmisega seotud muud kulud, välja arvatud juhul, kui Kokkuleppe Põhitingimustes on kokku lepitud teisiti.\nXII. Kehtivus ja Lõpetamine\n(i) Kokkuleppe Põhitingimused jõustuvad nende allakirjutamise kuupäeval. Kokkuleppe Põhitingimused lõppevad automaatselt Lepingu sõlmimisega või Kokkuleppe tähtaja möödumisel, kui pooled ei ole selle aja jooksul Lepingut sõlminud.\n(ii) Kokkuleppe Põhitingimused lõppevad juhul, kui Pooled ei jõua Tehingu põhitingimustes kokkuleppele.\n(iii) Kokkuleppe Põhitingimuste lõppemisel jäävad kehtima Konfidentsiaalsuse ja Eksklusiivsusperioodi sätted.\nXIII. Kohaldatav õigus\n(i) Kokkuleppe Põhitingimuste täitmisel ning tõlgendamisel lähtutakse Eesti Vabariigi seadusest.\n(ii) Pooled lahendavad mistahes vaidlused, erimeelsused või nõuded läbirääkimiste teel. Kui Pooled ei suuda vaidlust, erimeelsust või nõuet lahendada kokkuleppe teel neljateistkümne (14) päeva jooksul, lahendatakse vaidlus vahekohtus kooskõlas Eesti Kaubandus- ja Tööstuskoja Arbitraaþikohtu reglemendiga. Arbitraaþikohus moodustatakse kolme (3) liikmelisena, kusjuures kumbki Pool nimetab ühe arbiitri ning Poolte poolt nimetatud arbiitrid valivad ühiselt kolmanda arbiitri, kes on vaidluse lahendamisel Arbitraaþikohtu eesistuja. Kui kumbki Pool ei nimeta endapoolset arbiitrit või kui Poolte nimetatud arbiitrid ei suuda ühiselt valida kolmandat arbiitrit Arbitraaþikohtu nõukogu poolt määratud mõistliku aja jooksul, nimetab vastava arbiitri Arbitraaþikohtu nõukogu. Arbitraaþimenetluse kohaks on Tallinn, Eesti Vabariik. Arbitraaþimenetluse keeleks on inglise keel.\n(iii) Kokkuleppe Põhitingimused ja kõik lõplikud kokkulepped sõlmitakse nii eesti kui ka inglise keeles.\nTallinna Linna eest ja nimel\nTallinn Entertainment, LLC eest ja nimel\n· Linn kindlustab Tallinn Entertainment’ile võimaluse minibussiliini rajamiseks Sadamast Linnahallini.\n· Linn toetab planeeringute kaudu kõikide kommunikatsioonide (vesi, elekter, kanalisatsioon ja gaas) liitumispunktide paigutust ja vajalike võimsuste olemasolu kuni hoonestusõiguse ala piirini Tallinn Entertainmenti poolt soovitud Projekti väljaarendamiseks.\n· Linn toetab jalakäijate liikumise hõlbustamiseks kõnnitee ehitamist üle külgnevate sõiduteede hoonestusõiguse ala ja Vanalinna vahel.\n· Linn toetab Tallinn Entertainment’i bussiühenduse (shuttle bus) opereerimist Linnahallist suuremate hotellide, lennujaama, raudteejaama ja muude turismiatraktsioonide ja transpordiobjektide juurde.


Tõde ja õigus II | EIA - Eesti Ilukirjanduse Andmebaas\nAnton Hansen Tammsaare >\nAnton Hansen Tammsaare 1929\tRomaan\nJätnud Vargamäele maha tõe ja õiguse otsimisest väsinud ning tulevikulootustes pettunud isa, pöörab kirjanik nüüd kogu oma tähelepanu Andrese pojale, kellel elu alles ees ja kes sellele elule lootusrikkalt vastu astub. Teisest köitest peale esinebki Indrek romaanisarja «Tõde ja õigus» keskse, kõiki osi ühendava kujuna.\nKoos Indrekuga viib kirjanik lugeja romaani teises köites sootuks uude õhkkonda – maalt linna, Vargamäelt – härra Mauruse «esimese järgu» õppeasutisse. See on uus miljöö uute tegelastega, ja ainult mõnel leheküljel, kus Indrek suvel maale läheb, kohtame jälle vanu tuttavaid Vargamäelt.\nSamuti nagu «Tõe ja õiguse» esimeses köites, on Tammsaare ka teise köite loomisel kasutanud isiklikke mälestusi. Need mälestused on seotud kirjaniku koolipõlvega Hugo Treffneri eragümnaasiumis Tartus. Teise köite sündmustik toimub umbes kolme aasta jooksul möödunud sajandi vahetusel. Sellesse ajavahemikku langevad ka Tammsaare õpinguaastad Treffneri gümnaasiumis.


Miiiksss ma ei kasva ! :S - Algajad - Fitness.ee foorum\nMa ei saa aru milles on asi miks ma ei kasva , ma ei taha yldse juurde võtta .\nMa söön nagu siga aga ikka mitte midagi . Äkki teeb halba suitsetamine ?\nvõi siis midagi muud on paigast ära . Ikkagi väga jama ja enesetunne on selle pärast koguaeg halb pole juba mitu kuud kasvanud . :S\nIssand jumal, see pole nii raske - Kui kaal ei tõuse üldse = Sa ei söö piisavalt. Kui kaal tõuseb aga aga jõudu ei tule ning suur osa kasvust on rasv = Treenid valesti + sööd suure tõenäosusega valesti..\nEdited December 23, 2009 by Goleteral\nIsegi Igor Mang ei oskaks sellele küsimusele vastata. Või oled Sa nii tuntud avaliku elu tegelane, et kõik Kroonika lugejad teavad Sinu eraelust kõike. Las ma oletan - Sa oled vist nooremapoolne meesterahvas, koolis väga ei viitsi õppida, kimud suitsu, armastad BMW-sid ja träna-muusikat. Aga söömise koha pealt - inimene pidi olema see, mida ta sööb. Ära söö nagu siga. Loe siit toitumise ja treeningu artikleid.\nJa kuhu Sa tahad kasvada - pikemaks, pekisemaks või targemaks. Anna teada - saaks ka aidata.\nehh suured tänud mõnituse eest jah olen noor\nja mida se kool siia puutub koolis õpin üllatavalt hästi ja ei ole pätt .\naga mõni arvab ikka siin ei tea mida.\nainult üks asi on sõber pakkus kunagi suitsu mulle ja selle pärast jäin ka sõltuvusse ja nüüd siiamaani . suitsetamine on ainult kylge jäänud :s\nNojah, varsti on terve foorum seltsimees Tarantula lolle teemasid täis. Äkki sa võiksid otsingut kordki elus kasutada proovida? See ei ole nii raske ometigi.\nkasutan otsingut, aga ikkagi\nSiin on nii palju kasvamisest räägitud, et kellelgi ei Sulle enam midagi lisada. Kasuta otsingut põhjalikumalt ja loe neid artikleid, mida leiad.\nJärelikult ikkagi ei kasuta siis\nEks see ole teada, et just nimelt sõbrad ongi need inimesed, kes seda kõike halba sulle pakuvad esimest korda. Ega võõras inimene tänaval tule sinu juurde jutuga, et kuule suitsu oled teinud? Ei? Aga ehk proovid ühe, see on väga hea vms. Pead oskama ei öelda. Sa oled ju veel noor, sul pole mingit probleemi maha jätta. Võta arvesse, et mida vanemaks sa saad, seda raskemaks see loobumine muutub.\nAga jah, olgem ausad, tegelikult ei ole asi üldse mitte suitsetamises, et sa nö. ei kasva. Ju on toitumises või treeningus miskit mäda.\njah, eks see kasvamine raske asi ole. tahaks ju isegi, et lähed saali, tõstad 3 korda hantlit ja koheselt oled suur lihasmägi valmis. nagu ennem öeldi . sööd vähe, kui ei kasva. sööd piisavalt, aga ikka ei kasva?! siis on treeningutes viga, ei treeni piisavalt tugevalt. mitu kuud pole kasvanud - paljudel sama probleem. tekib seisak platoo - peab shokeerima, et uuesti kasvama hakkaks. muuda harjutusi jmt.\nüldiselt on ükskõik kellel sinu küsimusele väga raske vastust anda, kuna ainus, mida teada saadi: ei kasva ja teed suitsu. mida ja millal sööd, kuidas treenid jne. kas sellele müttele posti kirjtuades ei tulnud? sellist küsimust esitades võib sama hästi aknast hüüda, vahest keegi suudab midagi ütelda. anna aga oma toitumise, treeningu ja päevakava kirjeldus, ning vahest saabki midagi ütelda. kaal ja pikkus ja vanus oleksid ka vajalikud. muidu hakatakse kohvipaksu pealt ennustama, kui üldse vastatakse normaalselt. sellise küsimuse peale saadki sarkasmi vastuseks. muuseas, on olemas ka otsing nupp, kust saad foorumi otsinguga kõhutunde järgi ennustades umbes 200 sarnast teemat aegade algusest peale.\nMinu soovitus oleks vaadata üle oma toitumine, treening kava ja kui tarbid mingeid lisapulbreid.\nToituda sa ei saa nagu siga ju. Ei tasu päris kõikke niisama ka sisse lahmida, pead ikka vaatama mida sööd.\nTreening kava peab muutma aegajalt soovitati mulle ja on seni töötanud, muidu muutub kõik üksluiseks ja su lihased harjuvad ära ja ei olegi mingit kasvu.\nAga muidu edu trennis (Y)!\nSiin juba vastati korduvalt, aga kordamine on tarkuse ema.\nSaaaa eeei kaaaasva, seeeest saaa eeeeei söööö piiiiiiiisavalt.\nSöömine ei pruugi ainus viga olla, keegi ei oska sulle paremat nõud muidugi anda, kui sa pole enda toitumist, trenninguid ja enda kohta rohkem informatsiooni andnud. Oleksid võinud enne teema tegemist mõelda üldse mida kirjutada, mitte lihtsalt meeleheitest kirjutada, et miks ma ei kasva.\nSöömisel ja söömisel on vahe. Sööd nagu siga. Ehk siis kõike, mis ette antakse? Pole siis ime, et sa ei kasva. Et kasvada EI PEA sööma nagu siga. Mina ei usu sellesse, et kasvada peab sööma palju ja peki arvelt. Mingil määral kindlasti, aga mitte nagu siga.\nÜhesõnga viska oma toitumiskava siia üles kõigile näha. Küll pädevad sealt vead välja nopivad.\nVõib olla ta sööb piisavalt palju, aga kas piisavalt palju õigeid asju ja õigetel aegadel ?\naga siis tellin endale ikka korraliku toitumiskava kui saan raha\nVeart mõte! Ning ära siis kava saades kuu aja pärast ära väsi, vaid suhtle oma treeneriga pidevalt!\nKes ei söö, see ei kasva. Trenn on ka oluline lihaste kasvatamiseks jah, ja puhkus ka, aga ilma söögita ei realiseeri tehtud rasket tööd.\nSa alles 16 aastane. Kannata. Sinuvanuselt võisin ma ka kõike sisse ajada ja kaalu ei tulnud absoluutselt. Olin 55kg. Alles keskooli lõpuklassis võtsin korralikult juurde.\nEnne tuli ka muidugi kaalju juurde, paari aastaga oma 10kg (16a-18a) aga 12klassis võtsin 7 kuuga 13 kilo juurde (söödud sai muidugi kõvasti).\nNiiet ära muretse, tee trenni, söö ja puhka, küll tuleb.\nKuigi sarnaseid teemasid tekib siia nädalas mitu, ma sind rullnokaks sõimama ei hakka. Sa vist pole varem foorumeid aktiivselt kasutanud, eks?\nVõta ette OTSING ja kirjuta sinna erinevaid märksõnu, eraldi katsetades muidugi: mass, söömine, toitumine. Ma kasutaks ka teisi otsingu võimalusi ja otsiks fraase: +miks +kasva ; +palju +sööma jnejne ...vasteid tuleb kui murdu!!\nPole sul nii noorelt mingit toitumiskava vaja, peaasi, et enamvähem aru saad, mida sa sisse sööd omale ja söö palju lihtsalt!\nMh...ise hakkasin septemris jõusaalis käima (olen 17 ja enne pole jõusaaliga kokku puutunud)...kaalusin augustis 77 kilo (aastaga võtsin juurde 1kg). Praegu kaalun 83 kilo Söön nii enam vähem...mingi 5 korda päevas. Toitumiskava mul pole, aga üritan valida võimalikult valgurikkaid toite. Välimuses on muutunud niipalju, et lihaste kontuurid on rohkem nähtavale tulnud (Eriti jalad ja käed/õlad). See on see algaja asi. Kui sul enam kaalu juurde ei tule, siis telli toitumiskava, tee trenni ja puhka. Küll sa kasvama hakkad!\nEdited December 23, 2009 by taivox\nKui sul enam kaalu juurde ei tule, siis telli toitumiskava, tee trenni ja puhka. Küll sa kasvama hakkad!\nLoe mida ta kirjutas :\nMa söön nagu siga aga ikka mitte midagi .


