Profiil - Ningbo Jiali Plastics Co., Ltd.\nLIHTNE Raseerimine, LIHTNE ELU\nRaseerimisprofessor Alates 1995. aastastJIALI on juba rohkem kui 25 aastat pühendunud sujuvama ja mugavama raseerimiskogemuse pakkumisele. Usu pärimine „seni, kuni on südant, pole peenuse jaoks mingit sidet”, seisneb tehnoloogiliste standardite äärmuslikus eksponeerimises.\nOleme pakkunud pardleid ühe teraga kuni kuue teraga ja mõlemat saadaval meestele või naistele. Silmapaistev disain pole mitte ainult visiooni särav punkt, vaid ka suurepäraste funktsioonidega moekas mudel sulandub hoolikalt igasse detaili, et luua teile igavene ja suurepärane raseerimiskogemus.\nElegantne naiste valik\nLahe meeste valik\nTera, disain, materjal, määrderiba ja otsekäepide annavad raseerimise ajal mugavuse ja tunde.\nNingbo Jiali plastist aktsiaselts on tööstuse ja kaubanduse ettevõtted, mis asuvad Ningbo teaduse ja tehnoloogia tööstuspargis. Selle pindala on 30 mu, hoone pindala 25000 ruutmeetrit. Raseerija tootmise kogemus on meil peaaegu 20 aastat. Põhiline pardel, mis meil on, on nelja teraga, kolmekordne, .twin tera ja ühe teraga pardel. Samuti on meil vanglas spetsiaalne habemenuga, meditsiiniline ja nii edasi. Saame toota 200 miljonit tk pardlit aastas. Tooteid eksporditakse Euroopasse, Ameerika Ühendriikidesse, Austraaliasse, Lähis-Idasse ja Kagu-Aasiasse ning teistesse piirkondadesse. Samuti on meil koostöö "AUCHAN" SUPER MAXi, dollaripuu ja muu kuulsa ettevõttega.\nEttevõttel on umbes 320 töötajat, 45-kohaline juhtivtöötaja, keskastme insener 8 inimest, tehniline personal 40 inimest, väline tehniline nõustaja 2, kolledž või üle 50. Ettevõttel on tehnoloogia jaoks tugev meeskond. disain, tootmine. Müük ja teenindus. meil on ajavahemikul 2008-2011 registreeritud enam kui 20 tüüpi pardli patent. raseerimispea esimene monteerimisliin on valmis 2009. aastal. Nüüd on raseerija tootmiseks rohkem kui 10 selle masina komplekti. Kvaliteet on palju parem kui pardel, mis käsitsi kokku pannakse. Nüüd oleme ainult üks tehas, kes saab selle masina abil Hiinas kokku panna tera. Ettevõttele omistati habemenuga tehnoloogiline keskus. Ja ka autasustatud siirus firma.\nNüüd on meil üle 40 automaatse sissepritseseadme komplekti. 4 lihvimismasinate komplekti. 15 komplekti konveieri. 10 automaatse tootmise komplekti. Meil on labori labor. Ja see saab testida tera kõvadust ja teravust. Need tehnilised võimalused muudavad pardli kvaliteedi aina paremaks.\nMeie tehas on läbinud ISO9001 sertifikaadi raise 2008, et tõsta ettevõtte kvaliteedijuhtimise taset (vastastikuse kasu alusel.) Meie ettevõtte põhimõte on "kõrge kvaliteet, mõistlik hind ja parim teenindus". Tere tulemast meie tehase külastamiseks ja meiega läbirääkimiste pidamiseks. teavet. Meie lootus on luua pikaajaline vastastikku edukas ärisuhe.


Viis nõuannet õige kontoritooli valimiseks | AJ Tooted Eesti\nOn üks toode, mille valimisel ei tohiks kunagi teha kompromisse – selleks on kontoritool. Vale kehaasend põhjustab mitmeid probleeme, seetõttu on oluline tellida ergonoomiliselt toetav tool, mis aitab hoida õiget istumisasendit.\nHea kontoritool järgib keha loomulikku liikumist, vähendab lihaspingeid ning aitab hoida õiget kehaasendit vaatamata sellele, kui pikad on tööpäevad kirjutuslaua taga. Teisisõnu on kontoritool aluseks suurepärasele enesetundele ning tulemuslikkusele. Kuid milline mudel sobib just sulle? Siin on 5 olulist nõuannet, mida võtta arvesse, kui asud valima uut kontoritooli.\n24 tundi: Kas töötad kontrollkeskuses või sarnases ametiasutuses, kus vahetustega töö ei lase laua tagant pikalt eemal viibida? Siis vajad tooli, mis vastab eriti rangetele reguleerimise ja mugavuse nõuetele – nagu näiteks meie spetsiaalsed sertifitseeritud mudelid.\n2. Ergonoomilised omadused tagavad mugavuse\n3. Vali mehhanism vastavalt liikumismustrile\nKuna inimesele on omane aeg-ajalt muuta oma istumisasendit, on oluline, et kontoritooli iste ja seljatugi järgiks keha loomulikku liikumist. Seljatoe ning istme sünkroonsust reguleerib mehhanism, mille valimisel kehtib oluline reegel – tasub eelistada kvaliteetsemat toodet.\nLisaks ergonoomika ning liikumismustritega seotud funktsioonidele mõjutavad õige mudeli valikut ka spetsiifilisemad omadused ning lisavarustus. Näiteks on paljude lemmik võrkseljatugi, mis tagab hea õhu liikuvuse. Lihtsamatel mudelitel on käetoed ning peatugi saadaval lisavarustusena, ülejäänutel kuuluvad need aga komplekti.\nKõrge või madal seljatugi: Siinkohal on valik pigem maitse asi, kuid madal seljatugi on soovitatav, kui oled lühemat kasvu ning kõrge, kui oled pikka kasvu.\nPeatugi: Peatugi on samaaegselt nii kena detail kui ka praktiline abivahend, mida sageli kasutatakse valesti. Peatugi peaks toetama kaela, et vähendada pingeid ülakehas. Peatoe seatav kõrgus ning kaldenurk aitavad tagada parima võimaliku mugavuse.\nKäetoed: Käetoed aitavad vähendada pingeid õlgades. Parimad käetoed on seatava sügavusega, mis võimaldab liikuda kirjutuslaua lähedale nii, et käsivarred toetuks töötasapinnale või käetugedele. Samuti on võimalik osasid käetugesid liigutada üles ja alla, horisontaalselt ning külgsuunas.\n5. Värvitoon, kuju ja materjal\nEdasine on juba sinu valik. Meie sortimendist leiad kindlasti õige kontoritooli olenemata sellest, millisel ametikohal töötad. Kas valik on liiga keeruline? Võta meiega ühendust ja aitame sind meeleldi õige kontoritooli leidmisel!\nKontoritool Milton, oranž\nKontoritool Lancaster, kõrge seljatugi, ploomililla\n> Tervis ja Ergonoomika > Soovitused > Kontor


Minister Reinsalu ja volinik Jourová arutasid Eesti liitumist Euroopa Prokuratuuriga | Eesti Kohtuekspertiisi Instituut\nMinister Reinsalu ja volinik Jourová arutasid Eesti liitumist Euroopa Prokuratuuriga\n21.04.2017. Justiitsminister Urmas Reinsalu kohtus täna Euroopa Komisjoni õigus-, tarbija- ja soolise võrdõiguslikkuse küsimuste voliniku Věra Jourovága, et arutada Euroopa Prokuratuuri asutamist ja justiitsvaldkonna digiküsimusi.\n„Volinik Věra Jourová teeb väga head tööd Euroopa Prokuratuuri asutamise läbirääkimistel,“ ütles justiitsminister Urmas Reinsalu. „Kinnitasin talle veel kord, et Eesti toetab tugeva Euroopa Prokuratuuri loomist. Tänaseks on aga selge, et ühehäälset asutamisotsust ei tule ja vähemalt 17 liikmesriiki soovivad edasi liikuda tõhustatud koostöö vormis. Eestit praegu nende hulgas ei ole, sest selline asutamisviis võib kaasa tuua praktilisi probleeme, näiteks see, milliseks kujuneksid EPPO suhted olemasolevate asutustega – nagu Eurojusti ja ELi Pettustevastase Ametiga –, samuti uue asutuse loomise maksumus. Loodame leida neile küsimustele lähiajal vastused.“\nJustiitsminister rääkis volinikuga veel Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS) laiendamisest nii, et selle abil saaks vahetada ka kodakondsuseta isikute ja kolmandate riikide kodanike karistusandmeid. Samuti arutati e-lahenduste kasutamist eri õigusvaldkondades. Věra Jourová rõhutas, et Eesti kogemused selles valdkonnas väärivad jagamist teistele riikidele.\nOlulise teemana oli arutlusel ka lepinguõiguse pakett, millega soovitakse ühtlustada digitaalse sisu üleandmise ning kaupade interneti- jm kaugmüügi lepingute regulatsioone. Paketi eesmärk on kiirendada Euroopa digitaalse ühisturu kasvu, vähendada ettevõtjate kulusid ja anda tarbijale teistest liikmesriikidest kaupa ostes rohkem kindlust.


Miks Energiaühistut vaja on? – Energiaühistu\nMiks Energiaühistut vaja on?\nKuidas võiks ühistegevus meie elu parandada? Investeerimisspetsialistid soovitavad tekitada endale passiivse tulu allikad. Taastuvenergeetika saab seda pakkuda. Iseäranis kuna tegu on valdkonnaga, mis meie vähenevate loodusressurssidega keskkonnas muutub aina olulisemaks.\nTavainimesel on üldjuhul vähe võimalusi saada energiatootmises osanikuks. Energiaühistus on see võimalik, investeerides kas oma vaba raha või siis hoopis aega. Eestvedajatel on nimelt võimalik oma töö konverteerida osaluseks päikese – või tuulepargis. Oluline seejuures on, et üheskoos taastuvenergia projekte ette valmistades ning eksperte kaasates on võimalik langetada oma kogukonnale parim otsus, seda nii projekti keskkonnamõjude kui ka tasuvuse osas. Tehnoloogia areng on muutnud energeetika kättesaadavaks majapidamise tasemel, kuid sageli on parim koht energiatootmiseks mitte koduaias, vaid hoopis kusagil aia taga. Koostöös naabritega on võimalik see taastuvenergia tootmiseks sobilik asukoht üheskoos üles leida, kasutusele võtta ning projekt „rätsepaülikonnana“ valmis teha. Energiaühistu on selliseks tegevuseks parim raamistik.\nAjaleht „Ühistegelised Uudised“ kirjutas 1924. aastal: „Ühistegevus aitab tööhimulisi inimesi ebaviljakail aladelt loovale majanduslikule valmistustegevusele juhtida. Ühistegevus võimaldab viljakamat tööd tehniliste abinõude tarvitusele juhtimise varal. Ühistegevus võimaldab töövõimuliste kodanikkude loovale tegevusele asumist ka tulevikus. Kõik praegused ja tulevased ametlikud krediidid riigi, maapanga jne. poolt võivad kõlbada ainult ettevõtte alustamiseks, kuid mitte elustamiseks. Viimaseks peavad võimalused tulema rahva jõudude organiseerimise kaudu oma-abi alusel. Kuid see ongi juba – ühistegevuse ülesanne.“\nLigi sada aastat hiljem polegi siia midagi väga lisada, võiks ju juba pihta hakata! Ausalt öeldes on tegelikult üsna viimane aeg taastuvenergia fännidel end koondada ja midagi suurt ära teha. Või siis väikest – just nii nagu kogukond otsustab.


Eesti klubide koht ongi mudas | Soccernet.ee blogi\nSoccerneti avaleht\t« Ida-Virumaa peatreeneri-loto\nMis toimub tagalas? » Eesti klubide koht ongi mudas\nFlora ja Kalju kaotused olid numbriliselt napid, vastavalt 0:1 Iirimaa meistrile ja 0:2 Soome kõrgliiga tänavusele keskmikule, aga mängupildilt kindlamast kindlamad. Paberil saadi loosiga justkui mängitavad vastased, kuid murul ei suutnud eestlased nendega tempot pidada.\nEraldi klassist on Levadia 0:1 allajäämine Luksemburgi neljandale klubile. Seitsmekordne Eesti meister surus ootuspäraselt enamuse ajast, aga ei omanud piisavalt loovust ja kvaliteeti, et 180 minuti jooksul poolproffidele väravat lüüa.\nKõige kurvem on see, et altminekutele pole tuua mingeid tõsiseltvõetavaid vabandusi. Kui välja arvata Martin Reim ja Aleksandr Puštov võõrsilmängude järel, ei teinud ükski treener oma meeskonnale etteheiteid – vastupidi, põhisõnumina kõlas “mängijad andsid endast parima ja sellest lihtsalt ei piisanud”. Selline ongi meie tase.\nVõime rõõmustada, et Eesti Meistriliiga on muutunud viimastel aastatel palju ühtlasemaks. See on tõsi, aga paraku on see toimunud eelkõige just tippude nõrgenemise läbi ning Meistriliiga tase pole oluliselt tõusnud. Tagumised võistkonnad on endiselt amatöörid ja käärid on endiselt liiga suured.\nAinsana on Eesti tippudest viimastel aastatel reaalselt tugevnenud Nõmme Kalju. Levadiast ja Florast lahkuvad peaaegu kõik, kes välismaal kaela kannavad, Narvas ja Sillamäel järgneb üks suurpuhastus teisele ning stabiilset tuumikut ei saagi niiviisi tekkida.\nMoraal? Ärme loo endale Levadia hiilgeaegade põhjal mingeid illusioone – Eestis on praegu Euroopa mõistes mudaliiga ja siit pole enam kuigi palju kukkuda.\nLahendus? Kõrgemad sportlikud eesmärgid. Oleks tervitatav, kui Kalju annaks juba sel hooajal korraliku ninanipsu ja krabaks meistritiitli endale. Jah, nad on aasta-aastalt oma eesmärke arvestades põrunud, aga klubi vähemalt üritab komplekteerida järjekindlalt tugevamat võistkonda.\nEhk koidaks siis ka meie senistele lipulaevadele Levadiale ja Florale, et noortele panustamisest ei piisa. Eurosarjades ammugi ei piisa, Meistriliigas viimastel aastatel kahjuks on piisanud.\n4 vastust postitusele: “Eesti klubide koht ongi mudas”\npaks ütleb: 26. juuli 2011 kell 09:23 neid ülespole pöidlaid paneks kohe palju, häbi teile Eesti klubid!\nRealking ütleb: 26. juuli 2011 kell 13:57 Nojah, mis teha kui kõigil vaja välja joosta kohe. Samas võiks Stepanovi sugused vanakesed tulla tagasi Meistriliigasse karjääri lõpetama, aga ikka passivad kuskil Venemaa esiliigades või veel hullem, Valgevenes. Isegi Poom ju ei naasnud Eestisse, kuigi sellest oleks ikka tohutult kasu olnud liigale.\nSiin annaksid vanakesed oma kogemusi noorematele edasi, oleksid staarid ja ehk meelitaksid ka publikut tribüünidele. Samas ma ei saa ka nt SC Realist aru. Miks nende noored ei mängi Meistriligas ja on kuskil esiliigas? Arenevad nad seal enda arust kiiremini? Või kasvatavad võitjamentaliteeti? Ning Ojamaad, Kaljumäed (mitmuses ehk üldistavalt mõtlen siis) jne võiks siin areneda, mitte kuskilt Hollandi esiliigas pinki nühkida.\nStok ütleb: 26. juuli 2011 kell 18:21 Omamoodi huvitav on hääletustulemus portaali esilehel. 80% leiab, et Eesti klubide eurohooaeg oli häbiväärne, 11% peab seda pettumustvalmistavaks ning 9% ootuspäraseks. Kõige huvipakkuvam on minu arvates just see, et 9% hindas eurohooaja ootustele vastavaks – seega ida üheteistkümnes vastaja on eesti klubid lootusetult maha kandnud, olgu vastaseks kasvõi Luksemburgi karikavõitja.\nKui klubidest üldisemalt rääkida, siis häbiväärne on minu arust Ajaxi tappasaamine Meistriliigas, Transi kihlveoskandaalid ja muidugi tehnilised kaotused. Eurohooajast on muidugi kahju, aga midagi ei ole teha, kui isegi Küprosel ja Aserbaidzaanis makstakse mängijatele paremat raha, ammugi ei maksa imestada, et mehed on pigem nõus Inglismaal pingil istuma kui Mudaliigas väiksemat raha teenima.\nRealkingaga nõus, legendid võiks tulla koduliigasse tagasi enne pensipõlve. Piiroja, tule aita Vaprus Meistriliigasse tagasi. 🙂\nLembo ütleb: 9. aug. 2011 kell 03:36 T2iesti m6ttetu argument on see ,et Ojamaad ja Kaljum2ed peaks Eesti Mudaliigasse m2ngima tulema mitte, Hollandi esiliigas (mis on kordades tugevam kui meie “Meistri”liiga) pinki nyhkima. Seal saadakse v2hemalt treenida isegi kolm korda tugevamate m2ngijatega ja sedakorda paraneb ka endi tase ja omakorda ka Eesti jalgpalli tase. Kui nad seal ka innukust yles n2itavad ja k6vasti tood rabavad, kyll avaneb siis ka v6imalus ennast m2ngus n2idata.\nHea n2ide on Eesti korvpall, kus k6ik suured Eesti “staarid” istuvad koduliigas (viimati on asjad v2hemalt muutuma hakanud) ja naudivad siin Valga tiimide peksmist 50 punktiga samal ajal kui v2liskonkurentsis pole mingitki s6na6igust.\nYhes6naga, Eesti noorjalgpallurid, pyrgige v2lismaale!\nVabandust numbrite ja y t2htede kasutuse p2rast, klaviatuuril puuduvad hetkel t2pit2hed 😀


