Krooniline põletikuline demüeliniseeriv polüneuropaatia: Sümptomid, diagnoosimine ja ravi - Symptoma\nPolüneuropaatiaga patsientide peamine kaebus on valu. Oma olemuselt võib see olla erinev, kuid kõige tavalisem on pidev põletav või sügelev valu või terav torke- või torkiv valu. [et.maldonado-medical.com]\nvalu rinnus või ebamugavustunne, mis süveneb sügav hingamine, seletamatu kiire pulss, tuimus või nõrkus ühel kehapoolel. [kristian.temacivil.com]\nCIDP kombineeritakse tihti teiste haigustega: HIV-nakkus, sarkoidoos, reumatoidartriit, Raske valuuta, amüloidoos, krooniline glomerulonefriit, diabeet, kasvaja kahjustused. [meditsiinsiin.info]\nPerioodiliselt on paresteesiatest (kipitus ja "hani"), samuti valu erineva iseloomuga. Näiteks valu võib tekkida vastusena suitsetamine valutava. Peale selle valu võib olla spontaanse. [medsideet.netlify.app]\nValu sündroomi korrigeerimine Sümptomaatilise ravi aluseks on valu korrigeerimine. Neuropaatilise haiguse ravi on väga raske ülesanne. Valu leevendamiseks kasutatakse koos opioidanalgeetikumide ja krambivastaste ainetega lokaalanesteetikume. [et.pathtototalhealth.com]\nHaiguse esialgsed sümptomid on sageli jalgade alumiste osade nõrkus, enamasti sümmeetriline, kuid mõnikord on see asümmeetriline, samuti käte ja jalgade tuimus ja paresteesia. [et.maldonado-medical.com]\nÜhes kliinilises uuringus CIDP patsientidel, kes said GAMUNEX-C veenisiseselt, kõige sagedasemad kõrvaltoimed olid peavalu, palavik, külmavärinad, kõrge vererõhk, nahalööve, iiveldus ja füüsiline nõrkus. [kristian.temacivil.com]\nTavaliselt on CIDP-s lihaste nõrkus sümmeetriline ja tõuseb ülespoole. Enamasti on selle aeglane kasv enam kui 2 kuud. Kuid 16-20% Patsientidel, kellel on CIDP, esineb rohkem kui ühe kuu jooksul nõrkuse tekkimist. [meditsiinsiin.info]\nTüüpilistel juhtudel esineb lihaste nõrkus kõigepealt jalgades, seejärel levib kätel. Seda iseloomustab pikk progresseerumine, mis võtab rohkem kui 2 kuud. [et.smahealthinfo.com]\nSa võid saada vere probleem nimega hemolüütiline aneemia (ühised sümptomid on südame löögisageduse tõus, väsimus, naha või silmade kollasus, tume uriin). [kristian.temacivil.com]\nSümptomiteks on ka väsimus, üldine halb enesetunne, kerge pikaajaline palavik, apaatia, depressioon. [et.maldonado-medical.com]\nVõib esineda näo lihaste nõrkus, muude kraniaalnärvide kahjustused ja autonoomsed häired. Bulbarühma halvenenud närvifunktsioon hingamisteede elustamise puudumisel võib lõppeda surmaga. [et.maldonado-medical.com]\nKäte ja jalgade jäsemete järsk tuimus, alumise jäseme turse, lihaste nõrkus, samas kui isikul on raske esemeid liigutada ja tõsta. [est.thaimedhealth.com]\nProtsess hõlmab ning proksimaalse ja distaalse jäsemete, enam väljendunud parees, kuid lihasatroofia näinud vähem. Diagnostika Õige lähenemine diagnoosi olemasolu määramiseks polüneuropaatia inimestel on lihtne. [medsideet.netlify.app]\nDiabeetiline neuropaatia avaldub rikkumise tundlikkus (paresteesiatest, tuimus jäsemetes), autonoomse närvisüsteemi