Ülemiste City astub Tallinna koosseisust välja - Ehitusuudised\nÜlemiste City astub Tallinna koosseisust välja\nTänasel Ülemiste City aktsionäride koosolekul otsustati Tallinna linna koosseisust välja astuda ja iseseisev haldusüksus moodustada. Ülemiste City linnapea valimised toimuvad 1. mail!\nTallinna linna senine haldusreform ei ole olnud kuigi tulemusrikas ning taoline aeglane ja ebakonstruktiivne tegutsemine on takistanud kiiresti arenevate uute linnaosade arengut, nenditi tänasel Ülemiste City aktsionäride koosolekul. Ülemiste City, Tallinna linna piirialal asuv innovatsioonilinn, astub Tallinna linna koosseisust välja ja moodustab iseseisva haldusüksuse.\nÜlemiste Citysse planeeritavad 30000 töökohta teevad Ülemiste Cityst Eesti suuruselt kuuenda linna, mis väärib omaette linna staatust ja võimalust otsustada iseseisvalt linna arengut puudutavaid küsimusi. Tulevane linn vajab karismaatilist ja säravat juhti. Ülemiste City aktsionäride nõukogu kuulutas välja Ülemiste City linnapea valimised, mis toimuvad 1. mail 2009. aastal. Linnapea kandidaat peab olema vähemalt 26-aastane, kõrgharidusega ja omama selget visiooni Ülemiste City, kui linna arengust. Linnapea valitakse viieteistkümneks aastaks, tulenevalt Ülemiste City pikaajalisest arenguvisioonist ja soovist anda linnapeale piisavalt aega oma ideede elluviimiseks. Innovatsioonilinnakule kohaselt ei oodata linlasi valimiskastide äärde oma sedelit täitma, vaid linnapea selgub e-hääletamise tulemusel.\nKandideerimistähtaeg on 20. aprill 2009. Kandideerimisavaldused palume saata aadressile [email protected] Seejärel võtab Ülemiste City aktsionäride nõukogu sobivate kandidaatidega ühendust ja 27. aprillil osalevad linnapea kandidaadid avalikul debatil Ülemiste City südames asuvas Mercado restoranis. Linnapea valimised toimuvad 1.mail.\nLinnapea inauguratsioon toimub 24.juunil 2009 aastal.


Vikipeedia:WikiGap2020 – Vikipeedia\nÜletagem sooline lõhe Internetis!\nWikiGap ehk teadmuse esitamise soolise lõhe vähendamise algatus Vikipeedias toimub 15.–26. juunini 2020 koostöös Rootsi saatkonnaga. #WikiGap algatusel osalevad inimesed üle kogu maailma, et lisada ja täiendada sisu naiste kohta erinevatest valdkondadest nagu näiteks teadus, ajalugu, kirjandus, poliitika jpm.\n2020. aasta #WikiGap teemaks on "Eesti naised poliitikas, kultuuris ja ühiskonnas" ning kampaania eesmärgiks on naiste suurem esindatus internetikeskkonnas.\nEestis tegutsevaid või tegutsenud naisi puudutava multimeediasisuga Wikimedia meediapanka;\nEesti naiste öeldud või nendega seotud tsitaatide lisamisega Vikitsitaatidesse või terviktekstide lisamine Vikitekstidesse.\nVikipeedia on maailma suurim veebipõhine vaba sisuga entsüklopeedia, mida kirjutavad ühiselt paljud vabatahtlikud. Teadmisel on jõud ning Vikipeedia annab hea võimaluse selle väärtuse edendamiseks. Nii nagu mujal ühiskonnas, on ka Vikipeedias naiste ja meeste esindatusel lõhe – artikleid naiste kohta on vähem kui meeste kohta. #WikiGap annab võimaluse seda muuta.\n1 Inspiratsiooni kirjutamiseks saab järgnevast loetelust\n1.1 Tuntud Eesti naisi, kellest pole veel artiklit\n1.2 Tuntud Eesti naisi, kellest peaks palju põhjalikumalt kirjutama\n1.3 Feminismiga seotud artikleid\n2.1 Teema valimine\n5 Fotode, videote ja helifailide lisamine\nInspiratsiooni kirjutamiseks saab järgnevast loetelust[muuda lähteteksti]\nTuntud Eesti naisi, kellest pole veel artiklit[muuda lähteteksti]\nAnna Stina Roos\nTuntud Eesti naisi, kellest peaks palju põhjalikumalt kirjutama[muuda lähteteksti]\nFeminismiga seotud artikleid[muuda lähteteksti]\nLibustamine – inglise keeles slut shaming\nNeljanda laine feminism\nSuutmissurve – inglise keeles abelism\nGaasikeeramine – inglise keeles gaslighting\nTsitaadivaramusse panustamine on üks kõige lihtsamaid viise Vikipeediale kaasa aidata. Seda saab teha lugemise, raadio kuulamise, filmivaatamise jmt kõrvalt, kui on soov huvitavat mõtet, väljendust või tekstikohta teistegagi jagada. See ei nõua samasugust keskendumist, kui entsüklopeediaartikli koostamine või toimetamine ning on jõukohane kõigile, kes oskavad lugeda või kuulata ja suudavad teksti sisestada või kopeerida. Väärtuslikumad on aga tsitaadid, mis on varustatud korrektsete viidetega allikale.\nFotode ja teiste meediamaterjalide lisamine on võimalik Wikimedia Commonsis. Seal otsi külgribalt link "Laadi fail üles" ja edasine on juba lihtne. Meeles tuleb siiski pidada, et lisatud materjal peab olema enda loodud, kellegi teise poolt avaldatud vabakasutuslitsentsiga või kuuluma avalikku omandisse. Ühtlasi peaks failidel olema kirjeldav pealkiri (nt "Anna Haava, 1897" või "Geneetik Riin Tamm") ja võimalikult täpne kategooria, et lihtsustada failide hilisemat leidmist. Kohati on olemas juba vastav nimeline kategooria (nt "Anna Haava" või "Riin Tamm"), aga selle puudumisel saab kasutada üldkategooriad (nt "Writers from Estonia" või "Geneticists from Estonia").\nWikiGap (Wikimedia lehekülg)\nSet up your own #WikiGap event (Rootsi kampaanialehekülg)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Vikipeedia:WikiGap2020&oldid=5734505"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 16:56, 18. oktoober 2020.