Ukraina ei ühine Venemaa juhitud tolliliiduga\nSirje Rank • 12. veebruar 2012 kell 8:55\nUkraina peaminister Mõkola Azarov kordas laupäeval Kiievis, et Ukraina ei ühine Venemaa juhitud tolliliiduga, kui kahe riigi kõnelused maagaasilepingu üle lõppesid tulemusteta ning Venemaa keelustas osaliselt Ukraina juustude impordi.\n„Venemaa, Valgevene ja Kasahstan allkirjastasid kõik kokkulepped ilma meieta,“ ütles Azarov. „Me pakkusime välja mudeli kolm-pluss-üks, kuid see lükati tagasi,“ ütles ta. Peaminister avaldas siiski lootust, et edaspidi saab just selline mudel olema koostöö aluseks. „Sest see on ainus võimalik tee,“ ütles Azarov.\nVenemaa peaminister Vladimir Putin on püüdnud Ukrainat veenda tolliliiduga ühinema, selle asemel, et taotleda Euroopa Liidu liikmeks saamist. Putini sõnul on viimane „absoluutselt ebareaalne“. Selle asemel kutsub Putin Ukrainat tolliliitu, lubades odavamat maagaasi hinda.\n„Meie suhted meie strateegilise partneri Venemaaga ei ole lihtsad,“ ütles Azarov.\nVenemaa keelustas kolme Ukraina juustutootja toodangu impordi Venemaale, tuues põhjuseks kehva kvaliteedi. Azarovi sõnul soovib Venemaa hoopis kaitsta oma kohalikke juustutootjaid.\nUkraina juustuekspordist läheb Venemaale 80%. Sellest 30% andsid impordikeelu saanud tootjad.


Aed: Kuidas Välimine Pottide Isolatsioon - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Kuidas Välimine Pottide Isolatsioon\nKuidas Välimine Pottide Isolatsioon\nPaljud seemnestatud taimed võivad ellu jääda, kui neid kasvatatakse väljaspool nende eelistatud temperatuurivahemikku, kui juured on hästi soojustatud sooja või külma eest. Kerge kliimas, muldade hoidmine lühikeste külmade snapidega kaitseb marginaalseid taimi, et tagada taimetervise jätkuv tase. Potted taimed ei vaja lihtsalt...\nDouble potting võimaldab täiendavaid isolatsioonimaterjale.\nPaljud seemnestatud taimed võivad ellu jääda, kui neid kasvatatakse väljaspool nende eelistatud temperatuurivahemikku, kui juured on hästi soojustatud sooja või külma eest. Kerge kliimas, muldade hoidmine lühikeste külmade snapidega kaitseb marginaalseid taimi, et tagada taimetervise jätkuv tase. Potted taimed ei vaja ainult isolatsiooni külma. Külmad mulda armastavad taimed võivad nõrguda ja surevad, kui juured on liiga soojad, nii et potid vajavad korralikku isolatsiooni, et aidata säilitada jahuti mulda. Sama isolatsioonimeetodid sobivad mulla soojaks või laheks.\nSeadke potti suuremate pottide sees, enne kui temperatuur siseneb taimesordi ohualasse. Valige pott 2- kuni 3-tolline suurem läbimõõt kui taime esmane pot.\nTäida ruum kahe poti vahel õled või kuivatatud lehed. Need materjalid pakuvad isoleerivaid omadusi, nii et peaproovi sisemine pinnase temperatuur ei muutu.\nKatke mullapind 2-tollise multššikihiga. Kasutage õled, hakitud lehti või dekoratiivkoori multši. Multš talvel talvel soojenduses või takistab mullas suvel soojenemist liiga kiiresti, säilitades samal ajal mulla niiskuse.\nTaimede täiendavaks soojendamiseks ja kaitsmiseks liigutage potti kaitstud alale. Kaetud veranda või soojendamata garaaži ei allutata tuule külmale ja on kaitstud rasketest talvel sajab.\nLehed või õled\nEemaldage isolatsioonimaterjal, kui temperatuur siseneb taimesordi peamise kasvupinnani. Paigaldatud isolatsioon võib taimede kahjustada, kuna pinnas võib muutuda liiga soojaks.\nKui suuremad potid ei ole kättesaadavad, pange pudeli ümber igihaljas vibu ja kinnitage need nööriga. Alternatiivina asetage pot prügikotti ja täitke kott isoleermaterjalidega.\nKuivatipud Vs Kangas Pehmendaja\nKuidas Värskendada Mööblit


Kõrgtööde ohutus ja tellingute paigaldus – Kukkumiskaitse\nKoolitus neile, kes paigaldavad ja demonteerivad tellinguid.\nTellingukoolituse aluseks on “Töötervishoiu ja tööohutuse seadus” ning määrused “Töövahendi kasutamise töötervishoiu ja tööohutuse nõuded“, “Töötervishoiu ja tööohutuse nõuded ehituses“, “Isikukaitsevahendite valimise ja kasutamise kord“.\nKoolitus põhineb Layher’i juhenditel ning koosneb teoreetilisest osast ja tellingute montaaži/demontaaži praktilistest harjutustest.\nKäsitleme töökeskkonnas ja kõrgtöödel esinevaid ohutegureid, seadusandlust, ohutusmeetmeid tellingute montaažil, demontaažil ja tellingul töötamisel, kukkumiskaitsevahendite valimist ja kasutamist ning tellingute kontrollimist.\nKoolituse läbimisel väljastatakse osalejale Kukkumiskaitse OÜ poolt tunnistus kehtivusega 2 aastat.


Naiste Peperoni mokassiinid | Weekendi e-pood\nhttps://www.weekendshoes.ee/naiste-peperoni-mokassiinid-12101.html?___store=et 12101 Naiste Peperoni mokassiinid https://www.weekendshoes.ee/media/catalog/product/cache/1/image/370x/9df78eab33525d08d6e5fb8d27136e95/i/m/img_7468.jpg 28.69 EUR OutOfStock /Naised /Naised/Kingad /Naised/Kingad/Kinnised kingad /Brändid/Peperoni/Naised Naiselikud nubukitaolisest materjalist kingad on kergesti jalgatorgatavad. Pealt punastel kingadel on kaunistuseks valged õmblusdetailid. Jalatsite pehmest tekstiilist sisemus on lilleline. Sünteetikast sisetallal on võlvikõrgendus, mis sobib hästi lampjalgsuse puhul. Paindlik välistald on tugevast kummist. Jalatsid on väga kerged ja mugavad. 40.99 2013-03-27\nNaiste Peperoni mokassiinid\nNaiselikud nubukitaolisest materjalist kingad on kergesti jalgatorgatavad. Pealt punastel kingadel on kaunistuseks valged õmblusdetailid. Jalatsite pehmest tekstiilist sisemus on lilleline. Sünteetikast sisetallal on võlvikõrgendus, mis sobib hästi lampjalgsuse puhul. Paindlik välistald on tugevast kummist. Jalatsid on väga kerged ja mugavad.


Obama: ma kallistasin ja suudlesin ebolahaiget ravinud meditsiinitöötajaid - Forte\nObama: ma kallistasin ja suudlesin ebolahaiget ravinud meditsiinitöötajaid\nUSA president Barack Obama ütles kolmapäeval, et laiaulatusliku ebolapuhangu oht Ühendriikides on „erakordselt madal“ ning viitas seejuures oma lähikontaktile viirusesse nakatunud patsienti ravinud meditsiinipersonaliga.\nRääkides pärast kohtumist ministrite ja teiste kõrgetasemeliste föderaalametnikega, ütles Obama, et ebolat võetakse väga tõsiselt valitsuse kõige kõrgemal tasemel, kuid rõhutas, et nakatumisoht on keskmise ameeriklase jaoks väga väike, vahendab Washington Post.\nObama ütles, et oli kahe USA ebolapatsiendi eest hoolitsenud õdedega Emory ülikoolihaiglast lähedases kontaktis.\n„Ma surusin kätt, kallistasin ja suudlesin mitte ainult arste, vaid ka paari õde Emorys kangelasliku töö eest, mida nad tegid ühe patsiendi ravimisel. Nad järgisid reegleid, nad teadsid, mida teevad, ja ma tundsin, et seda teha on täiesti ohutu,“ ütles Obama.\nPresident rõhutas, et ebola ei levi nagu gripp, aevastamise ja köhimise kaudu.\nObama sõnul on vaja viirus peatada selle algpunktis, et hoida ära selle levik üle maailma. Ta rõhutas rahvusvahelise reageerimise tähtsust viiruse vastu võitlemisel epideemiariikides Libeerias, Guineas ja Sierra Leones. Kolmapäeval oli Obamal videokonverents Suurbritannia, Prantsusmaa, Saksamaa ja Itaalia juhtidega. Varem sel nädalal rääkis ta Jaapani peaministri Shinzo Abega, ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooniga ja Prantsusmaa presidendi François Hollande'iga.\n„Ma olen absoluutselt kindel, et me suudame ära hoida haiguse tõsise puhangu siin Ühendriikides, kuid see muutub keerulisemaks, kui see ebolaepideemia väljub kontrolli alt Lääne-Aafrikas,“ ütles Obama. „Kui ta seda teeb, levib ta tiheda reisimise ja inimeste sellise pideva piiriülese suhtlemise ajastul ülemaailmselt.“\nObama teatas, et USA föderaalse nakkushaiguste kontrolli ja ennetamise keskuse (CDC) „eriüksused“ saadetakse 24 tunni jooksul kõigisse haiglatesse, mis teatavad ebolajuhtumist, et aidata haiglaid, kus ei ole ebolakogemusi.


Politsei ja Rehviliit kontrollivad talverehvide kasutamist (2014-12-10 10:50:47)\nTäna kontrollivad Põhja prefektuuri politseinikud koos Rehviliidu esindajatega talverehvide kasutamist ja seisukorda Tallinnas.\nKontrolli eesmärk on tõsta autojuhtide teadlikkust õigete rehvide valimisel ning juhtida tähelepanu sellele, et kulunud või talveks mitte ettenähtud rehvide kasutamine kahandab oluliselt sõidu turvalisust ja kvaliteeti.\nPõhja prefektuuri liiklusjärelevalvekeskuse juhi Elari Kasemetsa sõnul on talvistes oludes suverehvide kasutamine tõsine risk -pikeneb pidurdusteekond ning halveneb oluliselt kontroll auto juhitavuse üle.\n"Kuigi viimastel päevadel on ilm olnud pehme, muudab niiske ning öine jahedam õhk hommikuks teed üsna libedaks. See nõuab igalt roolikeerajalt väga hoolikat ja ettevaatlikku tegutsemist, et mitte seada ohtu enda või kaasliiklejate elu ja tervist. Kindlasti suurendab teel püsimise võimalust aga nõuetele vastavad rehvid," ütles Kasemets.\nTalverehvid on kohustuslikud kasutada 1. detsembrist 1. märtsini. Õige rehvi tunneb ära tähistuse järgi, milleks võib olla M+S, MS, M.S või M&S. Rehvide valikul tuleb kindlasti jälgida õigeid mõõte. Iga autotootja on ette näinud kindlad mõõtmed nii rehvile kui ka veljele ja sellest omavoliliselt kõrvale kalduda ei tohi. Kasutatud rehvi korral peab jälgima selle kulumist. Rehvil ei tohi olla läbivaid vigastusi - mõrasid ega torkeid. Muster ei tohi olla kulunud ebaühtlaselt ning mustri sügavus peab olema vähemalt 3 mm.\nAllikas: PPA 10.12.2014 pressiteade


23:24 pühapäev, 26.01.2020\nLääne-Virumaa Arheoloogiamälestised Linnusasulad ja maalinnad\nKolmeosaline muinaslinn pikemal loode-kagusuunalisel umbes 20 m kõrgusel seljakul Neerutis.\nEsimeseks, peamiseks osaks on suhteliselt väike, nn. Kalevipoja sängi tüüpi linnus, Sadulamägi, õuepinnaga umbes 900 ruutmeetrit; sellega liituvad kagu pool "eeslinnustena" kaks ülejäänud osa, õuepinnaga vastavalt ligikaudu 5000 ja 2500 ruutmeetrit. Sadulamägi olevat tekkinud Kalevipoja ratsu sadulast.\nEsimene osa on loode poolt eraldatud 5-6 m sügavuse ja 15-20 m laiuse kraavi ning valliga, mille kõrgus välisnõlvalt on 6-7 m, sisenõlvalt 2 m. Kagupoolse valli kõrgus on õue poolt 1,5 m, välisnõlva poolt, valli välisküljel oleva kraavi põhjast 6-7 m. Muinaslinna teise, keskmise osa kaguküljel, vastu kolmandat osa, on kahest vallist ja kraavidest moodustuvad kaitserajatised. Neist esimese, sisemise valli kõrgus on õue poolt 3 m, väljastpoolt 4-5 m; valli laius jalamilt on kuni 20 m. Sisemise ja välimise valli vahel on 20 m laiune lame kraavinõgu. Kohati laialivalgunud ja ebamäärase ilmega välise valli kõrgus on 1-2 m; valliga liitub välisküljel ebaühtlase sügavuse ja laiusega madal kraav. Kolmanda osa kaguküljel oleva valli kõrgus on sisenõlvalt ainult 0,7-0,8 m, välisnõlvalt 1,2 m; valli välisküljel on 0,5 m sügavune kraav.\nMuinaslinna eri osad ja nende kaitseehitised on rajatud tõenäoliselt eri aegadel. Muinaslinn on lähemalt uurimata, mistõttu kujunemiskäik ei ole selge. Oletatavasti pärineb I aastatuhande viimasest ja II aastatuhande esimesest veerandist.