talitlushäired (tahhükardia, hüpotensioon, düsfaagia, kõhulahtisus, Higitus. You may look: - Diabeedi sümptomid priparaty Diabeedi 2. [asegimuq.webcindario.com]\n[…] hüpertensioon; kahvatus Respiratoorsed, hingamispuudulikkus; rindkere ja kopsuarteri emboolia (vt 4.4); mediastiinumi häired kopsuturse; bronhospasm; hüpoksia; MedDRA Sage Aeg-ajalt Väga harv organsüsteemi klass 1/100 kuni 1/1000 kuni 1/10000 1/10 1/100 düspnoe [rx.ee]\nMõnel juhul tekitab HVDP tundliku ataksia tõttu sügava tundlikkuse tüübi katkestamise tõttu. Mõnel patsiendil on valusündroom. HVDP-iga esineb sageli käte posturaalset värinat — kui käed hoitakse kindlas kohas. [meditsiinsiin.info]\n[…] kriteeriumitele krooniline põletikuline demüeliniseeriv polüneuropaatia, 51% neist need vm kõrvalekalded klassikalise pildi krooniline põletikuline demüeliniseeriv polüneuropaatia on tuvastatud, sealhulgas 10% - pure liigutushäired, 12% - sensoorne ataksia [et.iliveok.com]\nMõnel juhul areneb HVDP-l sügavatundlikkuse tüüpide lüüasaamise tõttu tundlik ataksia. Mõnel patsiendil on valu. Sageli täheldatakse CIDP-ga käte käte posturaalset värisemist - värisemist, hoides käsi teatud asendis. [et.maldonado-medical.com]\nEdasi levib distaalsetest osadest pärit paresteesia kõrgemale, haarates mitte ainult jalgu, vaid ka käsivarsi, põhjustades mõnikord patsientide magamaminekut. [et.maldonado-medical.com]\nPositiivsed sümptomid on värisemine, neyromiotoniya, tõmblused, paresteesia, valu ja ilming rahutute jalgade sündroom, kõrge vererõhk, tahhükardia Soole koolikud. Rikkumised tundlikkus polüneuropaatia võib olla üsna erinevad. [medsideet.netlify.app]\n[…] toitumishäired (pseudo-)hüponatreemia Psühhiaatrilised häired segasusseisund; agiteeritus; ärevus; närvilisus Närvisüsteemi häired peavalu tserebrovaskulaarne episood (vt 4.4); aseptiline meningiit; teadvuse kadu; kõnehäired; migreen; pearinglus; hüpesteesia paresteesia [rx.ee]\nSfinkterisüsteemi häired ei ole tüüpilised, kuid ägeda perioodi jooksul on võimalik uriinipeetus, paresteesia ristluu piirkonnas. [et.smahealthinfo.com]\nParkinsoni tõve peamisteks avaldusteks on liigutuste aeglus ja kohmakus, lihasjäikus, värin ning tasakaalu- ja kõnnakuhäire. Lisaks võivad esineda mälu-, meeleolu- ja unehäired, kõhukinnisus, uriinipidamatus, väsimus ja valu. [kliinikum.ee]\nMõnedel patsientidel, isegi pärast 2-3 aastat, ravi katkestamise katse taustal taastub CIDP ja seejärel tuleb ravi jätkata. [et.maldonado-medical.com]\nMõnikord on soovitatav ravi mitte lõpetada, kuid jätkata plasmaperesiseseansside läbiviimist, kuid harvemini. [et.iliveok.com]\nMõnedel patsientidel, isegi pärast 2-3 aastat ravi katkestamise katsete taustal, on CIDP retsidiiv ja seejärel tuleb ravi jätkata. [meditsiinsiin.info]\nÜlemine ja alumine jäsemete polüneuropaatia sümptomid ja ravi on omavahel seotud. [et.pathtototalhealth.com]\nPiisav ravi viis taastumiseni. [et.smahealthinfo.com]\nEnamikul juhtudel on CIDP prognoos positiivne. [meditsiinsiin.info]\nPrognoos HVDP CIDP piisav