Maksuküsimused - Ettevõttel ei olnud võimalik töölepingus märgitud palgapäeval töötasu välja maksta, seda tehti paar päeva hiljem. Töötajatel on seaduse järgi õigus viivisele 0,5% päevas. Kuidas seda kulu peaks kajastama, kas palgakuluna või ettevõtlusega mitteseotud kuluna ja milliseid makse peaks arvestama ja kinni pidama? - Maksumaksja Portaal\nAvaleht » 1321\nVastus - 14.04.2009\nTegemist on palgakuluga. Töötasu maksmisega hilinemise eest makstav viivis maksustatakse samamoodi kui palk (vaja on maksta sotsiaalmaksu, töötuskindlustusmakset, kinni pidada tulumaksu ja ka kohustusliku kogumispensioni makset, kui inimene on pensionikindlustuse II sambaga liitunud).


Koosolekud ja sündmusedSöö ja JooKiirtoitlustus\nDaily bistroo asub Vaivari rehabilitatsioonikeskuse esimesel korrusel ning pakub imemaitsvaid roogi taskukohase hinna eest. Rehabilitatsioonikeskuses on ka ujumisbassein ning rand on vaid lühikese jalutuskäigu kaugusel. Bistroos pakutakse toite läti ja euroopa köögist. Rehabilitatsioonikeskuse kõrval on tasuta parkla.\nBistroo Dukāts pakub hommikusööki, lõunasööki kui ka õhtusööki, lisaks peab ettevõte oma pagaritöökoda, kust saate osta koduseid pagaritooteid. Menüüs leidub ka taimetoitu ning suvel on avatud terrass. Bistroo Dukāts asub Dubulti kesklinnas, lühikese jalutuskäigu kaugusel rannast. Bistroo ...\n„Fast food“, burgerid, suupisted. Toitude kätte toimetamine, suveterrass, autopesula.\nBistroo asub Jūrmala südalinnas – Majoris, turistide armastatud Jomas tänava ja Jūrmala linnamuuseumi vahel. Bistroo juhtlause on „kiiresti, odavalt, maitsvalt“ ja see vastab täielikult sisule, sest siin on väga soodsate hindadega võimalik maitsvalt einestada. Eriti tore on siin suvel, kui lõunatada võib avaral, ...\nPitsarestoran CanCan Pizza asub Kauguris, Maxima XX toidupoe alal. Menüüs on 40 erinevat pitsat, supid, salatid, suupisted ja muud road kui ka kokteilid ja magustoidud. Nädalapäevadel vahemikus kell 11.00 kuni 15.00 pakutakse külalistele erilisi lõunapakkumisi. Pitsarestorani kõrval on tasuta parkla; siseruumides on laste mänguala; ...\nPitsarestoran Redbus asub Majoris, Jomas tänava läheduses, ning pakub rohkem kui kümmet erinevat pitsat. Klientidel on võimalik ka ise valida pitsale lisandeid. Suvehooajal on avatud väliterrass; pitsat saab ka tellida mistahes Jūrmala piirkonda ja isegi randa.\nMeie valikus on üle kümne erineva pitsa, kusjuures klient võib ise koostada pitsa oma maitse järgi. Toome pizzad koju, tööle, randa või mis tahes muusse teile sobivasse kohta.\nUuendatud info: 19.05.2022, 09:45


Perekond Kurbatovite hauakabel.\nTallinna Siselinna kalmistu, A, AN II-1, 4-1, kirstuplats\nKlavdia Buharova 03.11.1963\nPetr Kurbatov 31.05.1907 22.04.1985 25.04.1985\nVarvara Kurbatova 25.02.1879 07.03.1962 10.03.1962\nPerekond Kurbatovite hauakabel on püstitatud 1965. aastal Varvara Kurbatovale, kes suri\n1962. aastal. Kabeli püstitas tema poeg, kunstnik ja skulptor Pjotr Kurbatov.\nPjotr Kurbatov sündis Peterburi lähistel, Eestisse saabus ta II maailmasõja ajal koos taganevate sakslastega, kes tunnustasid teda portretistina. Nõukogude võimu organid saatsid ta Siberisse asumisele, sealt vabanedes õnnestus Pjotr Kurbatovil põgeneda Rootsi ja sealt edasi Ameerikasse. Kui 1960. aastate alguses haigestus skulptori ema, siis tuli ta tagasi Eestisse ja talle eraldati korter kesklinnas kohvik Moskva majas.\nKõige unikaalsem selle kabeli juures on inglikuju, mille Pjotr Kurbatov valmistas kalmistul. Ta ostis kaks valget marmorplokki, tõi need kalmistule ja asetas ema hauale ning ehitas sinna ümber telgi. Kolm aastat valmistas kunstnik skulptuuri, kuni ingel valmiski. Algselt laskis skulptor valada kuju kohale katuse ja tagumise seina ning skulptuur oli avatud kõigile vaatajatele. Mõne aja pärast murdsid vandaalid inglil näpu ja Kurbatov oli sunnitud tellima väiksele kabelile metallist võred. Pjotr Kurbatov suri 1985. aastal ja on maetud oma loodud kabeli kõrvale.


Arma ratsatalul on laagrite korraldamisega pikaaegsed kogemused, esimene vahetus laagrilisi tuli tallu 2003. aasta suvel ja aasta- aastalt oleme oma tegevusi uuendanud ja mitmekesistanud, et lastel oleks põnev ja saaks iga kord midagi uut õppida. 2019. a korraldasime esmakordselt vanema-lapse laagri, kuna paljud vanemad on soovinud tulla laagrisse koos lapsega.\nTõesti, tõesti uudiseid talli tegemistest pole enam ammu postitanud. Sügis ja talv on nii töiselt läinud, et arvutis pole lihtsalt aega olla. Aga siin nautimiseks eelmise suve ja sügisese ratsalaagri toredaid hetki. Loodame õige pea seada kodulehele üles ka sellesuvised laagrite ajad.\nRatsalaagri lapsed on alati valmis seiklusteks, sel aastal avastasime Selja jõe läänekallast ja hobustega matkasime rannas.\nSel pühapäeval (19.07) algusega 11.00 Arma ratsakeskuses Avatud talude päev. Programm: 11.00 avame uksed ja alustame esimese talliekskursiooniga 12.00 kohalike tõugude tutvustus ja esitlus 13.00 Ratsakooli õpilaste näidistreeningtund 14.00 Araabia hobuste esitlus 15.00 talliekskursioon 16.00 Ratsakooli õpilaste näidistrenn 17.00 päeva lõpetamine. Kogu päeva vältel avatud kohvik ja saab teha ratsasõitu poni või hobusega.\nArma kestvusetiim Ähijärvel rännakul. Pikk sõit Eesti teise otsa ja künkliku maastiku võlud. Agnes ja Simone selle aasta esimene 80. Ksenja ja Odessa Noorhobuste Tšempionaadil võit.\nRatsutamisteraapia laager hakkabki lõpusirgele jõudma. Ilm oli küll sel korral jahedavõitu aga hobused olid sellega rahul.\nMere ääres pildistamas, sel korral käis poseerimas Baxter- Arma, fotograaf Anett Jaadla. Aitäh tellimast Ave Kirsi!\nSel nädalavahetusel on Arma puhkmaja täitsa vaba ja ootab Sind! Tule reede õhtul ja lahku pühapäeval, naudi mõnusat sauna, jaluta looduses ja veeda aega koos sõpradega! Broneeri maja: armaratsatalu@gmail.com\nRegistreeri end suvisesse ratsalaagrisse aegsasti ära! Arma ratsatalu\nPäris tihti küsitakse meilt, et mida te nüüd oma vaba ajaga peale hakkate? Külalisi ju vastu võtta ei saa... Tõesti ratsutama ei saa külalisi võtta, aga meie puhkemajas on pered teretulnud aga kontaktivabalt- ise toimetavad. Aga vaba aega on pigem hoopis vähem, sest kõik toimetused tuleb loomadega ju ikka teha ja hobuseid ise hoopis rohkem liikumas hoida. Hoiame oma tervist, tegeleme loomadega ja kevadiste töödega. Katsume ka oma tegemisi interneti vahendusel rohkem teiega jagada. Tean, et paljud juba ootavad oma suviseid üritusi, ratsalaagreid ja kohtumisi sõpradega. Loodame, et praegu end hoides möödub kõik peagi ja juba varsti kohtume!\nTule rendi endale nädalaks või kauemaks Arma puhkemaja! Sobilik suuremale perele, olemas 6 magamistuba, avar kaminaruum suure lauaga kuhu taha sättida istuma kõik koduõppel olijad, internet, köök kogu vajalikuga toiduvalmistamiseks, puuküttega saun. Võta pere ja toiduvaru kaasa ja tule ära maale! Kontakt tel: 53403806.\nTänasel kestvusratsutajate seminaril jagati tunnustusi parimatele. Meie talli tuli lausa kaks auhinda Parim Treener 2019 ja Parim uus tulija Rahvusvahelistel võistlustel 2019. Täname tunnustuse eest.\nIlm on sel talvel tõesti soe, ilmselt ka siili jaoks juba kevad käes. Viisime siilikese autoteelt metsa alla ehk leiab veel mõnusa koha kus edasi põõnutada.\n"Loomad elutoas!" Aga miks mitte.\nSel aastal on võimalik jõuludeks tellida Arma ratsatalu kinkekaarte. Saame saata kaardi nii e- postiga, mille saate ise trükkida välja või siis kohale järgi tulles saab meie juurest kinkekaarte, mis on juba trükitud ja kaunistustega ümbrikusse pandud. Kinkekaardid saadaval nii konkreetse programmi nimega kui ka rahalises väärtuses, millega saab tasuda Arma ratsatalu teenuseid tellides.\nArma puhkemaja vabanes kuupäevadel 31.12- 02.01. Majas 6 magamistuba, kokku 13 voodikohaga, ehe puuküttega saun, köök koos kõige vajalikuga ja kaminaruum televiisoriga- ühesõnaga kõik vajalik olemas, et üks vahva seltskond saaks võtta vastu uut aastat.\nVabanes kaks kohta meie viimases laagrivahetuses 25- 29.08. Registreeruda saab www.armaratsatalu.ee\nArma Ratsatalu ja puhkemaja