Fune life: Kastis\nKihnu teedevõrk on esialgu parajalt segadusseajav. Palju imelikke ristmikke, kitsaid teid. Ilma kaardita võib seal esialgu liiklemine küllalt keeruline olla. Lohutuseks on aga see, et vähemalt eksimise korral tuleb lihtsalt suvalises suunas veidi jalutada ja oledki rannas. sealt on juba soovitud punkti lihtsam leida. Hämmastav on aga riigiteede ideaalne seisukord. Ilmselt riigi kvaliteetsemaid kõvakattega teede võrgustikke. Kruusateedest ei ole mõtet rääkidagi. Tavaautoga võib seal lihtsalt hätta jääda.\nPilt on tehtud liikuva veoauto kastist, seega palun seda mitte tugevalt kritiseerida. See raputas päris tugevalt. Samas oli pildistamie lihtsam kui bussiaknast, kus klaasi peegeldus kõik ära rikuks.\nKihnu seiklused jätkuvad juba homme...\nLabels: Kihnu, meri, sea, summer, suvi\noi, need veoautod olid tõeliselt lahedad :D vahva, et need veel alles on ;)\n27. juuni 2008 20:34


Tarbimislaen ⇒ Kohene vastus ⇒ Küsi Pakkumist\nMoneezy– Leia tarbimislaen mis vastab sinu vajadustele!\nSiin on Moneezys on võimalik leida parimat tingimustega tarbimislaen. Oleme teinud võrdluse - lihtne, arusaadav ja tasuta!\nVõrdle tarbimislaene siin\nSooviksin laenata ükskõik, millise summa X kuu jooksul\nLeidsime sulle 6 laenu\n6 - 84 kuud\nKrediidi kulukuse maksimaalne määr on 50.14% aastas järgmistel näidistingimustel: laenulimiit 2.500€, krediidi tagasimaksmiseks ja krediidi kogukulu kandmiseks tehtavate maksete kogusumma 3.456,72€, fikseeritud aastaintress 38.85%\n30 - 3.000 €\nKrediidi kulukuse maksimaalne määr on 59.87% aastas järgmistel näidistingimustel: laenulimiit 1.000€, krediidi tagasimaksmiseks ja krediidi kogukulu kandmiseks tehtavate maksete kogusumma 1.259,20€, fikseeritud aastaintress 47.85%\nKrediidi kulukuse maksimaalne määr on 48.44% aastas järgmistel näidistingimustel: laenulimiit 1.000€, krediidi tagasimaksmiseks ja krediidi kogukulu kandmiseks tehtavate maksete kogusumma 1.227,21€, fikseeritud aastaintress 48.44%\n50 - 10.000 €\nKrediidi kulukuse maksimaalne määr on 27.24% aastas järgmistel näidistingimustel: laenulimiit 1.000€, krediidi tagasimaksmiseks ja krediidi kogukulu kandmiseks tehtavate maksete kogusumma 1.135€, fikseeritud aastaintress 27.24%\n1 - 36 kuud\nKrediidi kulukuse maksimaalne määr on 56.00% aastas järgmistel näidistingimustel: laenulimiit 2.000€, krediidi tagasimaksmiseks ja krediidi kogukulu kandmiseks tehtavate maksete kogusumma 2.523,96€, fikseeritud aastaintress 56.00%\nKrediidi kulukuse maksimaalne määr on 56.43% aastas järgmistel näidistingimustel: laenulimiit 5.000€, krediidi tagasimaksmiseks ja krediidi kogukulu kandmiseks tehtavate maksete kogusumma 7.453,49€, fikseeritud aastaintress 18.37%\nTarbimislaenud on mõeldud vastama sinu vajadustele igas olukorras!\nLühikokkuvõte - kolm punkti\nMillised on kiirlaenupakkujate poolt tarbimislaenu väljastamise põhimõtted\nKuidas tarbimislaenude tingimused vastavad paremini inimeste vajadustele\nTarbimislaenude eelised võrreldes pangalaenudega\nKogu majandustegevuse ja ettevõtete ning eraisikute vaheliste majanduslike tehingute esmaseks eelduseks on see, et tehtava tehingu mõlemad osapooled saavad tehingu sõlmimisega oma olulised vajadused rahuldatud. Sama loogika peaks kehtima ka laenutehingutes, kus näiteks tarbimislaenu võtnud kliendi olulisemad tarbimislaenu võtmisega seotud eesmärgid saavad laenuandja poolt täidetud. Vastasel korral jääb laenuleping lihtsalt sõlmimata ja klient otsib endale tarbimislaenu võtmiseks paremaid võimalusi.\nJa just siin on mugavalt, kiirelt ja tihti ka väga soodsalt kiirlaenu pakkuvatel ettevõtetel suurte kommertspankade ees eelised. Vaatame neid eeliseid lähemalt.\nTarbimislaenude väljastamise kiirus\nTarbimislaenu minnakse inimeste poolt tavaliselt taotlema alles siis kui teadmine laenuvajadusest on juba saabunud ning raha oleks vaja kasutada juba nüüd ja kohe. Ehk teisisõnu laenaja sooviks tarbimislaenuga võetud raha kasutamiseks oma kontole saada nii kiiresti kui võimalik. Sellises olukorras tundub kliendile iga tund, päev või nädal ootamist ilmselgelt liiga pikk ja tüütu. Seega on tarbimislaenude puhul laenu kättesaamise kiirus üks esmasemaid vajadusi, mille rahuldamist iga laenaja soovib.\nVäiksemate laenupakkujate poolt väljastatavaid tarbimislaene kutsutakse sageli ka lihtsalt kiirlaenudeks ja nagu nimest võib järeldada on ettevõtete poolt tehtud kõik selleks, et tarbimislaenu väljastamise protsess oleks nii kiire kui võimalik. Laenu võtmise otsusest kuni laenu kontole laekumiseni võib minna vähem kui tund aega!\nProtsess on küll ajaliselt veidi pikem siis kui klient kasutab tarbimislaenu võtmise võimalust konkreetse ettevõtte puhul esimest korda. Enne esimese tarbimislaenu saamist on vajalik läbida isikutuvastamise protsess. See on Eesti Vabariigi seadustega kohustuslik ja ettevõtted peavad seda ilmtingimata täitma, kuid protsess ise on üsna lihtne toiming, milleks pole tingimata vajalik isegi tarbimislaenu pakkuva ettevõtte kontorisse kohale minek. Isikutuvastust saab täiesti muretult teha ka näiteks Omniva postkontorites üle kogu Eesti.\nOluline on märkida, et laenatud summa laekumine sõltub alati ka sellest, millises pangas on nii laenaja ja kui ka laenu võtnud isikute pangakontod. Eestis tehakse pankadevahelisi tehinguid mõned korrad päevas, seega võib erinevate pankade puhul raha välja maksmise ja raha teise panga kontole laekumise puhul olla viivitus täiendavalt paar tundi. Selle vältimiseks on laenajal mõistlik omada teadmist, millisest pangast tarbimislaenu väljamakse tehakse.\nPäevasiseselt polegi see ehk nii suur probleem, küll aga tekib küsimus nädalavahetuste ja riigipühade puhul. Paljud tarbimislaenu pakkujad töötavad ka nendel päevadel kui pangad on suletud, pakkudes klientidele nii sisuliselt võimalust tarbimislaenu saada 7 päeva nädalas ja 365 päeva aastas. Seega näiteks on võimalus tarbimislaenu võtta ka laeupäeva hommikul saades selle ka samal päeval oma pangakontole. Puudub vajadus oodata uue töönädala algust, et alles siis oma tarbimislaenu taotlus esitada.\nTarbimislaenude väljastamise kiirus on seega kiirlaenupakkujate puhul märkimisväärne eelis pangalaenudega võrreldes. Pangast laenu võtmisel tuleb eranditult läbida tihti nädalaid kestev laenutaotluse menetlemise protsess ja ka siis pole inimesele teada, kas ta lõpuks saab soovitud rahasuma või mitte.\nKiirlaenupakkujad teevad tarbimislaenude puhul aga otsuse maksimaalselt paari tunni jooksul (tavaliselt tehakse otsus veelgi kiiremini) ja isegi kui otsus tuleb negatiivne on inimene sellest vähemalt teadlik ja saab edasi liikuda teiste lahenduste otsimisele, mis kataksid tema laenuvajaduse.\nProtsess tarbimislaenude saamiseks on lihtsustatud\nÜheks tarbimislaenu väljastamise kiiruse eelduseks on ka see, et protsess laenuotsuse tegemiseks on ettevõtte jaoks piisavalt lihtne. See tähendab seda, et kiirlaenupakkujad ei keskendu niivõrd laenutaotleja maksekäitumisele kauges minevikus kui vaid lihtsalt asjaolule kas inimesele on hetkel krediidiraportis aktiivseid võlgnevusi või mitte nin kas ta omab piisavat stabiilset sissetulekut tarbimislaenu tagastamiseks. Stabiilse sissetuleku all tuleb mõista siis regulaarset sissetulekut, milleks on täiesti sobivad igakuiselt makstav töötasu või näiteks pension.\nTarbimislaenu saamiseks peab lisaks puhtale krediidiraportile ja stabiilsele sissetulekule:\nKlient olema 18-aasta vanune;\nElama Eestis või omama Eestis elamisluba;\nLäbima isikutuvastamise protsessi;\nOmama e-maili aadressi ja endaisiklikku pangakontot, sest kellegi teise pangakontole laenu võtmine ei ole lubatud.\nTarbimislaenu saab teatud juhtudel võtta täiesti tasuta ehk ilma intressi maksmise kohustuseta\nLoomulikult on üheks kõige olulisemaks vajaduseks tarbimislaenu võtmise puhul see, et laenuintress oleks laenaja jaoks nii madal kui võimalik. Ehkki kiirlaenupakkujate puhul räägitakse tihti nende laenude kõrgetest intressidest pole tõde nii ühepoolne kui esmapilgul ehk tundub.\nTegelikult on võimalik tarbimislaenu saada ka täiesti tasuta. See pakkumine kehtib uute klientide puhul, kes kasutavad tarbimislaenu võtmise võimalust esimest korda. Osaliselt on 0% intressiga laenu andmine ettevõtetele hea võimalus tähelepanu võita ja klientidele oma teenust tutvustada, teisalt kompenseeritakse sellega ka isikutuvastamise protsessist tulenevat täiendavat ajakulu.\nKlientide seisukohast on muidugi peamine see, et intressi laenule lisaks tagasi maksta ei tule. Nii võibki oma erakorraliste kulude katteks võtta täiesti tasuta laenu ja täpselt selle sama summa näiteks 1 kuu pärast tagastada. Ilma intressita laenu võtmise võimalusest soodsamat on endale juba raske ette kujutada, sest see eeldaks seda, et laenu väljastamisele hakatakse peale maksma.\nSelliseid uutele klientidele mõeldud kampaaniaid teevad Eestis mitmed ettevõtted, seega on kindlasti mõistlik selles osas oma silmad lahti hoida. Näiteks kui tarbimislaenu võtmiseks tekib uus vajadus on selle asemel, et pöörduda ettevõtte poole, kust juba on laen võetud, mõistlik kasutada uue kliendina mõne teise laenupakkuja teenust. Nii võib tasuta tarbimislaenu saamise võimalust Eestis kasutada mitu korda või suurema summa vajaduse puhul kasutada tasuta tarbimislaenu võtmise võimalust samal ajal mitme kiirlaenupakkuja juures.\nTarbimislaenu võtmise püha kolmainsus\nKiirus, mugavus ja soodsus. Need on vajadused, millele iga laenaja mõtleb ning mille rahuldamine on ühes või teises kontekstis tarbimislaenuga alati seotud. Kommertspankade tihti kohmakad protsessid saavad takistuseks tarbimislaenude väljastamise kiirusele ja mugavusele. Protsess kestab harva lühemalt kui nädal aega ja tihti on laenutaotlusest kuni tarbimislaenu väljastamiseni kuluv aeg 2-4 nädalat.\nLaenajal ei ole tihti aega oodata nädalaid ja riskeerida teadmatusega, et panga poolt tuleb negatiivne vastus ning mitte kellelegi ei meeldi teadmine, et pangad võtavad suure luubi alla kõik isiku pangakontol tehtud tehingud alates internetikaubamaja ostudest kuni ööklubi baaris tehtud maksetele. Väiksemad laenupakkujad ulatavad siin inimestele oma abikäe väljastades tarbimislaene kiirelt ja tehes oma tarbimislaenu menetlemise protsessid klientidele nii lihtsaks kui võimalik.\nNing isegi oma laenuintresside osas pakutakse pankadele tugevat konkurentsi. Eestis ei ole ühtegi kommertspanka, kes suudaks konkureerida kiirlaenupakkujate poolt uutele klientidele tehtava tasuta laenu pakkumisega.\nLoomulikult ei ole väikeste tarbimislaenu pakkujate puhul iga üksiku kliendi puhul laenatavad summad nii suured kui neid oleks võimalik saada näiteks kinnisvaralaenu puhul kommertspangast, kuid tarbimislaenu puhul jäävadki laenatavad summad tavaliselt tuhande euroni või alla selle. Seega tarbimisega seotud vajadused saavad kliendi puhul rahuldatud kiirelt mugavalt ning soodsalt.\nMida peaksid teadma enne endale väikelaenu võtmist?\n2018. aasta lõpu seisuga oli Eestis väljastatud laenude jääk 18,9 miljardit eurot, millest 76,7% on väljastatud Tallinna krediidiasutuste poolt. Allikas: Eesti Pank\nSaa rohkem rakendusega\nKas soovid saada sõnumi, kui on uus sinu kriteeriumidele vastav laenupakkumine? Rakenduse Moneezy abil saad seadistada märguanded oma isiklike kriteeriumitega ja saada teateid niipea, kui on olemas uus vaste!\nRakendus hoiab sind kursis ka uute kampaania pakkumiste osas, nii et sa ei jäta kasutamata mingeid häid tingimusi.\n4.9/5 hinne 143 arvamuse põhjal - Kirjuta arvamus