ravi võimaldab polüneuropaatia sümptomite täielikku või peaaegu täielikku taandumist. [et.maldonado-medical.com]\nPrognoos patsientidel polüneuropaatia Tulemuseks antud juhul sõltub haiguse vormi, Ravikvaliteet, samuti mõned üksikud tunnused organismi. [et.birmiss.com]\nODS-ga patsientide halvim prognoos pärast maksa siirdamist. SLM-i diagnoosimine. Osmootse müelolüüsi diagnoos on histoloogiline. [est.thaimedhealth.com]\nPolüneuropaatia vormid Polüneuropaatiat saab liigitada päritolu järgi (etioloogia), kulg ja kliinilised ilmingud. [et.maldonado-medical.com]\nÜldiselt eksperdid on raskus määrata haiguse etioloogia. Et saada täpne ülevaade patsiendi on määratud läbi kliinilise analüüsi CROI ja uriinianalüüsid, määramine veresuhkru, uurea, maksaensüümide. [medsideet.netlify.app]\nEtioloogia Polüneuropaatia põhjused on erinevad. [et.smahealthinfo.com]\nSLM-i ennetamine ja ravi. UDF-i töötlemise edu määrab vee ja elektrolüütide häirete seire meetodid ja nende õigeaegne korrigeerimine. Kõige ohtlikumad on sügav krooniline hüponatreemia ja raske äge hüpernatreemia. [est.thaimedhealth.com]\nEnnetamine Polüneuropaatia ennetusmeetmete eesmärk on kõrvaldada põhjused, mis mõjutavad närvikiude. [et.smahealthinfo.com]


5/96 01.06.2011 - Paldiski Linnavalitsus\nPaldiskil i n n a l e h t • n r . 5/96 2011Tänaseslehes:uPaldiski Linnavalitsuse häälekandjaTeeme Ära 2011kokkuvõtePaldiski Gümnaasiumtähistab 17.sünnipäevaNaerulinnu uudisedPaldiski Naisteklubi10 aastanePaldiski õigeusukirikusalustas taas tööd lastepühapäevakoolSpordiuudisedlugeja kiriHarju XVIMaakaitsepäevtoimub 23. juunil.Päevakavaga võib tutvudaleheküljel 3.reklaamKUULUTUSED\nTeavituskiriAastail 2012-2014 lõppevad korraga kehtivusajadEesti kodaniku isikut tõendavateldokumentidel (dokument), mis on väljastatudalates 2002. aastast kümneaastase jaalates 2007. aastast viieaastase kehtivusega.Sel perioodil mitmekordistub kodakondsus-ja migratsioonibüroode teenindustesklientide arv, pikenevad ootejärjekorradning võrreldes praegusega ka dokumendikättesaamise ooteaeg. Eeltoodust telenevaltpalume elanike mõistvat suhtumist.Ühtlasi palume kontrollida oma dokumentidekehtivusaega ja esitada taotlus uue dokumendisaamiseks aegsasti, soovitavaltumbes 6 kuud enne selle kehtivusaja lõppemist.Samuti palume dokumendi kättesaamiselarvestada 30 päevase tähtajaga.Lisaks soovitame 15-aastastele ja vanemateleeesti kodanikele, kellele on varemvälja antud Eesti kodaniku pass või isikutunnistus(ID-kaart), esitada taotlus uueID-kaardi saamiseks posti või e-posti teel– ID-kaardi taotluse esitamiseks ei peaisiklikult teenindusse kohale tulema, kuiddokumendi kättesaamiseks tuleb siiskipöörduda teenindusse.Eesti kodanik saab ID-kaardiga reisida EuroopaLiidu ja Euroopa Majanduspiirkonnaliikmesriiskides, pass on vajalik eeskättreisimiseks väljapoole Euroopa Liitu ningseda posti ega e-posti teel taotleda üldjuhulei ole võimalik.Seoses teeninduste töökoormuse kasvugaon eriti oluline, et ka Eestis elavad välismaalasedesitaksid elamisloa pikendamisening elamisloakaardi taotlused õigeaegseltning võimalusel piisava ajavaruga.Palun kontrollige oma dokumentide kehtivusaegaja esitage taotlus uue dokumendisaamiseks aegsasti.ID-kaaardi riigilõiv:1. Alla 15-aastasele 6,39 eurot (99,98 krooni)2. Eesti vanaduspensioni eas isikule 6,39eurot (99,98 krooni)3. Keskmise, raske või sügava puudega isikule6,39 eurot (99,98 krooni)4. 