Hundi ulg: Täna pole eile\nPostitaja: Hundi ulg kell 17:36\nMjah. Räägitakse ikka aeg-ajalt sellest, kui ohtlik on tänapäeva maailm lapsele. Aga kui ma mõtlen, mis elu mu isa elas teismelisena, siis on väga palju muutunud. Sakslase (või venelase, vahet pole) tagant näpatud tulirelv ei ole enam ammu igapäevane mänguasi. Koolieelikuid üldiselt ei jäeta koju omapead. Pastelde asemel on Nike või Adidase veekindlad tossud ja kodukootud linase särgi asemel kõrgtehnoloogilised hingavad ja niiskust kehast eemale juhtivad kallid spordirõivad. Tõsise vitsahirmuga kasvab praegu üles väga vähe lapsi, veel mõnikümmend aastat tagasi oli see aga valdav kasvatusviis. Need maailmad, vähem kui 100 aastat on neil vahet, on võrreldamatud. Isegi minu lapsepõlv 30-40 aastat tagasi oli täiesti erinev praeguste laste eludest.\nIgasuguste vaimsete häirete ja eripärade statistika ei ole ka tõsiseltvõetav, sest veel 20-30 aastat tagasi ei olnud selliseid diagnoose veel välja mõeldudki, mis praegu tavalised on. Häired kindlasti olid, lihtsalt nimetamata. Sellised lapsi nimetati halvasti kasvavatud lasteks. Mu oma vanaema on isa kohta öelnud, et kui ta oleks nii palju tappa saanud, kui ta ära teenis, oleks ta surnud olnud - tänapäevase hinnangu järgi kindlasti hüperaktiivne poiss. Kas häirete hulk on kasvanud? Tõenäoliselt. Aga kui palju, seda ei oska vist küll keegi öelda. Kui palju on oma osa aktsepteeritavate kasvatusviiside muutumisel, kui palju keskkonnamuutustest tingitud (toit jne), kes seda teab?\n22. veebruar 2017 20:27\nJa see lapse tegevuste kontrollimine. Laps ei saa täiskasvanuks prauhti siis, kui ta 18 saab. See juhtub aegamööda. Laps vajab küll aeg-ajalt kontrollimist (mida väiksem laps, seda rohkem), aga samamoodi vajab ta ka usaldust. See ei ole miskit väärt, kui teismelise iga sammu ja liigutust kullipilguga jälgitakse - see tekitab ainult trotsi ja just nimelt tahtmist salata, varjata ja valetada. Kaotatud usaldust on aga üsna raske taastada.\n22. veebruar 2017 20:33\nMinu teadmist mööda said hüperaktiivikud veel 30 aastat tagasi "paha poisi" sildi otsaette ja pidid sellega elama. Karmimal juhul said regulaarselt kere peale ka.\nAga autismispekter ... Vladimir Levi kirjeldab imelises raamatus "Mittestandardne laps" puhast Aspergerit - kummaline rääkimaõppimine, omas maailmas olemine, eriliselt andekas, sotsiaalsete normide mittemõistmine ... Nõukogude Liidus sai see laps, nii nagu Levi kirjutabki, lapseea skisofreenia diagnoosi ja see pidanuks teda saatma surmani, konkreetsel juhul õnnestus haiguslugu siiski dematerialiseerida (kui see just kirjanduslik ilustus ei ole). Kui mina käesoleva sajandi alguses kliinilise lastepsühholoogia praktikal olin, räägiti, et lapseea skisofreenia on üliharuldane, umbes üks juhtum kümne aasta kohta või umbes nii. Ju kõik need autistid vanasti skisofreeniadiagnoosi said ja punkt. Aspergerite kohta aga õppisin mina, et seda häiret esineb ainult poistel ... kuni ma sattusin ühele emmeblogile, kus tütreke oli just Aspergeri diagnoosi saanud. USAs nad ikka leiutavad uusi diagnoose ja lükkavad kõrvale vanu, kogu ülejäänud läänemaailm, mille hulka psühholoogia ja psühhiaatria mõttes ka Eesti kuulub, lonkab tasahaaval järgi.\nTõsi on aga ka see, et üks konkreetne allumatu ja suunamatu autist, kelle peale ma hetkel mõtlen, oleks tõenäoliselt palju mugavam ja - tema puhul paraku küll - ka meeldivam laps, kui emakene oleks talle õigel ajal hakanud piire seadma ja lasteaed oleks taibanud (ja julgenud emale öelda!), mis tegelasega neil tegu on. On palju lihtsam suunata ebaadekvaatselt käituvat kolmeaastast kui ebaadekvaatselt käituvat kaheksa-aastast, kes on täiskasvanuga peaaegu sama pikk. Emake aga on seisukohal, et iga laps on erinev ja iga laps areneb omas tempos, küll tema laps ka hakkab teiste pealt vaatama, kuidas peab käituma ... kui ta neid teisi lapsi enne surnuks ei peksa, ütleb tädi psühholoog kõrvalt. Samas on mul üks autismispektriga laps, kes ei kandnud vist kolmanda eluaastani jalatseid, kuni tublid vanemad talle (vastupidiselt vabakasvatuse ja küll-ta-ükskord-hakkab põhimõtetele) talvesaapad jõuga jalga surusid, kuigi laps kisendas kogu protseduuri ajal hüsteeriliselt. Siis said saapad jalga, laps astuma ja lõpuks ka talveilmaga õue, autistlikke jooni see ei eemaldanud, aga suur samm iseseisva elu võimalikkuse poole oli tehtud. Ma arvan, et vanasti lükati teatud hulk Aspergereid ja muid autismispektri kergemaid juhtumeid nii-öelda üle serva vette - uju või upu -, enamik hakkas ujuma, kuigi ehk alguses mitte õnnelikuna. Tänapäeval lastakse paljudel mittestandardsetel lastel ollagi hm, kiiksudega, märkamata, et paljudel juhtudel on tegu halbade harjumuste või lihtsalt lapse mugavusega, mida poleks üldse tarvis lubada.\n22. veebruar 2017 23:25\nAsjalikud kommentaarid, julgeksin isegi ütelda - kvaliteetkommentaarid. Tänan.\n23. veebruar 2017 00:21\nKui ma mälestusi loen, siis sealt näeb ka, et toona pandi häiretega lapsi palju rohkem n.ö silma alt ära. Sh normintellektiga lapsi, kellel oli mingi häire, mille pärast neil ei olnud näiteks oma liigutuste üle täit kontrolli. Ja nii jäid nad ilma igasuguse hariduseta. Praegu on diagnoosimine adekvaatsem. No ja me ka lihtsalt näeme neid rohkem, sest neid ei peideta nii silma alt ära.\nMuidu, kui kehalised probleemid kõrvale jätta ja keskenduda psüühikale, siis lugesin millalgi üht artiklit, kus mh väideti, et psüühiliste probleemidega inimeste suhtarv on ühiskonnas kogu aeg umbes sama, lihtsalt silt, mis neile otsaette kleebitakse, sõltub moest, nt 19. sajandil oli popp "hüsteeria" silt. ja et see ei tähenda kusjuures, et silt oleks tingimata vale; see näitab lihtsalt, et inimesel on probleemid on olemas, siis leiavad nad ühe neist väljendusviisidest, mis on parajasti kultuuriliselt aktsepteeritav. Aga see, et väljendusviis sõltub kultuurist, ei tähenda ometi, et need probleemid ei oleks päris probleemid.\nSeda, et uued diagnoosid ei muuda suhtarvu, ei saa muidugi väga pika ajavahemiku kohta öelda, sest kaugemat minevikku on raske mõõta, aga nii mõnekümne aasta pealt on andmed juba olemas - konkreetselt võrdles autor 1994. ja 2005. aasta USA andmeid; see oli vahemik, mille vältel diagnooside nimistu oli muutunud, sh oli võimalikke diagnoose juurde tulnud ja diagnoosimiskriteeriumid lõdvenenudd; sellest oli kardetud, et näh, nüüd saab iga teine ameeriklane endale diagnoosi, aga praktikas:\n"the number of people receiving a mental-health diagnosis did not go up between 1994 and 2005. In fact /.../ the prevalence of mental health diagnoses actually went down slightly. This suggests that the declarations of the APA don’t have the power to create legions of mentally ill people by fiat, but rather that the number of people who struggle with their own minds stays somewhat constant.\nWhat changes, it seems, is that they get categorized differently depending on the cultural landscape of the moment."\nMuidu sirvisin ükskord netti ja avastasin, et mu enda kompamistundlikkuse probleem (et paljud naha-aistingud, mida teised vaevu märkavad, on minu jaoks rängalt desorienteerivad) võibki olla neuroloogiline iseärasus, millel on isegi nimi olemas (taktiilne tundlikkus). Ma arvan, et selle teadmine oleks teinud iseendaga leppimise kergemaks. Nt vbla ei oleks ma siis sellepärast, et ma poiste togimist või seda, kui nad tegid, nagu lööks mulle rusikaga näkku, rohkem kartsin kui normaalsed lapsed, nii hirmsasti häbenenud.\n23. veebruar 2017 06:20\nNSVL-s hakati autismist rääkima tõsisemalt alles kaheksakümnendatel, ametlikult alles 1989. aastal. Ning mul on ka tunne, et praktikas rakendati kergete häirete ja hüperaktiivsete puhul seda vette viskamist, millest Reet rääkis. Raskete vormide puhul pandi diagnoosiks skisofreenia, mida siis usinalt tablettidega "raviti". Tean seda sellest, et üks mu lähedastest töötas mitmeid aastaid Seevaldi lasteosakonna sanitarina. Muuseas see osakond oli tilluke ühekorruseline puumajake territooriumi paremal taganurgas, kus voodikohtade arv võrreldes täiskasvanud haigete korpustega oli imeväike, millest suur osa oli täidetud just nn. kasvuraskustega lastega, keda uuriti võimaliku diagnoosi määramiseks.\nMõtlen sellele kui palju geeniusi võis meile kaduma minna tänu sellele libaskisofreeniale.\nMul on üks sõber, 55-aastane, kergelt kokutav. Ja hiljaaegu sain teada, et ta oli oma kokutamise tõttu olnud erikoolis. Intellektuaalselt ja emotsionaalselt täiesti terve inimene, ainult väike kõnehäire, mis ligi 50 aastat tagasi nõudis lihtsustatud õppekavaga internaatkooli... Ajaloos on üllatusi. Minu ajal (30+ aastat tagasi) käisid kokutajad kõigest logopeedi juures, ära neid enam ei saadetud.\n23. veebruar 2017 12:57\nNo halvemal juhul ei saanud üldse kooli. ma ei mäleta selle raamatu nime, kust ma lugesin, ega mäleta paraku ka diagnoosi, aga see võis olla epilepsia. ja see määras normintellektiga lapse hooldekodusse, kus hooldus piirdus kasimise ja toitmisega.\nAga mis häirete avaldumisse puutub, siis pakuks, et keskkond mõjutab seda, mismoodi kaasasündinud iseärasused avalduvad. Ma ei mõtle isegi tingimata kasvatust, vaid üldist fooni. Kui palju on müra, vilkumist jne.\nJa käitumishäiretega vette viskamisega seoses mõtlen, et huvitav, kas juhul, kui see häire avaldus (või võis avalduda) vägivallas, tuli sellisest tegelematusest ka kurjategijaid. Varem oli vägivaldset kuritegevust igatahes rohkem kui tänapäeval, iseasi, mis selle muutumise põhjus on (kuritegevuse vähenemise saab kindlasti suuresti ühiskonna vananemise arvele panna).\nSamal teemal mõtlen, et huvitav, kas see, et tänapäeval diagnoositakse rohkem ja pakutakse rohkem tähelepanu ja tegelemist jne, on seotud sellega, et noor põlvkond joob vähem (ja alkoholi ei ole täies ulatuses muude ainetega asendatud, nad ongi tervislikumate eluviisidega). intuitsioon nagu ütleks, et toona võis "vettevisatu" oma kohanemisraskusi alkoholi uputada.\n23. veebruar 2017 16:33\naa, lisaks. Kas tänapäeval ei liigitata erivajadusega lapseks ka andekaid lapsi? vähemalt olen ma Õpetajate Lehest vms kohast sellist juttu lugenud. Erivajadus tähendab siin lihtsalt seda, et temaga peab teistmoodi tegelema kui teistega ja et ta vajab õpetajat, kes oskaks talle eriülesandeid anda - mitte seda, et ta käitub halvemini (kuigi vabalt võib lõpuks ka halvasti käituma hakata, kui ta tunneb, et peab koolis lihtsalt oma tunnid täis tiksuma ja midagi juurde ei õpi) või et tema jaoks peaks asju lihtsustama, vastupidi.\n23. veebruar 2017 16:37\nJah, on küll nii. Meil on koolis käibel nali, et on olemas HEV+ ja HEV- lapsed ehk siis andekad ja abivajajad. Õnnetuseks muutub tegelemata jäänud andekas laps sageli kiiresti abivajajaks. Mul oli ka üks selline laps - pere polnud tema andekust märganud ja noormees lausa janunes keerulisemate ülesannete järele, mitte keegi pole mul testi sellise vaimustusega teinud. Kui lisaülesandeid saama hakkas, läks käitumine ka kohe paremaks. Aga kui poleks olnud tublit õpetajat, kes andekust kahtlustas, tegeleksime siiani käitumishäirega, mis tuli tegelikult igavleva aju vajadusest mingigi väljakutse järele.\n23. veebruar 2017 17:54\nMina oma lapse ja lastelaste põlvkondi võrreldes ütleks küll, et lapsed on muutunud. Käitumishäiretega lapsi on kindlasti rohkem ja minu arust põhjustab seda paljuski tänapäevane elutempo ja valikute rohkus. Vanematel on laste jaoks reeglina aega vähem, sest töö on pingelisem ja nad on lastega suheldes kärsitumad. See kandub ka lastele üle. Teisest küljest aga on laste jaoks kõike palju rohkem, nii meelelahutust, mänguasju, arvutimänge jne. Kui laps nende vahel ennast jagab, siis muutub ta püsimatuks, pealiskaudseks ja läheb kergemini endast välja. Elutempo on kiire, lapsel tekib tunne, et kusagil nurga taga on midagi, millest ei tohiks ilma jääda. Kes veel mäletab, siis nõuka ajal oli üks pooletunnine lastesaade kell kaheksa õhtul ja midagi ka pühapäeva hommikul. Ülejäänud aja sisustasid lapsed lihtsate tegevustega, eelkõige füüsilise liikumisega. Aga tänapäeva laste elu möödub arvutite, teleri ja telefoniga suheldes. Väljaarenemata aju jaoks on see paras katsumus.\n23. veebruar 2017 19:02\nInfotulv kindlasti mõjutab lapsi. Aga ma mõtlen, et huvitav, kui palju mõjutab statistikat saamist ka see, mismoodi on muutunud nõudmised käitumisele endale. Nt mulle tundub, et laste omavahelist vägivalda peetakse tänapäeval suuremaks probleemiks kui vanasti. Mu klassis oli kaks vägivaldset poissi, kellest üks puksiti pärast 3. klassi välja, aga ta läks ikkagi kuhugi tavakooli, lihtsalt eliitkool kasutas juhust, et tülikast lapsest, kes ka teeninduspiirkonda ei kuulunud, lahti saada. Teine vägivaldne poiss (kes vist oli õigest piirkonnast) käis rahulikult põhikooli lõpuni (ja peksis teisi). Mu oletus on, et tänapäeval pöörataks sellisele asjale rohkem tähelepanu - et kui laps ikka pidevalt läheb teistele käte-jalgadega kallale või sülitab teiste peale, siis sellele reageeritaks kuidagi. Ja kui sellised lapsed nüüd jõuavad "erivajaduste" statistikasse ja vanasti ei jõudnud, noh, siis tekibki numbrites erinevus.\n23. veebruar 2017 21:22\nabauss. pidi olema "kui palju mõjutab statistikasse saamist ..."\n24. veebruar 2017 00:10\nAga Bianca, ma pean mineviku kohta vastu vaidlema: sa ütled, et "Kes veel mäletab, siis nõuka ajal oli üks pooletunnine lastesaade kell kaheksa õhtul ja midagi ka pühapäeva hommikul. Ülejäänud aja sisustasid lapsed lihtsate tegevustega, eelkõige füüsilise liikumisega."\nNoh, mina olin nõuka ajal laps, aga minu elu nägi välja rohkem nii, et kui me teleka saime, oli jah lastesaade kell kaheksa õhtul ja midagi ka pühaba hommikul - ülejäänud aja sisustasin ma raamatute lugemisega, tegeledes füüsilise liikumisega ainult siis, kui vanemad suutsid mu raamatute tagant kuidagi õue puksida. Kui meil telekat veel polnud, siis lugesin lihtsalt rohkem. Aga mingit reibast pidevat õueskalpsamist küll ei olnud. Vanemad püüdsid mulle lugemislimiite peale panna, aga ma kavaldasin nad kogu aeg üle (justnagu tänapäeva lapsed kavaldavad nutiseadmetega).\n24. veebruar 2017 00:14\nEks lapsi on erinevaid, ka tänapäeval. Ma ise lugesin ka palju, aga ühised õuesmängimised täitsid väga suure osa mu vabast ajast. Meil oli muidugi suur kamp lapsi mu elukoha ümbruses, nii oli alati keegi olemas. Mängisime rahvastepalli, keksu ja luuremänge, suvel ujusime, talvel suusatasime. Mu lapselaps loeb päris hästi, aga teda tuleb selleks sundida, sest teistest kanalitest tuleb ajaviide kergemalt kätte. Varasemal ajal oligi lugemine enam-vähem ainus võimalus.\n24. veebruar 2017 11:18\nNõus arvamusega 00:21\n24. veebruar 2017 11:23\nolen tähele pannud, et netiuudistes tõrjub pilt sõna välja. Ilmselt on "liikuvatel piltidel":)selline võim, et mustvalged trükiread jäävad tahaplaanile. Iiiigav ja aeglane, noorte jaoks. Kui küsisin nooremalt pojalt (s.1989), et kas ta loeb mu blogi vastas ta: sa kirjutad ju nii pikalt.\nBlogi autori jutt pani mind alguses nutma. Kui pead igapäevaselt oma kallitega nende probleemidega kokku puutuma, siis näed rohkem. Hiljem emotsioonid tuimestusid ja vaatenurgad ümardusid. Kommentaarid on head, aitäh Reet, olin selle V. Levi raamatu unustanud, nüüd otsisis riiulist välja.\n26. veebruar 2017 09:43\nEmmeliina, mul on kahju, et minu kirjapandud nõutus tekitas kurbasid emotsioone. Osaliselt oled selle ise "süüdi". Lugesin tähelepanelikult Sinu blogis mitmeosalist sissejuhatust teemasse ja hakkasin iseenda silmaringi laiendamiseks asjasse süvenema.\nTegelikult oleks ma pidanud seda juba ammu tegema. Minu blogis mõnikord mainitud "külalapsed", nüüd juba täiskasvanud mehed, on peamiselt ühe erikooli kasvandikud. Tänu neile nägin ja näen tänaseni paljusid nende kunagisi koolivendasid ja -õdesid. Praegugi enamiku nendega suheldes märkan, et mõni on jäänudki olema pisut oma mullis, teised teistmoodi (puuduliku põhiharidusega, kuigi dokument olemas), kolmandate puhul jääb siiani arusaamatuks, miks nad tavakoolist jalust ära puksiti.\nNing mida rohkem ma süvenesin, eriti välismaa autoriteetidesse, seda rohkem tundsin, et tegemist on õõtsuva sooga. Midagi teatakse, veel rohkem aga ei teata. Rohkem on küsimusi kui vastuseid. Sellest ka minu nõutus, mida püüdsin väljendada.\n26. veebruar 2017 13:19\nAutismi ja muude häirete esinemise sagenemisest... Noh, sa annad oma küsimusele ju ise ka vastuse - kui lapsi oli palju, oli üsna lihtne neist standarditele mittevastavad kusagile ravi- ja hooldusasutusse jalust ära lükata ja need, kes jeelijeeli mingisse normi veel mahtusid, lihtsalt hädapärast koolist läbi vedada. Kui aga lapsi on vähem, siis on iga laps kulla hinnas ja temast üritatakse ikka maksimum asi saada.\nIgas klassis oli oma veidrike komplekt. Igas klassis olid mõned pahad poisid ja üksikud tüdrukud, kes kippusid kooli pooleli jätma. Kutsekoole, sh neid, mis võtsid õppima ka ilma põhihariduseta noori, oli rohkem - tänapäeval vist ilma põhihariduse nõudeta erialasid kutsekoolides ei olegi, on LÕK lastele mõeldud kursused. Omaaegsete koolist väljalangejate hulgas ei olnud sugugi nii palju madalama intellektiga inimesi, kuivõrd just sotsiaalselt kohmakaid või hüperaktiivsuse tõttu kohanematuid tegelasi.\nTeiseks oli väikesi maakoole, kus veidrikke ehk veidi kergemini aktsepteeriti ja kus väiksem kollektiiv võimaldas neil veidrikel ellu jääda, rohkem. Ja kolmandaks oli ka kooli pooleli jättes siiski täiesti võimalik endale mingisugunegi töö ja amet leida, kasvõi öövalvuri või metsamehe või traktoristi oma. Nüüd kipuvad lihttöökohad siiski vaikselt kaduma, kodanikel on paanika, kodanikud üritavad kõik lapsed ülikoolikõlbulikuks kasvatada, aga ülikoolikõlbulik olemiseks on paraku nõutavad lisaks akadeemilistele teadmistele ka sotsiaalsed pädevused ja niimoodi, ühiskonnapoolsete nõudmiste suurenemise tõttu on pea kõik lapsed tugeva sotsiaalse surve all, mis omakorda võimaldab kõikidel puudujääkidel võimalikult vara avalduda või välja lüüa. Minu meelest kirjeldab Mats Traat mitut sellist kiiksuga inimtüüpi, kes praegu diagnoosi saaks. Luts samuti, Kiir oli ju puhas asperger.\nVeel laste vähesusest tulenevalt - kuna lapsi on vähem, siis valvatakse nende järele ka hoolsamalt ja ohutusnõuded on igal pool märksa karmimad kui vanasti olid. Eriti just hüperaktiivsete laste hulgas, ma kujutan ette, tegid omal ajal olmeõnnetused korraliku laastamis- ehk koristamistöö. Nende hulgast, kes ellu jäid, võttis hiljem jällegi kriminaalkoodeks matti.\nJa kolmas laste vähesusest* tulenev konks on see, et vähemaid lapsi tõesti hellitatakse rohkem ja neid piiratakse vähem. Seda aga räägitakse nii hüperaktiivsete kui autistlike laste vanematele spetsialistide poolt - need lapsed vajavad kindlaid reegleid ja rutiinset kodukorda. Karmi käe kasvatust viljelevad vanemad võisid omal ajal tõesti oma lapsi õigemini kohelda kui praegu need vanemad, kes oma lapse absoluutselt kõik piiririkkumised välja vabandavad sellega, et tal on ju diagnoos. Mjah, diagnoos ei ole õigustus lapse kasvatamata jätmiseks. Diagnoosiga lapse kasvatamisele peab, vastupidi, rohkem tähelepanu pühendama. Iseasi on selleks kasvatamiseks valitud meetodid (vägivald lihtsalt ei aita), aga minnalaskmine pole kindlasti õigem meetod, kui rangete piiride seadmine.\n*rasestumisvastased vahendid on tulnud, et jääda, omal ajal aga võis üsna kindel olla, et seksimisele järgneb varem või hiljem rasedus. Järelikult polnud eriti mõtet nn lootusetu lapse peale õigustamise auru kulutada.\n1. märts 2017 17:12\nAhjaa. "Lumehelbekestest". Need lumehelbekesed ei ole mitte mingid diagnoosiga inimesed. Osalt kasutatakse seda sõna praegu selleks, et vaidlustes oponente vaigistada ja grupikiusamisi õigustada. Osalt tekivad sellised neuroosid just nimelt ühiskonnapoolsete kõrgenenud nõudmiste tõttu ja osalt jällegi seetõttu, et kuna lapsi on vähem, kui varem, siis ongi iga laps erilisem ja erilisele lapsele kehtivad erilised ootused, mille surve on veidi skisofreeniline. Üldiselt on see jälle lihtsalt sõna. Mida annab kenakesti kuritarvitada.\n1. märts 2017 17:19\nEhhee ja ehh - Oh, inimesele meeldis maheporno, mis ma kirjutasin =) Tagasiside alati tore, aga kui on ootamatult positiivne, ma rõõmustan. Ja noh, kuna ma üleni leian,...\nViha ja valikud - Kuigi harva, aga mõnikord tabab mind irratsionaalne vihahoog. Ma tahaks midagi puruks visata, kuigi see oleks suur kahju. Nagu praegu. Ma tahaks purusta...\nRekord - Nädalavahetusel oli tänavune spordiliit Jõud korraldatud laskmisvõistlus sportrelvadest. Pühapäeval olid oodatud ka püstolinaised. Harjutusi kaks - alus...