Olen see, kes olen!: 2015\nPilte OSKO kohtumistest\nPostitaja: Elo Lättemägi kell 02:49 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Elo Lättemägi kell 01:11 Kommentaare ei ole:\nPilootprojektile joon alla!\nMärkamatult on peaaegu kätte jõudnud suvi ning ka kõige esimene OSKO projekt sai läbi! Juhid said kokku Viljandis Gaidijuhtide motivatsioonipäevade ajal, et teha veel viimased kokkuvõtted.\nTänaseks päevaks on OSKOst saanud osa juba üle 260 lapse üle Eesti ning toimunud on mitmed toredad tegevusprojektid! Loodetavasti julgevad kõik need noored nüüd olla nemad ise :)\nOSKO juhtide koolitaja ja projekti eestvedaja Elo Lättemägi:\n"Minu OSKO oli nagu üks hea paks raamat...\n... seda oli vahel raske kaasas kanda\n... kunagi ei teadnud, mis järgmisel lehel vastu tuleb\n... ent sisust õppisin nii palju ja vaatan maailma ning ka ennast nüüd teisiti\n... eriti nendest peategelastest, kes kujundasid kogu raamatu sisu (need olete teie, OSKO juhid)\n... ja saan selle kogemuse endaga alatiseks raamaturiiulisse jätta\n... ning lõpetuseks ootan juba uue osa ilmumist."\nLoodetavasti ei pea uut OSKOt kaua ootama...\nPostitaja: Elo Lättemägi kell 12:13 Kommentaare ei ole:\nOSKO juhid Jääajas!\nÄrge saage valesti aru, me ei saatnud oma OSKO juhte tagasi Jääaega...\nKüll aga toimus 11.-12. aprillil OSKO juhtide kolmas kohtumine Jääaja Keskuses, Tartumaal, maalilise Saadjärve kaldal.\nEsimesel õhtul joonistasid juhid oma OSKO elujõgesid. Nad püüdsid paberil kujutada kõiki neid emotsioone ja meeldjäävaid kohtumisi lastega ning said sellega suurepäraselt hakkama. Lisaks said juhid kätte oma auga välja teenitud OSKO särgid ning sellele järgnes muidugi meeldejääv pildistamine päikeseloojangu taustal.\nPäris õhtul toimus midagi väga erilist. Nimelt andsid oma gaiditõotuse OSKO projekti raames gaidlusse sattunud Jaanika Parm ja Relika Lupp. Tseremoonia toimus küünlavalgel Saadjärve paadisillal ja kõik oli just nagu peab.\nJärgmisel hommikul rääksime põhjalikult tegevusprojektidest, mida kõik OSKO grupid üle Eesti pärast viit kohtumist korraldama hakkavad. Tegevusprojektide puhul on oluline, et iga OSKO programmis osalenud laps kaasaks vähemalt kahte enda vanust ning tegevus toimuks vähemalt tunni ja keskenduks OSKO põhiliste sõnumite edastamisele! Nii saame veel rohkemate noorteni viia sõnumi, et pole olemas ainult üht viisi olla ilus ning kõige olulisem on see, mis on peidus meie sees!\nPostitaja: Elo Lättemägi kell 11:11 Kommentaare ei ole:\nHeade mõtete päeval koguvad juhid üksteiselt häid mõtteid...\nOSKO juhid said 21. veebruaril kokku Tallinnas, Lilleküla gümnaasiumis Eesti Gaidide Liidu Heade Mõtete Päeva laagris, et vahetada omavahel kogemusi ja rääkida edasiminekutest.\nKohtumise peamiseks eesmärgiks oligi see, et juhid saaksid omavahel kokku ning jagaksid üksteisega oma muresid ja rõõme, mis on ette tulnud OSKOt läbi viies.\nOSKO juht Relika Lupp oma kogemusest OSKO läbiviimisel:\n"Mulle meeldib OSKO juures väga, et see tõstab noorte enesekindlust ja paneb arvestama teiste inimestega, sest me kõik oleme erinevad isiksused ja me kõik oleme võrdselt tähtsad. Keegi pole teisest ilusam, kõiki peaks võrdväärselt kohtlema. Tänapäeval on noorte jaoks just tähtis välimus: kellel on paremad riided ja uhkemad/kallimad asjad. Tegelikult ei ole see ju oluline. Mul on hea meel, et saame seda gaididele õpetada.\nNoored gaidid on sellest projektist minu arvates juba palju abi saanud: nad ei pea välimust nii tähtsaks ja arvestavad teineteisega ning arvavad, et nemad on ka tähtsad selles maailmas. Neile meeldivad need mängud mida nendega läbi viime. Mulle meeldis kui üks tüdruk Pelele mängu ajal küsis mu käest, miks mulle meeldib ka poiste sporti teha ja kui seletasin talle, et naised võivad ka igasuguseid spordialasi teha, oli ta sellest vaimustuses ja lubas ka proovida."\nPelele - mäng Hispaaniast\nTulemus: Osalejad kogevad, et sõprade ja enda heade omaduste / oskuste äratundmine ja tunnustamine on tore.\nVaja läheb: tekki ja pehmet mänguasja või palli\nMida teha: Võtke kõik teki servadest kinni ning pange teki keskele pehme mänguasi või pall (see on Pelele)\nÕppige ära see lihtne salm:\nPelele, Pelele, meil meeldid Sa,\nSa meeldid meile täiega!\nPelele, Pelele, meil meeldid Sa\nja meile meeldib (nimi) ka!\nLugege salmi ja lennutage teki abil Pelele õhku. Viimase rea ajal nimetage ühe grupis olija nimi ja lõpetage teki liigutamine.\nSee, kelle nimi mainiti ütleb midagi, mis talle oma isiksuse või oskuste juures meeldib. (Näiteks - "mina olen Ave ja ma olen hea ujuja")\nAve laseb teki otsad lahti ja jookseb kellaosuti liikumise suunas ümber kõigi osalejate tagasi oma kohale ja võtab jälle tekist kinni. Samal ajal jooksevad ka kõik teised, kes end heaks ujujaks peavad, ringi ümber teki, et jõuda oma kohale tagasi.\nKui kõik jälle teki servast kinni hoiavad, korrake salmi, kuid nimetage see osaleja, kes jõudis oma kohale tagasi viimasena.\nJulgustage osalejaid enda kohta ütlema midagi sellist, mida veel öeldud pole ja ülejäänuid julgustage jooksma.\nKorrake mängu kuni öeldud on kõigi nimed!\n- Mis tunne oli enda kohta midagi head öelda?\n- Kas oli lihtne otsustada, kas joosta või mitte?\n- Kas on tavalisem kiita inimese välimust või seda, milline ta sisimas on?\nPostitaja: Elo Lättemägi kell 12:02 Kommentaare ei ole:\nEsimene juhtide koolitus\nNüüd on asi ametlik! 16.-18. jaanuaril toimus päris esimene OSKO juhtide koolitus. Koos olid särasilmsed sõbrad ja gaidid, et koos mõtestada lahti, mida tähendab iluideaal ning kuidas ühiskonna survele vastu seista.\nKoolitus toimus Oxforelli puhkekeskuses ning kolme pika ja asjaliku päeva lõpuks läksid erinevatest Eestimaa paikades kokku tulnud noored koju tagasi juba OSKO juhtidena, ees ootamas nende päris oma OSKO teekond koos lastega.\nOSKO juht Jaanika Parm kirjutab oma kogemusest:\n"Kui mu töökaaslane kuulis, et mulle pakuks huvi gaidlusega tegelemine, kutsus ta mind kaasa OSKO koolitusele. Ma ei teadnud, mis mind nende kolme koolituspäeva jooksul ees ootab ning ma poleks eales uskunud, et see minu senist elu nii palju mõjutab.\nTänu OSKO programmiga liitumisele olen saanud tohutult palju uusi positiivseid kogemusi, enesetäiendust ning juba esimesel kohtumisel tajusin, et see on midagi minu jaoks. Seltskond, kes osales OSKO koolitusel ning inimesed, kellega olen kohtunud tänu sellele ka järgnevatel gaidide üritustel, on jätnud mulle väga sooja tunde - kõik nad on avatud, ühtehoidvad ja heatahtlikud.\nMulle väga meeldib OSKO puhul see, et me kõik tegutseme ühise eesmärgi nimel - anda noortele võimalus endast rõõmu tunda. Mina isiklikult tunnen, et OSKO programmis osalemine annab võimaluse iseennast tundma õppida, võimalus positiivselt mõjutada lapsi ning see on andnud mulle ohtralt motivatsiooni ja julgust tegeleda ka edaspidi gaidlusega ja moodustada oma salk."\nPostitaja: Elo Lättemägi kell 11:09 Kommentaare ei ole:\nHeade mõtete päeval koguvad juhid üksteiselt häid ...


Võrumaa Arenduskeskus tänas maakonna kultuuritöötajaid - Lõunaeestlane\nVõrumaa Arenduskeskus tänas maakonna kultuuritöötajaid\nTänavu 4. jaanuaril toimus Vastseliina Piiskopilinnuses traditsiooniline Võru maakonna kultuuri-, raamatukogu- ja muuseumitöötajate ning käsitööliste ja kultuurikollektiivide juhendajate tunnustussündmus.\nMaakonna kultuuritöötajaid tervitas Võrumaa Arenduskeskuse juhatuse liige Tiit Toots. Koostöös Kultuurkapitali Võrumaa ekspertgruppiga anti välja tiitel Võrumaa kultuuripärl 2018, mille pälvis laulja ja muusik Mari Kalkun. Lisaks andis Võrumaa ekspertgrupp välja aastapreemiad ja elutööpreemia.\nArenduskeskuse kultuurispetsialist Aigi Pall tänas tehtu eest ja jagas häid soove uueks alanud kultuuriaastaks. Tunnustusi ja tänusõnu jagasid ka maakonna rahvakultuurispetsialist Maie Pau ning Võru Instituudi direktor Rainer Kuuba.\nMeeleoluka kontsertelamuse andis kolmest energiat täis noorest mandoliinimängijast koosnev pärimusklassikat ning omaloomingut viljelev koosseis MandoTrio.


Seminar Kolgakülas – kas metsatraktori asemel saaks rahvuspargis metsatöid teha hobusega - Sõnumitooja\nSeminar lõppes diskussiooniga. Laval Ida-Harjumaa metsaülem ANDRUS KEVVAI, looduskaitsebioloog ASKO LÕHMUS, keskkonnaameti peadirektor ANDRES ONEMAR, Tammistu külavanem MARTI HÄÄL, tõlk JESSICA RAIDE ja Rootsist TOM MEURLING. Seminari modereeris ARTUR TALVIK Tapurlast. Foto Toomas Tuul\nLahemaa pärandseminaril „Pärandmetsad ja metsamajandus“ osalesid keskkonnaameti peadirektor ANDRES ONEMAR ja RMK juht AIGAR KALLAS.\nTammistu külavanem, Lahemaa rahvuspargi koostöökogu ja Eesti Hobumajanduse Liidu juhatuse liige Marti Hääl näitas Kolgaküla rahvamajas seminaril suurelt ekraanilt fotosid oma koduküla külje all asuvatest pärandteedest. Kõrvuti piltidel olid olukorrad enne ja praegu – eelmisel aastal tehti erametsas raiet, teedele ja ka metsa alla on tekkinud kohati üle poole meetri sügavused roopad.\n„Kogukond küsis, kas see on OK. Pöördusin külavanemana keskkonnainspektsiooni poole, ametnik käis kohal, kõik oli korrektne. Tekkinud on vastuolu, mis nörritab kohalikke. Kohtlemine on rahvuspargis ebavõrdne. Kui on vaja ehitada oma maale 20ruutmeetrist kuuri, siis on palju paberimajandust, avalikustamist ja põhjendamist. Kuid metsas võib kaitsealal sadu ruutmeetreid sama küla teid ja metsaalust lõhkuda suur masin ilma mingi eelneva teavituse ja tagajärjeta,“ kommenteeris Marti Hääl.\nTa tutvustas veel samalaadseid fotosid, kus metsatööd on lõhkunud Juminda poolsaare külade metsaaluseid ja -teid: „Lahemaa kaitse-eeskirja kohane väljavedu külmunud pinnasel saab selliseid vaatepilte nähes teise tähenduse.“\nMart Hääle ettekande teema oli reedel, 17. märtsil Kolgaküla rahvamajas toimunud seminaril „Kodumetsade kasutus ja kogukonnakeskne looduskaitse“. Ta selgitas kodumetsa mõistet – eeldab inimeste isiklikku emotsionaalset suhet kodulähedase metsaga, kodumetsata ei ole kodutunne täiuslik. Kodumets annab energiat, jõudu, tasakaalu. Üldjuhul metsaomanik mõtleb seoses kodumetsaga, millise jälje jätab seal töötamine ja mis jääb lapselapsele.\nKülavanem tõdes, et metsa majandamisel ei arvestata rahvuspargis praegu pärandkultuuri ega muid avalikke huve: „Planeerimine võiks jõuda selleni, millises kohas ja missugust tehnoloogiat kasutada. Põhjamaades, ka Suurbritannias on selline praktika kasutusel – tundlikel, raskesti ligipääsetavatel ja märgadel aladel ei ole seal hobusega töötamisele konkurenti. Meie oleme arengufaasis, mis neis maades oli 1980-1990ndatel aastatel, kui hakati hobuseid metsatöödele tagasi tooma. Hobune metsas ei ole muuseum, vaid metsamajanduse tulevik teatud nišis. Hobusega töötades saaks elurikkust ja kogu ökosüsteemi metsas kaitsta ohustatud kohtades. Tuleks paika panna piirkonnad, kus neid töövõtteid eelistatult kasutada.“\nSeminarile eelnes praktiline metsatöö. Aaviku talu ETTANIGA töötab koolitaja SVEN MILLER.\nTOM MEURLING ROOTSIST\nSeminar algas pärast lõunat. Eelnes hommikupoolne praktiline metsatöö Vanakülas, töötati Ennu Tšernjavski Aaviku talu eesti raskeveohobuste ehk ardenni hobustega. Aaviku talul on olemas kohapeal meisterdatud töövahendid. Tallis on 15 hobust, neid koolitatakse ja rakendatakse metsatöös hobitegevusena.\nKoostöös keskkonnaametiga tutvustati Aaviku talu metsades hobustega töötamist pärandkultuuriürituse raames kolmandat korda.\nSeekord oli nõustajana kohale kutsutud Rootsi Ardennide Ühingu ja Rootsi Kutsarite Liidu president Tom Meurling, kes kasvatab ardenni hobuseid ja töötab nendega Stockholmi lähedal metsades ning parkides.\nTa rääkis oma tööst ka seminaril – kommuun tellib kaitsealustel aladel ning parkides lisaks puude mahavõtmisele ja väljaveole veel niitmist, heina- ja ehitusmaterjalide vedu, turistide sõidutamist. Töömehi on koos temaga kolm, sama palju on ka hobuseid. Hobutöid võib tellida eramaadele. Hobustega töötamist tutvustatakse kooliõpilastele. Koolitatakse instruktoreid ja juhendatakse neid, kes tahavad töötegemisel kasutada hobuseid.\nLepiti kokku, et koostöö Lahemaa rahvsupargiga ja Aaviku taluga jätkub, samuti Rootsi Kutsarite Liidul ja Eesti Hobumajanduse Liidul. Tom Meurling ootab Eesti-poolseid võõrustajad endale külla.\nDŽINN ON PUDELIST VÄLJA LASTUD\nKeskkonnaameti peadirektor Andres Onemar, Riigimetsa Majandamise Keskuse (RMK) juhatuse esimees Aigar Kallas ja Tartu Ülikooli looduskaitsebioloog Asko Lõhmus olid seminaril samuti seisukohal, et loodusväärtusi säilitav ja edendav, kogukonnakeskne metsamajandamine on kaitsealadel võimalik.\nAndres Onemar lausus, et rahvuspargis kehtivad kaitse-eeskiri ja kaitsekorralduskava võimaldavad loodussäästlikku majandamist: „Metsaseadus on koostatud ja raieviisid määratud majandusmetsade jaoks. Nende ületoomine kaitsemetsadesse ei sobi. 20 aastat tagasi sõltus raietöölise haritusest ja väärtushinnangutest, milliseks jäi mets raietööde järel. Nüüd kujundab selle pildi tehnoloogia. Tänapäevased harvesterid ja forvarderid on kallid, peavad end ära tasuma, töötama 24 tundi päevas. Lahemaal võiks aga kasutada kujundusraiet.“\nTa märkis Erametsakeskuse juhina, praegu makstakse toetusi selle eest, et kaitsealust metsa ei majandata, kuid võiks toetada hoopis loodussõbralikumaid raieviise.\nSama mõtet toetas ka Aigar Kallas, kes tõdes, et Lahemaa metsades on mõistlikum majandada keskkonnasäästlikul viisil. Ta tegi ülevaate puude vanusest – nii rangelt kaitstavas metsas kui ka piiranguvööndis on suur osa puudest 100aastased ja vanemad, keskmine küpsus on juba 70 aastat.\nSeminarile järgnenud diskussioonis kodumetsade kaitsest ja kasutusest rõhutas Andres Onemar, et kaitsealal saab keskkonnaamet koos kogukonnaga kokku leppida, kuidas tagada metsade vanuselist ja liigilist mitmekesisust. Kui on kokkulepe, et metsatraktoritega ei töötata, on võimalik protsessi reguleerida. Kui plaan olemas, saaks edasisi otsuseid vastu võtta ka toetuste osas.\nKeskkonnaameti kultuuripärandi spetsialist Ave Paulus: „Jõudsime seminaril selleni, et kaitsealadel võiks olla näidisalad, kus nii kogukond kui ka RMK näitavad metsamajandamisel head eeskuju loodus- ja kultuuriväärtuste säilitamisel. Lahemaa kaitsekorralduskavas on kirjas metsakasutustraditsioonide säilitamine ning selleks vajalike meetmete väljatöötamine „Elavate külamaastike“ programmi raames. Tartu ülikooli looduskaitsebioloogid lubasid meile appi tulla kaitsealale sobilike raieviiside, ka kujundusraie osas ning aidata välja töötada erametsaomanike toetussüsteemi loodussõbralikumateks metsatöödeks. Töögrupi järgmine koosolek toimub 18. aprillil, siis on kõne all ka rannakalandus ja põllumajandus.“\nEelmine artikkelJoker Tali Cup viimase turniiri parim mängija oli Kuusalu meeskonnast\nJärgmine artikkelLoksa mälumängu eelviimase etapi võitis Vanaküla\nAnija valla hajaasustuse veeprogrammist toetus seitsmele perele\nVelko AV uue haldusjuhi põhitöö on olnud võlglastega tegelemine