15-aatasele ja vanemale 24,28 eurot(379,90 krooni)Täpsemat infot dokumentide taotlemise(sh taotlemise võimaluste ja taotluse esitamise)kohta on võimalik saada Politsei- jaPiirivalveameti kodulehelt www.politsei.eerubriigist teenused, e-posti aadressil teeninduskeskus@politsei.eevõI infotelefonil612 3000.Politsei- ja PiirivalveametValitsusvälise organisatsiooni Tuleviku AllikadTÄNUAVALDUSIvan Štšegoleviletegusate partnerlussuhete laiendamise, sõpruse tugevdamiseja eduka koostöö eest festivalil osalenud riikide jaesinejatega,ülesnäidatud usu eest headesse algatustesse, mõistva jatoetava suhtumise eest.Soovime õnne, edu ja kordaminekuid kõiges!Ööl vastu 21.05.2011.a. vandaalitsesid seni kindlaks tegemata isikud Paldiski linna Eesti surnuaias. Öö jooksul oli ümberlükatud 22 hauakivi ning trambitud hauaplatsidel.Põhja Prefektuuri üldkuritegude talitus algatas antud juhtumi kohta kriminaalmenetluse karistusseadustiku paragrahvijärgi, mis käsitleb surnu mälestuse teotamist.Süüdimõistmise korral võib nimetatud kriminaalteo eest isikut karistada rahatrahvi või kuni aastase vangistusega.Põhja Prefektuurikommunikatsioonibüroo(Ajalehe nimetus on registreeritud Eesti Patendiametis ja selle kasutamine muudel väljaannetel on ilma omaniku loata keelatud)• Väljaandja Paldiski Linnavalitsus • e-mail: elena.villmann@paldiski.ee, paldiski@paldiski.ee ja tel. 534 00 641• Paldiski Linnalehe elektrooniline aadress: www.paldiski.ee • Trükk AS Rebellis\nl i n n a l e h t • n r . 5/96 2011HarjuXVIMaakaitsepäev23. 06. 2011PÄEVAKAVA10.00 – 10.4511.00 – 11.5012.0012.00 – 13.0013.00 – 14.45Pärgade asetamine Eesti vabaduse eest langenute mälestuseks Paldiski linnapargis asuvamälestuskivi jalamile. Osaleb Harju Noorte Puhkpilliorkester, dirigent Sirly Illak.Kaitsejõudude ja eriteenistuste pidulik rivistus; Männiku malevkonna lipu annetamine;Võidupühale pühendatud Harju maavanem Ülle Rajasalu kõne; eriteenistuste ningkaitseväeüksuste Võidupühale pühendatud paraad. Paraadi juhatab major Urmas Susi,rivistab kapten Rene Saar ning võtab vastu Harju maavanem Ülle Rajasalu.Harju XVI Maakaitsepäeva avamine Peetri kindluses, Muula mägedes. Programmitutvustab päevajuht Madis Milling.Kultuuriprogramm; Sparta taekwon-do klubi, demonstratsioonesinemine “Mundrid läbiaegade”. Maakaitsepäeva aastajooks 2011 m. Osalema on oodatud kõik!Kaitseväe üksuste ja eriteenistuste demonstratiivesinemised: näidislahingud maal jamerel, päästekeskuse veeshow, demineerijad, politsei kiirreageerijad koos helikopterAugustaga tegevuses, pantvangi vabastamine, madallennud üle Paldiski, näidispommitamine,kuulipilduja tule imitatsioon maapinnal ja palju muud.Külastada saab kaitseväeüksuste ja eriteenistuste tehnika, varustuse ja relvastuse näitusi.Pakutakse sõdurisuppi. Avatud on erinevad müügipunktid.15.00 – 15.20 Presidendi poolt süüdatud Võidutule vastuvõtmine ja piduliküleandmine maakonna omavalitsusjuhtidele.