Sandlipuuseep sheavõiga, seep sobib eriti hästi kuivale, tundlikule või stressis nahale tänu selle kõrgele rasvhapete sisaldusele ning nahka toitvatele omadustele. Sheavõi, tuntud ka karite või nime all, valmistatakse shea e karite puu pähklis sisalduvast rasvast. Sheapuu kasvab metsikult Lääne- ja Kesk- Aafrika savannides, ning kulub 50 aastat enne, kui sheapuu hakkab vilja kandma. Sheavõid nimetatakse ka „naiste kullaks“, kuna selle väärtusliku rasva tootmisega on läbi aastasadade tegelenud peamiselt naised. Miks on shevõi nii väärtuslik? Sel ajal kui läänemaalim on alles teel avastama sheavõi väärtuslikke omadusi tervise ja ilu valdkonnas, on põlised aafriklased teadnud seda kõike juba tuhandeid aastaid. Läbi ajaloo on sheavõid kasuta\nSodium Palmate (Palm Soap) Sodium Palm Kernelate Aqua (Water)Perfume (Fragrance)GlycerinSodium ChlorideButyrospermum Parkii (Shea) Butter Citric AcidRosmarinus Officinalis (Rosemary) Leaf ExtractHelianthus Annuus (Sunflower) Seed OilSilicaCi 77491 (Iron Oxide)Ci 77492 (Iron Oxides)Ci 77499 (Iron Oxide)Cinnamyl AlcoholCitronellolCoumarinGeraniolLinalool