Laen kui on maksehäired | Laenud online\nLaenud Klubiahi Finants Sihtasutus finantseerib (sh tagab) selliseid biomajandusvaldkonna ettevõtteid või esindusorganisatsioone kelle tegevuse eesmärgiks on Eestis tekkiva bioloogilise vara tootmine või väärindamine või kes kasutavad oma toodangu tegemisel olulises osas Eestist pärit toorainet või tegutsevad selliste ettevõtete või organisatsioonide huvides. Sihtasutuse tooted on suunatud eelkirjeldatud tingimust arvestades järgmistele tegevustele: toidu tootearendus sisendite müük esmatootjatele esmatootmine toodete kokkuost ja vahendamine töötlev tööstus tootjate otseturundus. Ettevõtja või esindusorganisatsiooni tegevuskohale piirangud puuduvad kuid sihtasutus ei finantseeri otseseid eksporditehinguid. Mulle tundus et kõik elektrivooluga töötavad asjad laevad (mitte ei laadi) ja kuna arvutites ja nende vahel liiguvad ka asjad sähvatustena ja nähtamatult… Aga keelenõuandedaam põhjendas: tulemuseks on see et ressurss (virtuaalne kraam) on viidud ühest kohast teise nagu kõige tavalisem magusalõhnaline heinakoorem. See on lihtsalt virtuaalne (kujutluslik) laadung mida laaditakse. Tere ma olen proua Irene Giron Fernandez eralaenu laenuandja abi elus võimalus. Sa pead kiiresti laenu kustutada oma võlad või vajad Kodukapitalilaenu parandada oma äri? Kas olete olnud lükkas keeld ks ja teiste finantsasutuste? Sa pead konsolideerimise laen või hüpoteek? Vaata kaugemale sest me oleme siin kõik oma rahalisi probleeme minevikus. Me oleme pakkunud raha inimestele kes vajavad rahalist abi et maksta arveid ning investeerida äri madala intressimääraga 2%. Ma tahan kasutada seda keskmise teatada et pakume usaldusväärne ja soodustatud abi ja oleme valmis andma laenu teile. Eesti Pangal on kohustus avalikkust oma tegevusest teavitada. nimi Laenu võtmise otsuse langetab laenusaaja 13.04 20:40; Finantsaruanded annavad ülevaate keskpanga varadest ja kohustustest ning tuludest ja kuludest aastate arvestuses. Juhul kui avastate mõne vea lehel avaldatud andmetes isikukood kes hindab panga poolt esitatud teabe ja hoiatuste põhjal pakutava laenutoote ja lepingutingimuste laenud eraisikule sobivust oma isikliku laenuhuvi -vajaduse ja finantsolukorraga ja ta vastutab lepingu sõlmimisega kaasnevate tagajärgede eest. siis andke meile sellest koheselt teada. Ei. Väike palk ei ole mingi vabandus et teatud tasandil midagi ei juhtu. Igapäevatöös on mul olnud juhus kokku puutuda inimestega kes saavad head või väga head palka. Tekitatud kahju on erinev. Väiksemapalgaliste vargused ja kahjud on väiksemad motivatsioon erinev – näiteks vargus nälja ajel. Suuremate kalade puhul on põhjused teised ja kahjud oluliselt suuremad.\nLaenuga ostetud maja müük Laen Laen Kinnisvara Tagatisel Laenude Refinantseerimine V?ikelaen See pakkumine annab teile võimaluse võtta esimese laenu täesti tasuta - ilma komisjonitasu ja intressita. Teil tuleb […]\nLaen metsa tagatisel Raha Lehekülg 13 Klubiahi Finants Kiirlaen ehk sms laen on suhteliselt lühiajaline laen mida võetakse tavaliselt iga päev kulude katteks. Laen makstakse tagasi tavaliselt mõne nädala või […]\nLiisingukalkulaator Kinnisvara Kiirlaenud Kiirlaenusid internetist võivad taotleda mitte ainult töötavad isikud vaid ka need kes on praegu töötu. Ja see pole üllatav kui laenuraha on vaja näiteksselle jaoks […]\nLaen palga alusel Auto24.ee SMS-laenud kujutavad endast pangalaenude eriliiki kui laenusaaja võib saata taotlust finantsasutusse vajaliku rahasumma saamiseks sms-sõnumiga. Seega smslaen - see on võimalus […]\nühine laen Laen Hulgimüük oli 298 miljonit eurot (kasv aastaga 9%) ja e-poe müük 05 miljonit eurot (kasv aastaga 2%). Kaardi pikendamisel teavitab Teid Krediidipank kuu aega enne kaardi lõppemist […]\nM popilius laenas


pillid 13.09.01 / Naistehaigused\nTere. Kuigi Harmonet ja Logest on sama hormoonisisaldusega, siis kas on võimalik, et üks neist preparaatidest sobib siiski rohkem?Ja kas nende vahetamine proovikorras (st, et kui ei sobi, siis tagasipöördumine varasemate pillide juurde) võib olla kuidagi organismile kahjulik?\nJa veel- kas pillide võtmise lõpetamine näiteks kuuks või kaheks ning siis jälle uuesti alustamine võiks organismi kuidagi kurnata?Mitte arvestades siinkohal seda, et lihtsalt rasestamisvastane toime kaob.\nTere Mari! On küll võimalik,et üks preparaatidest sobib rohkem.Nende vahetamine proovikorras peaks olema nii,et enne lõpetate siiski ühe originaali ära ja siis peale 7 päevalist vaheaega katsetate teist preparaati. Rasestumisvastaste tablettide kasutamisel ei tohiks teha pausi muul põhjusel kui kontratseptsioonivajaduse lõppemisel.


Jumal - Howling Pixel\nJuma ja Jumala\nJumal võrdlevas religiooniloos\nJeesus (aramea keeles יהשוה Ješua või Ješu; kreekapäraselt Ἰησοῦς Iesus) ehk Jeesus Naatsaretist (sündis tõenäoliselt enne aastat 4 eKr, millalgi ajavahemikul 7. kuni 4. aastal eKr Petlemmas, Juudamaal; suri tõenäoliselt kas 7. aprillil 30 või 3. aprillil 33 m.a.j Jeruusalemmas) oli karismaatiline juudi rändjutlustaja, usuõpetaja, tervendaja, märter ja Jumala Poeg, kelle tegevuse tulemusena tekkis kristlus. Kristlaste jaoks on ta Jeesus Kristus, Kolmainsuse üks isik (Jumal-Poeg). Alates 28. aastast esines ta avalikult Galileas ja Juudamaal. Johannese evangeeliumi kronoloogia alusel kolm aastat hiljem hukkasid Rooma keisririigi sõdurid ta Rooma prefekti Pontius Pilatuse käsul ja Sanhedrini nõudel.\nJupiter oli Vana-Rooma mütoloogias peajumal.\nTalle vastab kreeka mütoloogias Zeus.\nKolmapäev ehk kesknädal on nädalapäev, mis järgneb teisipäevale ja eelneb neljapäevale. Paljudes maailma maades ja kirikunädalas on kolmapäev nädala neljas päev ja ühtlasi nädala keskmine päev (vene: среда, saksa: Mittwoch, soome: keskiviikko). Vana-Roomas oli see nädalapäev pühendatud jumal Mercuriusele (ja tema planeedile Merkuurile; ladina keeles: dies mercurii), sellest on pärit ka tänapäeva kolmapäeva nimetus romaani keeltes (prantsuse: mercredi, itaalia: mercoledì, hispaania: miércoles). Põhja-Euroopas vastas Mercuriusele Odin, sellest nimest lähtub ka kolmapäeva nimetus mitmes germaani keeles (inglise: wednesday, hollandi: woensdag, norra, taani ja rootsi: onsdag). Eesti, liivi, läti ja leedu keeles nimetatakse seda päeva nädala kolmandaks päevaks (liivi: kuolmõndpǟva, läti: trešdiena, leedu: trečiadienis).\nAstroloogias nimetatakse kolmapäeva planeet Merkuuri päevaks.\nUusajal levima hakanud mõistekasutuses vastandatakse loodus kui loomulik substants kultuurile kui tehislikule ehk kunstlikult loodud substantsile. Sellist mõistekasutust leiab tänapäeval põhiliselt populaarteaduslikus kirjanduses.\nPanenteism on teismi vorm, mille kohaselt Jumal sisaldab maailma, kuid ei ole sellega samane. Seda vaadet jagab ka protsessiteoloogia.Üks monoteismi alternatiive on polüteism, mille kohaselt jumalaid on mitu. Dualismi järgi on olemas kaks sõltumatut jumalikku olendit või igavest printsiipi, millest üks on hea ja teine kuri, nagu algul zoroastrismis, kuid täielikumalt gnostilistes süsteemides, näiteks maniluses.\nEnamik monoteiste ütleksid, et monoteism on definitsiooni poolest polüteismiga ühitamatu. Polüteistlike usundite järgijad käituvad siiski sageli samamoodi nagu monoteistid. Asi on selles, et usust paljudesse jumalatesse ei tulene paljude jumalate kummardamine. Paljud polüteistid usuvad paljudesse jumalatesse, kuid kummardavad ainult ühte. Sellist praktikat nimetatakse henoteismiks. Ka polüteistlikes kultuurides on momoteistlikke teoloogiaid, näiteks mõned koolkonnad hinduismi raames, mille järgi paljud jumalad lihtsalt esindavad üheainsa aluseks oleva jumaliku väe aspekte. Üheainsa jumala kummardamine panteonist võib areneda omamoodi monoteismiks, nagu näiteks Atoni kultuse puhul Vana-Egiptuse vaarao Echnatoni valitsemise ajal. Et paljudes polüteistlikes religioonides ei ole vahe jumalate ja teiste üleloomulike olendite vahel nii järsk kui monoteismis ja puudub ka ühene hea-kurja eristus, ei ole usundite liigitamine alati nii kerge kui esmapilgul tundub.\nPaulus Tarsosest (algselt Saulus Tarsosest) ehk apostel Paulus (umbes 3 – 67 m.a.j) oli esimene kristliku ideoloogia tõlgendaja ja väljatöötaja (Pauluse kirjad) hellenistlikus kultuuris ning aktiivne kristluse levitaja Väike-Aasias ja Kreekas. Paulus elatas end telgitegija ametiga. Paulusel oli Tarsose ja Rooma kodakondsus (tollal ebatavaline).\nPaulust kirjeldatakse Uues Testamendis kui kreeka juuti ja Rooma kodanikku Tarsosest (tänapäeval Tarsus Türgis) ning ägeda kristlaste tagakiusajana enne tema pöördumist kristlusse. Apostlite tegude raamatu kohaselt (Ap 9:1-9, 22:6-11, 26:12-18) oli Paulus teel Damaskusesse, kristlaste koguduse hävitamisele, kui teda pimestas ere valgus ja hääl taevast küsis: "Saulus, Saulus, miks sa mind taga kiusad?" Ilmutus sai Sauluse elus pöördeliseks, peale silmade tervenemise lasi ta end ristida ja alustas misjonitööd, tema kristlikus nimeks sai Paulus. 25. jaanuar on paavlipäev, Sauluse ristiusku pööramise päev.\nPaulusest sai üks mõjukamaid Jeesuse sõnumi tõlgendajaid. Uude Testamenti on koondatud 13 Pauluse kirja (epistlit), kus autor esitab oma seisukohti ja vaateid, jagab nõuandeid kogudustele ning annab kristlusele tõlgendusi. Muu hulgas veenab Paulus, et Aabrahami Jumal pole mitte ainult juutide, vaid kõigi inimeste Jumal.\nPaulust austatakse pühakuna kõikides pühakuid aus hoidvates kirikutes, sealhulgas katoliku, õigeusu ja anglikaani kirikus ning mõnedes luterlikes sektides.\nKatoliikluses on Paulus telgivalmistajate ja sadulseppade patroon. Temalt palutakse abi mürkmadude vastu.\nEesti rahvakalendris on 29. juuni peeterpaulipäev ja 25. jaanuar paavlipäev.\nPontianus oli paavst 230–235. Ta oli 18. paavst. "Liber Pontificalis" paigutab tema ametiaja Anteruse järele, peab tema ametiaja alguseks aastat 233 ja annab ametiaja pikkuseks 5 aastat, 2 kuud ja 2 päeva.\nPüha Vaim on kristlike õpetuste kohaselt üks Jumala hüpostaase, Püha Kolmainsuse kolmas osa, kes jagab Jumal-Isa ja Jumal-Pojaga sama loomust ning lähtub Jumal-Isast või niihästi Jumal-Isast kui ka Jumal-Pojast. Ikonograafiliselt kujutatakse Püha Vaimu sagedasti valge tuvina.