ÜRITUS ON KÕIGILETASUTAPürotehnika baseerub ilutulestikel kasutatavatel komponentidel ja on pealtvaatajatele ohutu.Maakaitsepäeva head koostööpartnerid on: Harjumaa Omavalitsuste Liit, Paldiski Linnavalitsus, Politsei- ja Piirivalveamet,Kaitseliidu Harju Malev, Päästeamet, MTÜ Ajalooklubi Frontline, MTÜ Reservkorpus, Lennubaas, Scoutspataljon,AS Alexela Terminal, Jõelähtme Vallavalitsus, Harjumaa Noorte Puhkpilliorkester, Harjumaa Spordiliit.HARJUM AA OM AVALITSUSTE LIITU N IO N O F H A R J U C O U N T Y M U N IC IP A L IT IE SPaldiski Linnaleht nr. 5/96\nPaldiski Talgupäeval 2011 osales 160 inimest7.mail 2011 toimunud Paldiski Talgupäevalosales 160 inimest. Talgupäeva raames koristatiMuula mägesid, Leetse piirkonna metsaaluseid,Peetri tänavat ning Paldiski kirikute territoorume.Kokku koguti üle 65 m3 prügi. Kõikidetalgupäeval osalenute vahel loositi välja kruiisneljale Rootsi ning lohutusauhindadena talgupäevat-särke. Aitäh Teile kõigile, kes te PaldiskiTalgupäeval osalesite. Tänu Teile sai ära tehtudväga suur töö!Suured tänud, kes olid abiks talgupäeva korraldamisel.Kersti VäinsaluMarju JaanimägiJanno MägiEvelin PrassHelve MandzoloViktoria VisbekMaret MiidoAnna ViljasteElena VillmannPriit UusbergRaja PopovaValentina VolkovaJaanus IlumetsHelle PondreMariann LaevAndrei MartõnjakAitäh talgupäeva headele toetajatele ja sponsoritele.Heategevusfond Uus Laine, Paldiski Põhjasadam,GreenMarine, AS Tallink Grupp,Esteve Terminal, Paldiski Linnavalitsus,Paldiski Linnahoolduse OÜAitäh Paldiski Gümnaasiumi ja Paldiski VeneGümnaasiumi õpetajatele ning õpilastele, tänukellele tehti ära väga suur töö!Jaanus Saat, Paldiski Talgupäev 2011Paldiski linnapea hr K. Kallas aitab loosimistläbi viiaPaldiski talgute korraldaja Jaanus Saatiautasustamine“Meie esimesed tulemused!“Pensionäride Liit õnnitlebsüdamest Veera Nemkovatjuubeli puhul! Paldiski Linnaleht nr. 5/96\nPaldiski Gümnaasium tähistab 17.sünnipäeval i n n a l e h t • n r . 5/96 2011Paldiski eesti kool saab 31. mail 17- aastaseks. Sünnipäeva puhul on heaaeg vaadata tagasi, meenutada kooliaega ja jagada neid ilusaid mälestusika teistega. Paldiski Gümnaasiumi teise lennu nimel kirjutan meie klassitegemistest ja mõtetest seoses armsa kooliga.II lennus lõpetas 2003. aastal 10 noort, kes kõik olid valmis äralennuks...Kaheksa aastaga on palju muutunud meie elus. Näiteks Deivi reisis paljupärast gümnaasiumi lõpetamist, tutvus erinevate maade kultuuridega.Ta on pikalt elanud ja töötanud Põhjamaades, viimasel aastal jäänud agapaikselt elama Soome. Ta ise ütleb, et Soome on hea koht elamiseks, kodulelähedal. Deivi meenutas, et tal oli hiljuti vaja näidata Paldiski koolilõputunnistust, muidugi soome keelde tõlgitult.Ljudmila meenutab ka kooliaega vaid positiivsete