Teema: Ühing, tehnoloogia\nHüdroelektrijaamad on taastuv energiaallikas ja täna on 1200 hüdroenergia Rootsis. Kõik hüdroenergia kokku toodavad umbes 46% elektrist me kasutame riigis. Tänapäeva maailmas, põhja suurim andvändarna hüdroenergia.\nHüdroenergia sõltub sademete ja välja maastiku kõrguste vahed. See on põhjus, miks järgmise UK hüdroenergia asub põhja, kust täpselt kõrguste vahe ja vesi on suurepärane.\nNeed on rajatud tammid suurendada vee tilk ja salvestada vett. Tammid luua veehoidlasse võimaldab kohandada elektrienergia tootmine hooaja ja kasutamine. Aasta jooksul salvestatud energia, seega ei pea liigne vesi. Sulamine ja vihma täita loorber ja ühte hoida vett mitu aastat. Sea kaitse on meie suurim kauplus.\nHüdrograafiline kasutab kõrguste vahe kahe veetase. Siit kõrgemal tasemel, vesi voolab turbiini veel tasandil, ja see on kui kineetiline energia muutub elektrit.\n(1) Kui tammide vett tammide saada hea kõrguste vahe ja suudavad salvestada vee reservuaarid. (2) Lastes veest kõrgemal tasemel voolata läbi turbiini, mis siis hakkab liikuma. (3) turbiini sõidab generaator, mis muundab vee elektriks. (4) elekter Seejärel läbib trafo liinidel üle kogu riigi.\nHüdroenergia Rootsis täna.\nKuna vee-energia on energiaallikas, mis on taastuvenergia hüdroelektrienergia on nüüd täiesti domineeriv ja mis on installeeritud võimsus kokku 16200 MW. See on jagatud 700 hüdroenergia ja iga hüdroenergia on väljund 1,5 MW või rohkem. 500 väikese hüdroenergia mõjutab umbes 1,5TWh aastas. Kõik hüdroenergia on laiendatud nii, et iga-aastane tootmisvõimsus 64 TWh.\nKeskmine muutuja tootmiskulude olemasoleva suure hüdroelektrijaama on 1,5-3,0 senti / kWh, samal ajal kui väiksemate saab 5 senti / kWh ja eespool.\nSuurim elektrienergia tootmiseks kulub Põhja jõed.\nHüdroenergia tootmisega Rootsis täna ja tulevikus võimalike\nRiver Production 2000 TWh Võimalik keskkonnaohutu laienemine, TWh\nLule 15,9 0,24\nUme 9.3 0.37\nÅngermanälven sh. Faxälven 13.6 0.40\nIndalsälven 11,7 0,89\nLjusnan 4.3 0.89\nDalälven 5.6 0.74\nKlarälven 2.0 0.59\nRiver Göta 2.0\nTeised jõed 5.1 0.82\nKokku Rootsis 2000. aastal 77,8 4,94\nMõned eelised hüdroenergia on:\n+ See on puhas ja ei heited õhku ja ei tekita jäätmeid.\n+ On olemas aastaringselt.\n+ See on odav ja ohutu, nii et see on peaaegu võimatu lõpuni.\n+ Üks võimalik salvestada energiat kujul massid vee tammid.\n+ Pole vaja importida teistest riikidest.\n+ Hydro saab valmistada enamikus kohtades maa peal, kus jõed vms on olemas\nPuudused hüdroenergia on:\n- Kui hoone hüdroelektrijaama mõjutab keskkonda kogu elektrijaama palju.\n- Suur sekkumine loodusesse hõlmab kahju loomi, taimi ja maastikke. Kui jõgi on laiendanud seda temaga palju vigastusi. Liikuv vesi kaob ja asendatakse suur betoonist tamm, suurtel aladel metsade ja järvede täis, on ehitatud tammid ja jõed kuivavad.\n- Suured alad on tõenäoliselt kuiv suvi ja vee all kevadel.\nEnne seda suurt ja olulist põllumajanduslikud alad on muutunud kasutamiskõlbmatuks ning saab siis, kui praegused suundumused.\n- Uued teed peavad olema ehitatud elektrijaam ja elektriliinid tuleb tõmmata.\nbased on 12 ratings Hüdroenergia, 3.3 out of 5 põhineb 12 hinnet\nJärgnevalt on kooli projekte, mis tegelevad Hydro või kuidagi seotud Hydro.\nOne Response to "Hydro"\nJesse 20. aprill 2010 kell 11:09 #\nthanks see on aidanud mind minu Aruandele ja hüdroenergia. xD\n«Making ester | Vasco da Gama»