Maardu mõisa mainitakse allikais esmakordselt 1397. aastal. Väikesel kõrgendikul asetsev mõisa ansambel on varasematest kompleksidest üks esinduslikemaid. Siinses härrastemajas on peatunud Vene tsaar Peeter I ja mõisa kirevasse omanikegaleriisse on kuulunud nii tema abikaasa, hilisem keisrinna...\nLiivi Ordule kuulunud Harku mõisa on esmamainitud 1372. aastal. Mõisahoone praegune neorenessansskuju pärineb 1875. aastast. Kõrvalhoonetest on vaatamisväärne historitsistlike viiludega karjakompleks, samuti keskaegset linnust meenutava kahe torniga kasvuhoone maalilised varemed pargis. Täna saad...\nTallinna külje all, mõneminutilise autosõidu kaugusel asub 18. sajandist pärit kaunis Saue mõis, mida on iseloomustatud epiteetidega — Baltimaade kaunimaid ja väärtuslikumaid mõisaansambleid. Rohke stukkdekoori ja kunstmarmoriga kaunistatud mõisa saalides saab korraldada suurepäraseid ja...\nSaku mõisa mainitakse esmakordselt aastal 1622. Praeguseni säilinud kauni klassitsistliku hoone kavandas 19. sajandi esimesel veerandil arvatavasti üks tolle aja kuulsamaid arhitekte Carlo Rossi. 2002. aastast tegutseb renoveeritud Saku mõisas puhke- ja seminarikeskus. Saku mõisa ruume üüritakse...\nAjalooürikutes mainitakse Sausti Mõisa esmakordselt 1453. aastal. Täna on Sausti mõis maitsekalt renoveeritud klassitsislikus stiilis härrastemaja, kus on võimalik korraldada nii seminare, tähtpäevi, nautida kammerkontserte kui korraldada veinidegustatsioone ning -koolitusi. Mõisast on säilinud...\n1819-1821 ehitatud Eesti silmapaistvama klassitsistliku mõisaansambli härrastemaja on suur kahekorruseline kivihoone, mille peafassaadil on esinduslik astmikulise ehisviiluga sammasportikus marmortrepiga, tiibadel külgrisaliidid. Alakorrus on võlvitud, enamik ülakorruse esindusruume paikneb...\nLaitse mõisahoone meenutab keskaegset rüütlilossi. Woldemar von Uexkülli 1892. aastal ehitatud häärber on kohaliku neogooti stiili üks tipptöödest. Eesti Vabariigi ajal ehitati loss seestpoolt põhjalikult ümber. Loss on romantilise laadiga, selles asuvad külalistetoad, restoran ja seminariruumid....\nLaulasmaa liivaluidetel kõrguv Kõltsu mõis pakub erakordset elamust, mille sarnast on Eesti mõisate seas raske leida. Paiga harukordne ilu, lainete kohin, puhas mereõhk ja stiilne arhitektuur loob koos vene puitpitsi, prantsuse akende, viilkatuste ja veranda värviliste klaasidega Kõltsu mõisast...\nSiin, suursuguses Kolga mõisas, saate tunnetada salapärasust ja iidset hõngu. 1230. aastast kuulus Kolga mõis tsistertslaste ordule.1581. aastal kinkis Rootsi kuningas Johan III Kolga ja selle ümbruse kuulsale Rootsi väejuhile Pontus de la Gardie'le. Kolga mõis sai oma praeguse väliskuju 1820....\nBarokse mõisaansambli peahoone on valminud 1769. aasta paiku. Härrastemaja ees on ovaalse ringteega väljak, külgedel ait ja tall-tõllakuur. Tähelepanu väärib meisterliku tisleritööna mõisahoone välisuks, vaata ka puiesteed ja parki. Mõisa tiibuksi järjestikku avades võime heita pilgu läbi hoone,...\nVääna mõis koos pargi ja läheduses asuvate hoonetega omab erilist väärtust huvitava kultuuriloo ning erinevatest ajastustest pärit kunstiväärtuste tõttu. Varaseimad teated Vääna mõisast pärinevad 1325. aastast. Kuni 1919. aastani kuulus see von Stackelbergide perekonnale, kes lasid sinna...\nVasalemma kaunis, terviklikuna säilinud neogooti stiilis mõis on ehitatud aastatel 1890-1893 kohalikust dolomiidist, nn vasalemma marmorist. Kaheksatahulise astmiktorni, astmikviilude ja kõrgete kaarakendega uhkes inglisepärases mõisahoones tegutseb alates 1919. aastast tänaseni põhikool. Huvitav...\nKõue mõisa on mainitud Taani hindamisraamatus 1241.a. Mõis seisis aastakümneid tühjalt. Taastamistöödel ammutati inspiratsiooni mõisa kirevast ajaloost. Kõue mõisas asub 20ne eriilmelise toaga butiikhotell, auhinnatud restoran Kaheksa Jalga, veinikelder ja sigarituba, raamatukogu ning privaatsaun...


Birjo Must • 10. juuni 2016 kell 9:00\nSuurbritannia rahvas otsustab 23. juunil, kas jääda Euroopa Liitu või lahkuda. Foto: Bloomberg\nEsmalt tuleb arvestada sellega, et juhul kui britid peaksid 23. juunil otsustama Euroopa Liidust lahkuda, lööb see finantsturud vähemalt lühiajaliselt tugevalt kõikuma. Isegi kui britid otsustavad liitu jääda, on oodata muutusi. Seega ei saa kuumadel suvekuudel mingil juhul valvsust kaotada.\nMõneti üllatav on fakt, et seni pole Brexiti hirm Briti aktsiatele kahju teinud ning nädala alguses olid need teiste Euroopa aktsiate seas suurimad tõusjad. Tõusu põhjustas naela kurss, mis The Guardiani avaldatud värskete küsitluste tulemusena langusesse pööras. Nimelt näitas järjekordne uuring, et Euroopa Liidust lahkumine kogub poolehoidu.\nPaistab aga, et investorid on uuringute suhtes skeptilised ja järske samme ei astu. Näitasid ju ka 2014. aasta Šoti referendumi eelsed küsitlused tulemusi, mis hiljem valeks osutusid. Peale naela kursi kõikumise saab ainsa silmapaistva mõjuna täheldada kinnisvaratehingute hangumist Londonis.\n"Turg ütleb meile, et ehk ei ole mure Brexiti pärast nii märkimisväärne kui kommentaatorid püüavad seda näidata," iseloomustas Robert W. Baird & Co aktsiainvesteeringute juht Patrick Spencer uudisteagentuurile Bloomberg.\nNael ja euro kannatavad\nSellegipoolest ei saa investorid riskide ees silmi kinni pigistada ning arvestada tuleb kõigi stsenaariumidega.\nNael on sel aastal euro suhtes langenud 5,8%\nUSA dollari suhtes on nael tänavu nõrgenenud 2%\nSuurbritannia peamine börsiindeks FTSE 100 on sel aastal 1% miinuses\nJuhul kui rahvas peaks tõepoolest hääletama Euroopa Liidust lahkumise poolt, toimub globaalsetel börsidel tõenäoliselt vähemalt lühiajaliselt järsk kukkumine. IMF on lausa hoiatanud, et investorite paanika võib vallandada šokilaineid kogu majanduses ja see viiks aktsiad ning kinnisvara hinnad langusspiraali. Pikaajalisemalt mõjutaks see sündmus aga Suurbritannia majandust tervikuna ning eriti tugevalt sektoreid alates pangandusest ja turismist kuni tervishoiuni välja.\nMida ka küsitlused ei näitaks, ootavad valuutastrateegid Briti naelale väga konarlikku kuud. Naela ühe kuu volatiilsus hüppas juba kõrgeimale tasemele alates finantskriisi põhjast ning riigi rahandusministeerium prognoosib, et lahkumise korral kaotab nael 12% oma väärtusest.\nSellisel juhul ei jääks puutumata ka euro, kuna brittide lahkumine Euroopa Liidust kasvataks uute referendumite tõenäosust teistes riikides.\nVäikesed saavad suurema hoobi\nLowland Investment Trusti juhataja asetäitja Laura Folli sõnul oleks liidust lahkumise otsusel Briti aktsiatele pikaajaline mõju. Kahju teeks see pigem väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele. FTSE 250 aktsiaindeksisse kuuluvate firmade käibest tuleb vaid 50% välismaalt. Suuremaid firmasid koondavas FTSE 100 indeksis on see osakaal aga 70%. See tähendab, et väikesed ettevõtted saavad nõrgast naelast vähe kasu, mis on tõenäoliselt lahkumise otsuse tagajärg.\nSeega on Folli kinnitusel kõige olulisem oma portfelli hajutamine väikeste ja suurte firmade vahel. Turvaliseks valikuks peab ta näiteks ülikoolide spin-off-firmasid, mille käekäik sõltub pigem tehnoloogia edust ja turundusoskustest kui referendumi tulemustest.\nM&G Investmentsi võlakirjainvesteeringute juht Jim Leavissi sõnul on Brexiti mõju palju kaudsem. "Kui majandus saab Brexiti tõttu hoobi, siis on investeeringutelt teenitav tulu oluliselt madalam ja võidakse kärpida intressimäärasid. See omakorda muudaks nii naela kui ka teised Briti varad ebaatraktiivseks," märkis Leaviss.\nTeisalt võib ka liitu jäämine esitada Briti aktsiatele suuri väljakutseid. Sarasin & Partnersi investeeringute juht Guy Monsoni sõnul hakkab nael seejärel rallima ning naela tugevnemine kahjustab Briti ettevõtete välismaalt teenitavat tulu. Lisaks kannatavad sel juhul Briti investorid, kes omavad välisaktsiaid ja -fonde.\nLiidust lahkumise otsus tekitaks Monsoni kinnitusel Suurbritannia börsil polariseerumise – riigisiseste pankade ja kinnisvarafirmade aktsiad kukuksid järsult, samal ajal kui tubaka- ja joogifirmad ning ravimitööstus peaks kasu lõikama nõrgast naelast ja kindlamast tulubaasist.\nMonsoni sõnul tuleks silmas pidada, et väikesed ettevõtted on ebakindlatel aegadel kaitsetumad ja tarbijad võivad hakata oma sääste suurendama.\nRiskialtid ei taha rongist maha jääda\nJulgemad investorid on aga hoopis seda meelt, et ebakindel aeg sobib kõige paremini aktsiate juurdeostmiseks. Sest siis, kui täielik selgus on saabunud, pole enam midagi võita.\nVahetult enne 23. juuni referendumit soovitab Spencer vaadata toorainetootjate poole, mis võidavad nõrgast USA dollarist ja Hiina majanduse paranevast väljavaatest. Ka mitu teist strateegi on soovitanud Briti aktsiaid praegu osta, sest nõrk nael muudab need konkurentidega võrreldes atraktiivseks.\nFisher Investmentsi asutaja Ken Fisher aga lausa keelitab investoreid tegutsema. "See on ebatõenäoline, et Brexit muudab olukorra praegusest veelgi hullemaks," märkis ta, lisades, et iga grammi võrra parem tulemus tõstab aktsiate hindu. Mida rohkem usaldusväärsust katastroofiennustajad kaotavad, seda enam aktsiad tõusevad, kinnitas ta.\nLoosungid ELi jäämise poolt. Foto: epa\nSuurbritannia lahkub Euroopa Liidust:\n- Briti nael pöördub langusesse. Sellest võidavad eksportijad. Analüütikud on märkinud, et rahvusvahelise haardega ravimitööstuse ettevõtted Brexiti korral tõenäoliselt tugevat lööki ei saa. Küll aga võib see mõjutada finantsteenuseid pakkuvate firmade tegevust.\n- Globaalsetel aktsiaturgudel toimub vähemalt lühiajaliselt langus.\n- Kardetakse, et lahkumise korral liiguvad välisinvesteeringud Suurbritanniast välja, kuna tulevik muutub ähmaseks. Mõju ei toimu minuti pealt, küll aga hakkab majandus tasapisi vinduma.\n- Kannatada saab turismisektor, kuna uuringufirma Deloitte'i andmetel moodustavad Euroopa Liidu liikmesriikidest tulevad turistid 63% kogu turistidest Suurbritannias ja nende arv väheneb.\n- Kinnisvarahinnad võivad järsult kukkuda.\n- Euro hakkab nõrgenema, kuna usaldus Euroopa Liidu vastu väheneb.\nSuurbritannia jääb Euroopa Liitu:\n- Briti nael hakkab rallima. See põhjustab Briti firmade välismaalt teenitud tulu langust. Samuti kannatavad Briti investorid, kes hoiavad oma raha rahvusvahelistes aktsiates või fondides.\n- Võidavad pangad. Samuti seisavad võitjate poolel eluaseme, kinnisvarasektori ja vaba aja sisustamise võimalusi pakkuvad ettevõtted.\n- Tõenäoliselt tõus globaalsetel aktsiaturgudel.\nKommentaar: riske on juba pisut hilja kindlustada\nTõnu PalmNordea Pank Eesti peaökonomist\n"Nordea ootab, et Euroopa Liidus jätkamise pooldajad saavutavad Suurbritannia referendumil väikese ülekaalu. Tulemus on aga määramatu. Nagu näitasid möödunud aasta mai valimised Suurbritannias ning sellele eelnenud küsitlused, siis selgub lõpptulemus ikka alles siis, kui kõik hääled on kokku loetud.\nInvestoritele ei tohiks tulla üllatusena turgude volatiilsus ka referendumi järgselt. Kuna Brexit ei ole finantsturgudel baasstsenaarium, siis mõjutaks see negatiivselt riskivarasid, sealhulgas aktsiaturge ja tooraineid.\nInvestoritel, kelle portfellis on enda hinnangul liiga palju riske, on alati võimalus suurendada hoiuste osakaalu või muuta varade jaotust. Kõik see on seotud aga kuludega, seega ei tasu peenhäälestus tavaliselt ära. Üldjuhul on Euroopa rohkem mõjutatav Suurbritannia referendumist kui USA, samas on mõjud kaalukate sündmuste puhul globaalsed.\nRiskide maandamine on teadagi pidev protsess ning kindlustuse ostmise jätmine viimasele hetkele, mil riskid on juba kasvanud, on ka reeglina kulukas. Näiteks täna on valuutaturul optsioonidega riskide katmine paljuski juba hiljaks jäänud.\nInvestorid on ennast naela võimaliku nõrgenemise vastu nii dollari kui euro suhtes kaitsnud osaliselt lühiajaliste valuutaoptsioonidega. Naela müügioptsioonide hinnad on mõnevõrra kallimad ostuoptsioonidest. See olukord pole aga erakordne."