tunnetega. Ljuda arvateson kõik õpetajad väga tublid. Meie olime need, kes kohati ei viitsinud,aga nad andsid alati meile uue võimaluse ennast tõestada ja alati uskusidmeisse. Kooliga on seotud vaid kõige paremad mälestused, ainult vägakahju, et õpetaja Leo ei ole enam meiega.Kätlini arvates on hea see, et mida väiksem on kool, seda rohkem tähelepanuja hoolitsust õpilased saavad. „Mäletan siiani, kui jäime Deiviga 5minutit hiljaks ja juba meie klassijuhata õp Leo helistas,” meenutab Kätlinühte seika kooliajast. Kui aus olla, siis tunnen koolist puudust, just meist,kes me seal olime ja kokku hoidsime. Pikk vestlus meie bioloogiaõpetajaMarianna Saar`ega andis mulle jõudu ja avas mu silmad – just tänu temaleolen ma siin, kus ma praegu olen, tänan teda kogu südamest ja eikahetse oma otsust. Nii palju toetust ei oleks me kusagilt mujalt saanud,kui meie armsast koolist.Kristel ütleb, et kooliaeg andis talle enesekindlust ja meie kooli õpetajadnäitasid, et me oleme suutelised palju enamaks, kui algul arvasime.Saime ju õpetajatega alati rääkida nagu inimene inimesega, mitte naguõpilane õpetajaga. Gümnaasiumis koheldi meid nagu täiskasvanuid,õpetati võtma oma tegude eest vastutust. Läksin pärast 12. klassi lõpetamistedasi kõrgkooli, sain hea hariduse, hea töökoha ja olen oma elugaväga rahul. Ja oma poja Rasmuse panen ka PGsse.Marjana meenutab oma gümnaasiumi viimaseid aastaid ja tunnistab, etta oli siis „lootusetu juhtum”. Poleks meie klass nii kokkuhoidlik, sõbralik,hooliv ja fantastilise klassijuhatajaga, poleks minust küll... asjasaanud. Mäletan meie ajaloo- ja kodanikuõpetuse tunde õpetaja Leoga.Kuidas klassijuhtaja meie eest hoolitses ja seisis. Me igaüks olime, olemesiiani erinevad, aga tookord koolis ühendas meid Paldiski Gümnaasium- liitis meid, õpetas hoolima, kokku hoidma, tegutsema, püstitama eesmärkeja neid saavutama ning alati pürgima paremuse poole! Ma olenmeie kooli õpetajatele, kes meid õpetasid ja toetasid, siiani siiralt ja südamesttänulik, et nad olid meiega mõistlikud, kannatlikud, ja ei heitnudmeelt ka siis, kui tunneli lõpus ei paistnud enam valgust. Nad olidoptimistid ja õpetasid ka meid sellisteks. Olen ka tänulik oma emale, keshambad ristis minusse uskudes mind 1995. aastal Paldiski Algkooli viis. 4õpilast klassis, see oli minu jaoks šokk, aga sellest sai kõik alguse.Meie kallis klassivend Georg võrdleb PG-d mõne Tallinna kooliga ningleiab, et suureks plussiks on personaalne lähenemine õpilasele, kuna klassison vähe õpilasi. Meie koolist on tulnud isiksused, kes on löönud läbikaugemale kui Tallinn. PGs on tegelikult väga hästi toimiv ja heal tasemelkoolipere.Ka teistel meie klassikaaslastel on läinud väga hästi. On edasi õpitud kõrgkoolisja ka kutsekoolis. Hea haridus on hea töökoha ja parema elukvaliteedialuseks. Kui inimene tahab õppida, siis ta saab seda teha igas koolis,ja me oleme väga õnnelikud, et sattusime just Paldiskisse kooli. Nagu eespooljuba mainiti, on just personaalne lähenemine õpilasele ning õpetajateprofessionaalsus ja