Looduslik küünlapuru steariinvaha küünalde meisterdamiseks - Võhma Valgusevabrik | Võhma Valgusevabrik - Valguse Vabrik\nUuele hooajale vastu minnes esitleme uhkusega oma klientide rõõmuks uut toodet – taimne KÜÜNLAPURU!\nToode on valmistatud puhtast Vahemere ääres kasvatatud oliiviõlist.\nEelistame keskkonnasõbralikke lahendusi ja meie küünlapuru peaks kõiki küünla- ja loodusesõpru rõõmustama. Steariinvaha on väga heade põletamisomadustega: ei tahma, kaunis leek ja pikk põlemisaeg. Lisaks on vaha biolagunev, lõhnatu ja vegan.\nSteariini saab valmistada taimsest või loomsest toorainest. Taimsetest on enamlevinud palmiõlist valmistatud steariin, mille kasvatamiseks loodusele tehtav kahju aga meie maailmavaatega ei sobi ja seega üllatab turg meeldivalt oliiviõliga! Arvestades, et tooraine tuleb Euroopast, lühendab see tunduvalt ka transporditeed.\nAga kuidas kasutada? Väga lihtne ja mugav! Eriti kui teed oma küünalt lastega või muidu pelgad tulega mängimist.\nVahapurust küünla valmistamiseks saad kasutada kodus leiduvaid mittesüttivast materialist põnevaid küünlaümbrised (kuumakindel klaas, teetass, kasutatud küünlaümbris jne).\nJa siis valik, milline küünlapõletaja Sa oled:\n• Kui sulle meeldib küünalt järjest pikalt lõpuni ära põletada, siis on hea kasutada jalaga küünlatahti, sest taht ei kuku pikali ka siis, kui lõpusirgele on jäänud vähe puru alles. Selleks puista valitud, tulekindla anuma põhja pisut puru ja aseta selle keskele taht. Täida anum nii kõrgele täis nagu ise soovid ja küünal ongi valmis. Vajadusel lõika taht lühemaks.\n• Kui oled harjunud küünalt lühiajaliselt põletama ja sulle meeldiks seda pidevat uuendada, siis sobib kasutada jalata tahti. Vali sobilik anum, puista vaha sisse ja pista vaha sisse keskele taht (vastavalt anuma läbimõõdule kasuta kas ühte või mitut tahti korraga). Enne küünla uuendamist ja taas süütamist eemalda vanad tahijupid, lisa sobiv kogus küünlapuru ja uus taht. Kõvad küünlajäägid võib tükkideks purustada ja uuesti kasutada.\nMeie vahapuru sobib suurepäraselt ka veevannis sulatamiseks ning soovi korral saab sel juhul lisada aroomiõli ja/või värvi. Selleks loe meie blogist eraldi küünlavalmistamise õpetust\nNii lihtne ongi – puista ja valmis! 😊\nKüünlapuru meie epoest leiad siit