Selgusid Gardesti rallimängu põnevad tulemused! - Gardest\n03. 02 2020\nSelgusid Gardesti rallimängu põnevad tulemused!\nKodu- ja aianduskeskuses Gardest toimus 26.01-2.02 suur rallifännide mäng. Gardestis kohapeal oli erakordne võimalus näha oma silmaga ekipaaži Raul Jeets ja Andrus Toom 2020. aasta võistlusautot Škoda Fabia R5 EVO. Kõik soovijad said osaleda ka loosis, et just selle sama autoga sõitma minna! Selleks tuli Gardestis endast koos autoga pilti teha ja see sotsiaalmeediasse postitada või sooritada meie keskusest ost ja see registreerida.\nTäna käis ralliekipaaž ehk Raul ja Andres isiklikult Gardestis, et õnnelikud kaardilugeja kohatäitjad välja loosida. Ja mis veelgi parem – kuna ostutšekkidega mängus osalejate arv oli ootamatult suur, siis otsustasime rõõmustada kokku lausa kolme fänni, kes sõitma saavad minna! Raul ja Andres kommenteerisid omaltpoolt, et unikaalsele kaardilugeja kogemuse auhinnale lisandub veel üks põnev boonus. Nimelt avaldatakse võitjatele korralik ülevaade ralli sõitmise „köögipoolest“ ja erinevatest seiklustest ning väljakutsetest, mis kõige sellega kaasneb!\nKes aga on siis need 3 õnnelikku, kes juba sel kevadel Lõuna-Eesti kurvilistel teedel Raul Jeetsi kõrvalistmel kaardilugejana kiiruskatse saavad läbida? Võitjateks osutusid: Tarmo Pärnoja, Kaisa Pärn ja Taavi Kurs. Suurimad õnnesoovid teile, võtame teiega peatselt ühendust!\nMeie Gardestis oleme igatahes väga põnevil ning elame võitjatele kaasa! Ja salamisi loodame, et saame peagi jälle oma klientidele ja sõpradele sellise põneva mängu korraldada. Seega – tasub olla kuuldel ja meie tegemistel silm peal hoida! 😉 Seda saad teha nii Gardesti Facebooki kui Instagrami jälgides või meie uudiskirjaga (lehe allosas) liitudes.\nAitäh kõigile mängus osalejatele ning loomulikult Raul Jeetsile ja Andrus Toomile. Edukaid rallielamusi!\nRaul Jeets ja Andrus Toom loosisid välja Gardesti rallimängu võitjad.


💄 Sa pead proovima seda veiseliha Bourguignoni taimetoitlust - 2019\nMitte üsna kevadel, kuid ilm teeb meilt kuuma mugavuse toitu. Mis on parem viis soojendada siis maitsvat hautisi, ragu või tšilli? Nende jaoks, kes püüavad liha ja küllastunud rasvu kokku hoida, võib nende lihastamata roogade valmistamine olla keeruline. Kuid ärge muretsege - see röstitud köögiviljasorte Bourguignoni retsepp pole mitte ainult täis fantastilisi maitseaineid, vaid on ka tervislik ja täis toitu, mis sobivad teie nahale.\nSeened sisaldavad kaaliumi, folaate, biotiini ja mitut B-vitamiini (sealhulgas B6), mis toetavad uute naharakkude kasvu metaboolset protsessi. Seened sisaldavad ka vaske (rohkesti krimmi-seenedes), mis võivad aidata meie keha toota antioksüdante meie naha tervena hoidmiseks.\nSelles retseptis sisalduvad juurviljad sisaldavad C-vitamiini, mis võib kaitsta kortsude ja päikesepaiste eest. Neil on ka hea karoteenide, kaaliumi, foolhappe, kaltsiumi kogus, mis võib suurendada energiat ja soodustada pehmemat nahka.\nKui soovite valmistada retsept gluteenivaba, jätke nisujahu välja ja kasutage gluteenivaba jahu. Võite kasutada erinevaid seeni vastavalt oma maitsele ja eelarvele ning minna külma veiniga magusamale lõpptulemusele või kasutada viinapuuviljat alkoholi versioonile. Võite lisada magusat kartulit, röstitud squashi või röstitud petit, et lisada rohkem magusust.\nRöstitud köögiviljasorte Bourguignoni retsept\nAnnab 4 portsjonit - serveerimissuurus: 3/4 tassi\n½ topsi ekstra neitsioliiviõli; 1 Tbp ekstra neitsioliiviõli; 1 Tbsp ekstra neitsioliiviõli (eri kasutusaladel)\n¼ tl musta pipraga\n1 tass porgandit, kooritud ja keskmiselt tükeldatud\n1 tass rutabaga, keskmiselt tükeldatud\n1 tass pastiniki, kooritud, eemaldatud tuum, keskmised tükid\n2 tassi sibulat, väike tükeldatud\n2 tl küüslaugu, hakitud\n1 spl lõssjahu\n½ tšupsi tomatipasta\n1 tassi kuiva punast veini\n2 tassi köögiviljakogust\n1 tl aroomikas, kuiv\n¼ tl makarama, kuiv\n2 Portabella seened, eemaldage lõhed, varre, koor liha ja lõigake pooleks, paksud viilud\n1 tass karmini seeni, pesta, tükeldatud põhjas, paksud viilud\nKuumuta ahi 400 ° F-ni. Väikeses kausis segage kokku ½ spl oliiviõli, soola ja pipart.\nTossi porgandid, rotabaga ja pastinakid, asetage mittesisaldav poolpalsam ja küpseta 45 minutit või kuni karamelliseeritud. Kõrvale panema.\nKuigi köögiviljad küpsetatakse, kuumutatakse suurt kleepuvat kastmist, lisatakse 1 spl oliiviõli ja sibul. Vähendage sooja- ja saiatükke kuni 15-minutilise kuldpruunini.\nKuigi sibulad on küpsetatud, soojendage keskmise suurusega kleepuvat pudelit, lisage 1 tl oliiviõli ja küpseta seened kuldpruuniks. Kui sibul on karamelliseeritud, lisage küüslauk ja küpseta kuni lõhnavaks. Lisage jahu ja segage 1-2 minutit jahu pruuniks, seejärel lisage tomatipasta ja küpseta mõni minut. Lisage vein, laos ja maitsetaimed.\nKeeda keemiseni, vähendage kuumust ja lisage röstitud köögivilju ja seeni. Sega hästi ja keetke, kuni kastmes väheneb 25%.\nServeeri üle 100% terve tera pruuni riisi soojendamiseks, rahuldades sööki, mis teile meeldib.\nInimesed saavad puhkusel puhkama. Siin on põhjus, miks peaksite ka


Eestlaste suurtehing: suurim 3D printerite tootja ostab 100 miljoni dollari eest GrabCADi - ärileht.ee\nEestlaste suurtehing: suurim 3D printerite tootja ostab 100 miljoni dollari eest GrabCADi\nHardi MeybaumFoto: GrabCAD\n3D printimise gigant Stratasys ostab 100 miljoni dollari eest ära 2011. aastal Londoni startup ettevõtete konkursi Seedcamp kolme üldvõitja hulka valitud Eesti investorite virtuaalse inseneribüroo GrabCAD.\nTäna allkirjastasid Eesti start-up GrabCAD ning maailma juhtiv 3D printerite ja printimislahenduste tootja Stratasys lepingu GrabCAD’i ostuks. Tehing toimub rahas. Tehnoloogiablogi Techcrunch.com kirjutab oma allikale viidates, et jutt käib üheksakohalisest summast ja on umbes 100 miljoni dollari ringis.\n“Stratasys saab GrabCAD’i lisandumisega juurde juhtiva pilvepõhise koostööplatvormi inseneridele, mis võimaldab hallata, jagada ja kuvada CAD faile,” märkis Stratasyse tegevjuht David Reis.\n“Me usume, et suurendades 3D CAD failide kättesaadavust ja koostööd, suudame me kiirendada 3D printimislahenduste ja Stratasyse teiste toodete kasutuselevõttu. Koos GrabCAD’iga suudame kiirendada innovatsiooni ning pakkuda suurenevale 3D printimislahenduste kliendibaasile lisandväärtust. Me oleme põnevil ning meil on hea meel tervitada GrabCAD'i kogukonda Stratasyse perekonnas,” rääkis Reis.


USA vastumeetmeid Iraani vastu oodata ei ole\nAvaleht » Viimased uudiste artiklid » Reisiuudised » USA vastumeetmeid Iraani vastu oodata ei ole\nReisiuudised • Kuritegevus • Valitsuse uudised • Iraani uudised • Uudised • ohutus • Reisisihtkoha värskendus • USA uusimad uudised • Erinevad uudised\nSiiamaani on kõik korras! USA sõjaväeametnike sõnul toimus Iraani rünnak aladel kahes baasis, mida ameeriklased ei asustanud.\nPresident säutsus: kõik on hästi! Raketid lendasid Iraanist kahes Iraagis asuvas sõjaväebaasis. Ohvrite ja kahjude hindamine toimub praegu. Siiamaani on kõik korras! Meil on kaugelt kõige võimsam ja hästivarustatud sõjavägi kogu maailmas! Esitan homme hommikul avalduse.\nSee võib olla hea uudis võimalusest, et olukord ei viiks tõsisema vastuseni. President Trump oli punase joone seadnud, kui ameeriklased oleksid tapetud. Ameerika ohvrite puudumine võib kõrvaldada täiendava reageerimise vajaduse.\nIraani sõnul on ta oma kindrali tapmisele reageerimise "lõpetanud", viidates sellele, et loodab, et USA ei reageeri hiljutisele rünnakule. Iraan annab märku, et tahab nüüd kätte maksta, kui on kätte maksnud. Usume, et USA reageerib sõjaliselt.\nDefconi hoiatussüsteem DWS on luureorganisatsioon, mis keskendub tuumasõja ohule ja pakub avalikkusele praeguste sündmuste põhjal hoiatuskoodi.\nDEFCON postitas: mida kauem USA vaikib Iraani rünnakut, seda tõenäolisem on USA vastuse ettevalmistamine.\nDefconi tase jääb DWS-i kohaselt kõige madalamale, 5. tasemele. DWS säutsud. Mõned teatavad, et Ameerika Ühendriigid on DEFCON 2 või isegi DEFCON 1 juures. See on vastutustundetu aruandlus.\nIraani IRGC väitis nad on mitu hävitanud USArmy helikopterid ja droonid ning tappis 80 #us väed seal. Kui see on tõsi, ei pruugi see uudis plaanida president Trumpiga hästi hakkama teavitage Ameerika inimesi hommikul.


Millest mõni tudeng vabatahtlikult ei räägi : Õpetajate Leht\nMillest mõni tudeng vabatahtlikult ei räägi\nTauno Rubin arvab, et sissejuhatav loeng erivajadustest oleks kasulik kõigile õppijaile. Fotod: Annika Poldre\nTartu ülikooli Pärnu kolledži sotsiaaltöö ja rehabilitatsiooni korralduse eriala tänavu kevadel lõpetanud Tauno Rubin tegi oma lõputöö erivajadustega üliõpilaste toetamisest. Nagu tehtud uuringust selgub, pole psüühilise erivajadusega üliõpilaste mured kuigi tuntud ja asjaosalised ise ei kipu neist kõnelema.\nTauno Rubiniga räägime tema lõputööst Pärnu Raeküla Vanakooli keskuses, kus kõrgkoolidiplomiga Rubin tegeleb noortega. Võimalike teemade seast valikut tehes tundus kõige köitvam „Õpikeskkonna uuring psüühilise erivajadusega üliõpilaste toetamisel Tartu ülikooli näitel“. „Kuna olen ka ise psüühilise erivajadusega, oli huvitav teada saada, kuidas läheb teistel õppijatel,“ põhjendas ta.\nSeda teemat kallutas valima ka ETV-s nähtud saade „Iseolemine“, mille peategelane Sven oli tõusude ja langustega omandanud kaks kõrgharidust. Keskendudes oma uurimusele, avastas Rubin, et erivajadustega inimeste nõustamisest on Eestis vaid üks uuring aastast 2006. Rohkem on selleteemalistes uurimustes käsitletud erivajadusi üldisemalt, psüühilistest erivajadustest on neis enamasti juttu vaid mõne rea või lausega. See erivajadus liigitatakse tavaliselt „muu“ alla, eraldi nimetamata. Kui arvestada tänapäeval levinud suurt vaimset pinget, stressi, depressiooni, mis on paljudel diagnoosimata, ei tea me, kui palju psüühilise erivajadusega inimesi on, arvab Rubin. Uurimuses vastajatena osalejad leidis ta TÜ erivajadustega üliõpilaste listi kaudu. Talle vastasid need, kes on ülikoolile oma seisundist teada andnud. Nad on tahtnud saada mingit teenust või tuge, arvab autor ning oletab, et palju on ka neid, kes ei ole oma probleemidest teada andud, püüavad õppida ja paraku kukuvad välja. „Psüühiline erivajadus on varjatud, inimesele otsa vaadates sellest aru ei saa,“ teab ta.\nTöös on võrdlusi ja viiteid üliõpilaste vaimse tervise ja õppetöö seostele teistes riikides. Algul mõtles autor, et kõige igavam osa on kirjanduse otsimine ja lugemine. Kuid see kujunes huvitavaks, sest seda tehes avastas ta samu probleeme mitmel pool maailmas, olenemata riigist või inimese rahvusest.\nEnamasti olid Tartu ülikooli õppurite vastused autorile ootuspärased – üldjoontes vastati sama, mida Tauno Rubin on isegi tundnud ja läbi elanud. Tudengid nimetavad õppimisel peamiseks mureks nõuet käia kohal ja osaleda grupitöödes. Üks kirjutab: „Probleeme valmistab väikeses seltskonnas toimetamine ja kõigi ees püsti seismine ja rääkimine. Aineid, kus seda teha tuleb, on mitmeid.“ Teine kirjutab: „Suhtlemisraskused kaastudengitega teevad kõik grupitööd raskeks.“ Kõige pingelisemaks peavad õppurid pealesunnitud suhtlemist, meeleolulanguste ajal enese kokku võtmist, kriisimomente ja hirmu, et teised tema puuet märkavad.\nVäljavõte ühest pikemast murede loetelust: „Õppejõudude mangumine, et saaks kohendatud jooksvat õppetööd, vabandamine, kui tervise tõttu ei saa eraldi kokkulepitud ajast kinni pidada. Erivõimaluste ja uute vastamisaegade väljavõitlemise vajadus, sageli õppejõud ei vasta e-kirjale. Tekib piinlik ja alandav olukord, mis võtab energiat ja muudab jõuetuks. Puude olemasolul pead palju enam ise õppejõududega suhtlema.“\nPealtnäha tundub psüühilise erivajadusega tudeng nagu iga teinegi. Õppejõududele pead oma tervise seisundit pidevalt tõestama, nendib Rubin. Oma tervisest teavitamise kohta on näiteks kirjutatud: „Ei ole tungivat vajadust olnud. Vabatahtlikult ei räägiks.“ Kuid leidub ka selline kommentaar: „On tegelikult põhjus ja vajadus hetkel, et peaksin õppejõudu teavitama, aga ma pole suutnud seda teha. Ärevus ei lase.“\n„Katse erivajadust varjata lisab pinget ja hirmu, et ütled grupitöö ajal äkki midagi enda kohta üleliia. Pead kogu aega mõtlema, mida ütled või teed, see on lisapinge,“ jutustab Rubin, kes ka ise püüdis kõrgkoolis oma lugu varjata. Tema tervisemurest teadis lõpuks vaid kolm õppejõudu ja üks kursuseõde, kellega koos ta koolitöid tegi. „Ta tundis huvi, miks olen kogu aeg salapärane, hiilin mingitest tegemistest kõrvale. Tahtis teada, millega ma tegelen,“ räägib Tauno, miks ta neiule oma tervisest kõneles. Rubinil on kogemus, et tervisemurest rääkimisel inimesed kas vaatavad viltu või on vaimustuses sellest, et oled raskuste kiuste kõrgkooli jõudnud.\nLoetud ja kasutatud kirjandusele viidates nendib autor, et õpilased on arvanud, et psüühilisest erivajadusest rääkimine mõjutab nende edasisi karjäärivõimalusi. „Põhjused, miks erivajadust varjatakse, on väga isiklikud ja erinevad,“ ütleb autor. Temal oli avameelsusest kasu. Grupijuhendajale tunnistas ta kolmanda kursuse alguses, et kahtleb, kas jätkab õppimist. Väsimus läks väga suureks. „Esimesel kursusel käisin pidevalt kohal, teisel hakkasin hilinema, sest hommikul on raske olla, kui oled unerohtu kasutanud. Kolmandal kursusel ei käinud ma esimestes tundides,“ meenutab ta kooliaega. Kella üheksast hommikul õhtul seitsmeni oli piin koolis olla, kuid kodutööd said enam-vähem tehtud, takistuseks olid siiski haigushood, mis tõid kaasa suure väsimuse. Sama kirjutab üks kaastudeng: „Haigushooge ei saa ette planeerida. Pead õppejõule pidevalt tõestama, et oled psüühilise erivajadusega.“\nVarjatud tervisehädast teadasaamine on tekitanud mitmesuguseid emotsioone, kirjutavad üliõpilased. Kõige tähtsamaks peavad nad seda, et nende murest teadasaamine ei tekitanud negatiivseid ilminguid õppejõududes ega kaasüliõpilastes. Suhtumine oli pigem soe.\nTartu ülikoolis tegutsevad üliõpilaspsühholoog ja erivajadustega tudengite nõustaja. Esimese olemasolust teatakse rohkem, kuid tema poole pole keegi vastanuist pöördunud, sest enamasti saadakse abi oma psühhiaatrilt ja psühholoogilt, kelle vastuvõtul käiakse järjekindlalt. TÜ erivajadustega üliõpilaste nõustaja poole pöördunud on saanud oma probleemile lahenduse ning soovitanud seda võimalust teistelegi.\n„Uuring on hea algus tuletamaks ülikooli juhtkonnale meelde, et sellised tudengid eksisteerivad,“ arvab üks vastaja. Üliõpilased soovivad teavitustööd õppejõudude seas, et nad oleksid õppetöö korraldamises ja planeerimises paindlikumad. Tehakse ettepanek, et erivajadusega tudeng saaks teha eksamit lektoriga eraldi ruumis. Soovitakse individuaalset hindamist ja grupitööle alternatiivina iseseisvat tööd. Ettepanekute seas on soov saada abi tugiisikult, kes vahendaks suhtlust õppejõududega. Soovitakse, et eksameid saaks teha paindlikumalt, oma tempos. Vastanutele meeldib, et on võimalus üle minna osakoormusega õppesse. Arvatakse, et tasub luua samalaadsete erivajadusega inimeste tugigrupp. „Nad võiksid kokku saada väljaspool kooli. Tugigrupis võiksid tudengid kohtuda endiste üliõpilastega, et need räägiks, kuidas nad õppimisega toime tulid,“ arutleb Rubin selle ettepaneku üle.\nTegevus kooliõpilastega on Tauno Rubini sõnul väsitav, kuid annab õhtuks hea enesetunde.\nArvamustest selgub soov, et üliõpilaspsühholoogi teenus, mis on praegu kättesaadav vaid Tartus, peaks olema igas TÜ õppeasutuses – vastanud on TÜ-st, Narva ja Pärnu kolledžist ning Viljandi kultuuriakadeemiast..\nRubin viitab TÜ-s 2018. a tehtud E. Käo bakalaureusetööle erivajadustega üliõpilaste õpikogemustest Tartu ülikoolis. Selles on mainitud, et õppejõud ja õppeosakond ei tea erivajadustest ega erivajadustega õppija õigustest suurt midagi (lk 38). Siiski peavad üliõpilased ise teadma oma õigusi õpikeskkonna kohandamise võimalustest, arvab Ruben.\nSuvel ei olnud selleks aega, nüüd on Rubin oma töö värskelt üle lugenud. Ta arvab, et peaks ettepanekud saatma ülikooli erivajadustega inimeste nõustajatele ja Pärnu kolledžile. Ehk saaks järgmisel õppeaastal mõnda neist ellu rakendada. Kaastudengite ja õppejõudude eelarvamuste vähendamiseks võiks ülikoolis olla kõigile sissejuhatav kohustuslik üldaine erivajadustest. „Nendega võib igaüks mingil ajal kokku puutuda,“ arvab ta.\nKuna vanemate inimeste eelarvamusi on tema meelest raske muuta, tahab ta lastele erivajadustest rohkem teadmisi anda. Selleks avaneb võimalus novembris toimuval noorsootöö nädalal. Siis plaanib noorsootöötaja valgustada keskuses õpilasi erivajadustega inimeste teemal ja kutsuda neid rääkima sellest, kuidas nad hakkama saavad. Ise veidi viipekeelt õppinuna tahab ta sedagi lastele ette näidata.\n„Ega lastega väga lihtne ole,“ ütleb ta oma töö kohta. Keskusesse tulevad pärast koolitunde peamiselt 7–15-aastased. Neile tuleb leida sobiv tegevus vastavalt nende arenguastmele. „Lähen siit õhtul tihti väsinuna, jõuan koju, vaatan tund aega lakke. Aga siis tuleb päevane tegevus meelde – lastega oli tore – ja väsimus kaob. Sel õhtul teen kodus paari tunniga rohkemgi ära kui mõnel vabal päeval,“ räägib ta.\nTauno Rubin on kaasatud õiguskantsleri juures tegutseva puuetega inimeste nõukoja tegevusse. Seal tahab ta kaasa rääkida hariduse teemal.\n2018/2019. õppeaastal andis TÜ-s oma erivajadusest teada 115 üliõpilast. Psüühiline erivajadus liigitub erivajaduste registris muu funktsiooni kõrvalekalde alla.\nTÜ õppeosakonnas töötavad lisaks nõustajaile kaks üliõpilaspsühholoogi. Üks neist on Sharipha Rzayeva.\n„Minu poole pöörduvad erivajadusega üliõpilased õppekorraldusega seotud küsimustega,“ kirjutas Rzayeva, „sooviga saada kohandusi või vahendeid õppetöös osalemiseks, aga ka psüühiliste probleemidega, mis on seotud isikliku või akadeemilise eluga. Sagedasemad mured tulenevadki soovist õppetöös paremini osaleda ja suhtlusest õppejõudude ning kaasüliõpilastega. Minu poole on pöördunud ka mõned üksikud erivajadusega üliõpilased TÜ kolledžitest.“\n2018/2019. õa andis TÜ-le oma erivajadusest teada 115 üliõpilast. 2019/2020. õa andmete põhjal on üle 130 üliõpilase taotlenud stipendiumi ja soovinud õppekulu hüvitamisest vabastust, s.o need, kes on oma erivajadusest teada andnud. Kuid see arv pole lõplik.\nErivajadustega üliõpilase nõustaja teenus on Tartu ülikoolis olnud kümmekond aastat.


CV Keskus tööpakkumine Garaažiseadmete hooldetehnik, Tallinn\nTööpakkumise number #126985\ngaraažiseadmete hooldus ja remont\nsoovitavalt töökogemus antud valdkonnas\nhäid töötingimusi ja väga häid töövahendeid\nkonkurentsivõimelist töötasu ja ettevõtte poolt pakutavaid lisasoodustusi\nOled Sa tabanud end mõttelt, et otsid elus põnevaid väljakutseid ning Su võimed ja oskused vajaksid arenemiseks paremat ja motiveerivamat töökeskkonda? Eesti ja Baltikumi suurim tööriistade ja seadmete müügikett Stokker ootab just Sind oma ridadesse, et koos areneda ning uusi sihte saavutda. Stokker on esindatud 28 Baltikumi linnas ning ainuüksi Eesti keskustes töötab üle 260 inimese. Stokker pakub oma keskustes ja müügiesindajate vahendusel laia tööriistade ja seadmete valikut, mis hõlmab üle 70000 erineva toote paljudelt maailmas tunnustatud ja juhtivatelt tootjatelt, lisaks ka hooldus- ja remonditeenuseid. Ära lase oma võimetel ja ambitsioonidel vaka all vinduda, vaid tule ja ühendame jõud!


Eelviimane Amserv-Kalevi jahtklubi kolmapäevaregatt purjetati nõrgas loodetuules - Purjetamine\nEelviimane Amserv-Kalevi jahtklubi kolmapäevaregatt purjetati nõrgas loodetuules\n14. oktoober 2021, 12:05\nElle BubertKalevi Jahtklubi\nKui eelmisel AMSERV – Kalevi jahtklubi kolmapäevaregatil kippus puhangulist tuult ülearu palju olema, siis 17. sõidule jagus tuult just täpselt miinimumi jagu, millega on võimalik võistlust läbi viia ehk 2,5–3 meetrit sekundis.\nAmserv-Kalevi jahtklubi kolmapäevaregatt 13.10.2021 FOTO: Tiit Aunaste\nSeekordne rada kulges vastutuult, loodesuunda pandud lisamärgi (8) ja stardiliini märgi (7) vahel. ORC I ja II grupid purjetasid vastu-allatuule rajal kaks ringi ning ORC III, IV, Draakonid ja Folkboodid ühe ringi. Lõigu pikkuseks mõõdeti 0,6 miili.\nRada oli just täpselt nii lühike, et kõik 54 startinud jahti jõudsid finišisse enne pimedat. Juba loojunud päikese kumas oli seekord võistluskomiteele hästi näha ka finišiliini märk, mis pärast viimase jahi finišeerimist vaevata pardale korjati.\nKuna Lipuväljakul autasustamiseks oli väljas juba liiga pime, toimus autasustamine ka seekord Kalevi jahtklubis sees, kohe pärast võistluskomitee laeva sildumist. Kalevi jahtklubi võistluskalendris on nüüd veel kaks regatti sel hooajal pidada – 18. Amserv-Kalevi jahtklubi kolmapäevaregatt ja hooaja lõpuvõistlus 23. oktoobril, mille järel langetatakse navigatsioonihooaja lõpu tähistamiseks ka klubi lipp.\n17. AMSERV – KJK kolmapäevaregati võitjad:\n2.koht jaht PREMIUM kapten Priit Tammemägi\n3.koht jaht ADELANTE kapten Maarjus Leppik\n1.koht jaht MY CAR kapten Tauno Tõnus\n2.koht jaht BRIGITTA X kapten Aleksandr Karboinov\n3.koht jaht CHERIE kapten Ivar Aru\n2.koht jaht HELIN kapten Tõnu Lokotar\n3.koht jaht PLANEER kapten Olari Karlson\n1.koht jaht LAGLE III kapten Ülari Velviste\n2.koht jaht OIXIO SAILING TEAM kapten Tauno Telvik\n3.koht jaht VESILEENU kapten Imre Marmor\n1.koht jaht GUSTL kapten Rene Treifeldt\n2.koht jaht LARK kapten Sergei Parfenenko\n3.koht jaht BILLY RAY kapten Jaanus Talp\n1.koht jaht LINDA kapten Pertti Neero\n2.koht jaht W – LIND kapten Tiit Riisalo\n3.koht jaht JONNA kapten Mikk Köösel


Täna õhtul Mustpeade majas - lummav, kirgas ja imelise häälega Tiibeti laulik ja jogiini Drukmo Gyal Dakini - Muusika - Meedia - Elu24\n29. detsember 2016, 5:43\nTäna õhtul Mustpeade majas - lummav, kirgas ja imelise häälega Tiibeti laulik ja jogiini Drukmo Gyal Dakini\nLummav, kirgas ja imelise häälega Tiibeti laulik ja jogiini Drukmo Gyal Dakini\nTäna õhtul kell 20 annab lummav, kirgas ja imelise häälega Tiibeti laulik ja jogiini Drukmo Gyal Dakini koos Eesti muusikutega Tallinna Filharmoonia Mustpeade Majas mantrakontserdi. Drukmo Gyali esinemist saadavad Taavi Peterson, Joosep Kõrvits ja Leho Rubis.\nJuba viieaastaselt budistlike praktikatega algust teinud Drukmo Gyal õppis vanaisalt ja emalt, kuidas laulda iidseid tiibeti mantraid.\nDrukmo vanavanemad on tuntud vaimsete praktikate harrastajad ja joogide õpetusliini hoidjad - ja seda juba kuuendat põlve. Joogid ja jogiinid on Tiibetis ilmalikud inimesed, kes järgivad ja pühendunult praktiseerivad vaimseid õpetusi, samas elades ilmalikku elu, koos selle rõõmude ja muredega.\nSanskriti keeles tähendab man meelt ja tra kaitset.\nMantrad on imeilusa kõlaga ja neil on harmoniseeriv mõju. Drukmo Gyal räägib matratelaulude vahele, kuidas tänapäevases kiires ühiskonnas meelt kaitsta ehk siis säiltada meelerahu ja suhtuda positiivselt ümbritsevasse. Mantratel on oluline osa ka tiibeti meditsiinis, ravis kasutatakse helivibratsioonide tekitamiseks väestatud vormeleid - mantraid, alghelide silpe ning sõnu sanskriti ja tiibeti keeltest.\nTiibeti laulik Drukmo Gyal Dakini kohtus Taavi Petersoniga Eestis 2015. aasta kevadel\nKohtuti Tam Galeriis toimunud Malle Leisi kunstinäituse avamisel, kus leidis aset ka esimene ühine improvisatsioon. Kooskõla oli nii võimas, et muusikutel tekkis mõte esitada edaspidigi koos Tiibeti traditsioonilisi mantraid, saates neid euroopalike muusikainstrumentidega.\nNii on kauged mantrad siinse kuulaja kõrvale sobilikumad, arvas Drukmo Gyal. Peagi lisandusid kooseisu Joosep Kõrvits, kes mängib tsellot ja maalikunstink Leho Rubis, kes saadab mantraid India flöötidega. Välja on antud ka esimene ühine heliplaat - "Tibetan Mantra Healing". Mustpeade Majas esinevad eraldi muusikalise improvisatsiooniga Qiqi Shi Hiinast Gu Zheng'il ja Rael Kõiv klaveril.\nVaata lisa sel neljapäeval, 29. detsembril kell 20 Mustpeade majas toimuva Drukmo Gyali mantrakontserdi kohta facebookist - https://www.facebook.com/events/929189567217052/\nLisainformatsioon artinfo@galerist.works või telefonil +372 566 200 33


Enn Kreem Arktika ja Antarktika jäisest elust\n10.04.2019. Autor: Vilma Rauniste\nVäärikate ülikooli kaheksas õppeaasta sai märtsikuu viimasel neljapäeval ilusa punkti saarlase Enn Kreemi köitva esitusega Antarktikast, mille hiiglapaksu jäämassi on ta oma nime jäädvustanud kuldsete tähtedega.\nOlev Ait mustade prillidega kommunikstist Enn Kree\nSee mees tegi oma karjääri NLKP piletiga. Mulle meenub eriti tema saade Saaremaa ja Ojamaa saare võrdlemisest. Tüüpiline NLKP-lik mölin kahjuks.\nOmal imelik ei hakka juba?\nAinus aus eestlane oled ju sina.\nOlev Ait ENSVst\n"...Ainus aus eestlane oled ju sina...."\nEi, mina ei ole aus, ENN KREEM NLKPst on.\nJu pole kuskilt targemaid võtta:)