Eesti film 100 - Page 3 of 3 - Avatakse esimene filmivõttepaika tähistav tahvel\nPosted in Uncategorized, Vahe\nKui Teil On Olnud Eelmise Võlgnevused\nKui soov on võtta laen millel on mõistlik kuumakse ja paindlikus tingimused, siis võiks kaaluda tagatiseta väikelaenu võtmist. Kõik pangad ei pruugi varianti nr 3 kasutada või võib olla see võimalik siis, kui teil on panga kasuks seatud ka lisatagatis. Avalik-õiguslikku seadusjärgset kitsendust võib muuta või lõpetada ainult seaduses sätestatud juhtudel. Õnneks on Bondoras (ja enamikus teistes laenukeskkondades) võimalik laenu anda väga selektiivselt – näiteks ainult kõrgeima krediidiskoori ja suurema palgaga inimestele.\nKaotada ei ole ju enam justkui võimalik. Muuseas, ma ei suudaks ettegi kujutada, et ma enam ILMA webastota autot suudaks omada. Nüüd olen 5a Eestis elanud, kogutud rahast ostsime maja, tänaseks on see seisus, kus puudub vajadus seda kurikuulsat oma maja juures on alati midagi kõpitseda” kasutada. Kui teil on olnud eelmise võlgnevused, kuid hetkel sa saad maksta laenutegevust ja maksete puudu, siis on tõenäosus saada laenu.\nAga kui asja lähemalt uurida, siis selliseid tehinguid, mida võiks nimetada klassikalisteks” ostu-müügitehinguteks, kus müüja ja ostja on üksteist leidnud läbi müügiprotsessi, oli tunduvalt vähem. Sellist tüüpi tehinguga tagatakse lunastamisõiguse või tagastamisele kuuluva sõiduki saamine lepingu lõppemisel. Sõna täisterakaerahelbed on kokku. Kreditex Ühisraha portaalis saavad kõik inimesed, kes soovivad investorina tegutsema asuda, teha seda väga lihtsalt. Uut autot soetades tekib alati küsimus, kuidas oleks kõige mõistlikum sõiduki ostmist finantseerida.\nKaardi turvalisemaks muutmiseks saab sellele kehtestada kasutuslimiidid, sularaha võttes tuleks oma PIN-koodi varjata ning internetis tuleks oste teha vaid turvalistelt veebilehtedelt. Aga toetust summas 25000€ oleks vaja et saada lahti võlgadest ja makse häiretest ning alustada pisikese perena puhtalt lehelt. Kui on tegu avatud ja aktiivse inimesega, sobib nii peremajutus kui ka ühiselamumajutus. Auto antakse üle Málaga lennujaamas ja tagastatakse lennujaama või eelneval kokkuleppel mujale.\nJuhul kui neist sulle ükski ei sobi, siis GWB’st leiad iga päev sadu tööampse nii päevaks, nädalaks või kuuks. Ka Inbank hiilgab väga hea autolaenu laenukalkulaatoriga. Kogu liisinguperioodi jooksul omad auto kasutaja Ãµiguseid ning auto omanikuks on liisinguandja. Ostes uue auto autolaenu abil, on tegemist sisuliselt autoliisinguga.\nIlma nõudmiseta poleks nendel laenupakkujatel siin teha midagi. Fikseeritud intressiga laenupakkumised ja teised eripakkumised püsiklientidele. Sundmüügi teema ei ole tõesti otseselt minu töölaual, kuid kuigipalju puutun sellega siiski kokku ja olulisemate detailidega olen kursis. Eespool käsitletud regulatsioon muudab täitemenetluses läbi viidavatel enampakkumistel kinnistute ostmise aga atraktiivsemaks, sest ostjateks saavad edaspidi olla ka need isikud, kelle rahalised vahendid on piiratud, kuid kes on panga silmis laenuvõimelised. Menetluse alustamise tasu nõutakse sisse koos esimese igakuise elatusrahaga.\nAastal 6 – seda on 50% vähem kui 2017. Ärilaenu saab võtta kahel moel: kas tagatisega või ilma selleta. Kuigi liisinguperioodil on auto ametlik omanik liisinguandja, siis liisinguperioodi lÃµppedes omanik vahetub. Minu auto ongi autolaenuga ostetud ja kaskot ei teinud üldse. Swedbank on Eestis taganud mugava ja kergesti kättesaadava teeninduse – pangal on üle kogu Eesti sadu pangaautomaate ning igas maakonnas on ka mitu pangakontorit.\nKuigi säästmine ning erinevate pangatoodete kasutamine on eestlaste seas populaarsemaks muutumas, on endiselt veel palju inimesi, kes pakutavate võimalustega tutvumise korral saaks säästa oluliselt tulusamalt. Käsutamine seisneb asja juriidilise saatuse määramises – eelkõige on selleks asja võõrandamine, pärandamine, koormamine või teise isiku kasutusse andmine. Maksehäirega – kuigi hea maine on oluline pea igas elulises olukorras, on autolaenu saamine halva krediidiajalooga võimalik.\nKuna aga üldjuhul liisinguandja ei paku eset, mida liisinguvõtja soovib, siis tuleb kaasata ka müüja. Tänases avatud ja põimunud maailmas võivad riikide julgeolekut mõjutada hoopis uued, märksa raskemini tõrjutavad ohud. Tahan leida peret, keda toetada lasteriiete, riiete, jalanõude, raamatute, ajakirjade jm, mida endal enam vaja ei lähe.\nMis “oskamatuisse” puutub, siis neile on tõenäoliselt ka Fiat 124 tavaline žigull. Enne ülaltoodud samme kontrollige enne taotlemist kiirlaenuintressimäärasid ja krediitkaardi intressimäärasid. Näiteks kui inimene teab, et tal on täpselt nädalaks ajaks vaja laenu summas täpselt 513 eurot siis saab ta smslaenu ka täpselt nendel tingimustel laenu endale võtta. Parima laenupakkumise all peetakse Eestis laenupakkumist, mille intress on alla 10% ning krediidikulukuse määr alla 25% (nt.\nSel nädalavahetusel mingeid suuri plaane pole ning uuel nädalal juba siis uue hooga. Lapsepuhkuse õigust ei ole, kui vanemalt on vanemaõigused ära võetud või kui laps elab hoolekandeasutuses (TLS § 63 lõige 4). Muidugi ei ole lihtne ennustada, kuidas aktsiate väärtus aasta jooksul muutuda võib.\nKus kiirelt raha saada; laenud ilma tagatisteta – Laenud. Intressimäära täpne suurus sõltub päris paljudest teguritest ja laenu suurus on vaid üks neist. Ühistud kasutavad finantseerimisallikana kolme peamist võimalust: Omafinantseering – siia alla kuuluvad varasematel perioodidel remondifondi kogutud vahendid. Kuni üheaastase algtähtajaga võlaväärtpaberite osas, mis on jaotatud sektorite kaupa, eristatakse parema ülevaate saamiseks riikide ja pankade vaheliste seoste kohta lisaks ka valitsemissektorit (S. Tagatisega autolaenu tagasimakse periood on ilma tagatiseta laenust pikem.\nP S Sõna dieet” tuleb lugeda mõisteks toitumine” nii nagu kui söögikordade vahepeal läheb kõht mis eestikeelsetest parim kaalulangetajale. Niivord roogatute protsentidega laenude puhul on enam kui toenaoline, et osal laenuvotjatel Auto liising tekivad seb tosised probleemid nn sms-laenu tagasimaksmisega. Turistiautona võib eraisik maksuvabalt autot kasutada kuni 6 kuud, selgub Soome maksumaksjate liidu veebist See eeldab, et auto on välismaal registreeritud ja lisaks peab olema Soomes kehtiv liikluskindlustus.


Sinihabe | Raamaturott Viki | FANDOM powered by Wikia\nRaamaturott artiklid (S), Muinasjutud, Prantsuse kultuur\nSinihabe ja tema abikaasa. Gustave Doré' illustratsioon\n"Sinihabe" (prantsuse keeles "La Barbe bleue") on Charles Perrault' loodud muinasjutt.\nSee ilmus esmakordselt 1695. aastal käsitsi kirjutatud ja illustreeritud käsikirjana pealkirja all "Contes de ma mère l'oye" ("Emahane jutud"). See oli mõeldud Louis XIV 19-aastasele vennatütrele Mademoiselle'ile. Nende hulka kuulus ka neli teist lugu Perrault'lt. "Sinihabe" avaldati esmakordselt anonüümselt 1697. aasta aprillis Claude Barbin' koostatud Perrault' kaheksa muinasjutu kogumikus "Histoires ou contes du temps passé" ("Lugusid ja muinasjutte möödunud aegadest").\nMuinasjutt räägib julmas mehest, kes mõrvab oma abikaasasid. Ta paneb nende surnukehad salajasse ruumi, mis avaneb maagilise võtmega.\nJacque Barchilon arvas, et loo autor on Perrault. Tabu keelatud ruumist leiab ka idamaade kirjandusest ja Barchilon kirjutas, et muinasjutu peategelane on idamaine. Ta juhtis tähelepanu sellele, et tegelane kandis habet ja türgimaised riideid ning varajastel illustratsioonidel kujutati teda turbani sarnase peakattega.\nKeskaegne mõrvar Gilles de Rais võis olla inspiratsiooniks Sinihabele. De Rais oli Prantsuse marssal ja Jeanne d'Arci kaaslane sõjas. Tema ohvreid (kelleks olid põhiliselt noored poisid) oli kokku arvatavasti 140. Tegelase loomisele võis eeskujuks olla ka Bretooni kuningas Comorre Neetud (u. 500 pKr), sarnased on ka Vendade Grimmide muinasjuttude "Imelind" ja "Röövel-peigmees" kaks tegelast.\nVälja otsitud andmebaasist "https://raamaturott.fandom.com/et/wiki/Sinihabe?oldid=51639"


VIDAXL KOLME PEEGLIGA LASTE TUALETTLAUD HELI JA VALGUSEGA, müük, kuulutus 83076699 - Kuldne Börs\nVIDAXL KOLME PEEGLIGA LASTE TUALETTLAUD HELI JA VALGUSEGA\nID: 83076699, muudetud 13:30 10.03.2020\nTooge oma laste ellu selle lastele mõeldud tualettlauaga natuke glamuuri! Teie väike meigikunstnik või juuksur saab end valmis seada, kasutades seda purunemiskindlat plastist tualettlauda, mis on ohutu ja funktsionaalne. Tualettlaual on patareitoitega nuppudega kasutatavad tuled, mis stiilset peeglit valgustavad. Kui vajutatakse ülal olevale südamekujulisele nupule, avanevad peegli seinad, muusika hakkab mängima ning peegliraamis tuled süttivad. Lisaks toimib väike armas föön nagu päriselt! Laual on väljatõmmatav sahtel, et komplekti kuuluvaid tarvikuid hoida. Toekas konstruktsioon muudab laua vastupidavaks ja hõlpsalt puhastatavaks. Lisaks sellele, et lastel on tualettlauaga põnev mängida, arendab see ka nende suhtlusoskusi. Sobib lastele alates kolmandast eluaastast. Tualettlaua jaoks on vaja 5 x AAA patareid, mis ei kuulu komplekti. Tarnitavasse komplekti kuulub: 1 x mängu tualettlaud, 1 x tool, 1 x föön, 3 x küünelakki, 2 x käevõru, 2 x huulepulka, 3 x sõrmust, 2 x patsikummi, 1 x kaelakee ja 1 x kamm.