hoolivus see, mis teevad Paldiski Gümnaasiumistparima kooli, kus omandada haridus ja leida sõbrad terveks eluks.Paldiski Gümnaasiumi II lend soovib koolile kaunist sünnipäeva, paljuhäid õpilasi, õpetajatele palju kannatlikkust ja jõudu!II lennu nimelMarju JaanimägiPaldiski Linnaleht nr. 5/96\nPaldiski Gümnaasiumis toimus kombineeritud sündmus, mille käiguskogusime toetust ka Jaapanile5.mail algusega kell 15.00 kuulutasime avatuksmeie traditsioonilise Kokkade konkursi,mille teemaks sel aastal oli “Emale”ja meekonnad valmistasid kahe tunnijooksul soolaseid ja magusaid suupisteid.Meeskonnad olid neljaliikmelised ja kaasatudvõis olla ka üks lapsevanem, sugulanevõi suurem sõber. Meeskondi osales seitse(I - V klassini). Kaasatud oli viis ema ja üksvanem õde. Samal õhtul kell 18.00 toimussuur KEVADKONTSERT. Enne kontserti,17.00 - 18.00, toimus aga kokkade pooltvalmistatud suupistete müük, mille tuluolimegi planeerinud Jaapani toetuseks.Kogutud summa ei ole küll suur - 44.68eurot, aga meie oleme rahul. Sündmus läkskorda. Kõik kaasalööjad kogesid ühe-pereküünarnukitunnet ja nii suured kui väiksedteadvustasid, et kriisi sattunuid tulebtoetada, sest elu läheb edasi.Paldiski Gümnaasiumi käsitööõpetaja KaidiMelts võtab toimunu kokku järgmiselt:„5. mai päikselisel pärastlõunal oli meiekooli teisel korrusel näha koos hoolitsevatevanematega põnevusest õhetavaid mudilasi.Nad olid kaasa võtnud kõikvõimalikkemaiuspalasid, et osaleda emadepäevalepühendatud traditsioonilisel kokkadekonkursil. Kui kõik olid kogunenud, antiveidi peale kella kolme start ning lapsedtuhisesid keel veidi suunurgast väljas omaväikeste näppudega voolima ja valmistamakõiksuguseid hõrgutisi. Mõnel lapsel olika nii hästi ettevalmistatud, et tasus vaidöelda: lauake kata end! ja juba ilmusidkoogid-tordid uhkelt lagedale. Mõne ajapärast muutus ruum mõnusast askeldamisestrahutuks sebimiseks, kuna toidudolid valmis saamas ning soov neid kõigilenäidata ja müüa aina kasvas. Kooli alumiselkorrusel seati lauad-pingid ritta ningväikesed ja suuremad kokad seadsid omahoolega valmistatud toidud lauale laiali.Konkursi eesmärk oli müügist saadud tuluannetetada Jaapani maavärina ohvrite toetuseksning seega pani igaüks oma laualeka südametunnistuse järgi valitud numbritegahinnasildid. Huvilisi hakkas hoogsastikogunema ning peagi oli laudade esinekauplemissuminat ja rahakõlinat täis. Toitudeseast võis leida näiteks värskeid lavašširulle,magusaid trühvleid, traditsioonilisisingirulle ja tumedaid moorapalle. Silmi eisaanud ära ka õhuliselt kohupiimakoogilt,kartulisalatilt, täidetud munadelt ning pehmeteltmoosimuffinitelt. Äärelaual ilutsesidmaasika-viinamarja väikesed pallikesed,kreemi ja puuviljadega küpsisekoogikesed.Veel leidus huvilistele korvikesi, pitsapirukaidja ka kirjut koera. Ega küll küllaleliiga ei tee ning paljusid rõõmustasid niimõnedki küpsisetordid. Selle magusatrallipeale oleks soovinud veel rüübata omatehtudmahlajooki. Rahakotirauad laialija taskud tühjenemas ostsid õpetajad, külalisedja õpilased peaaegu lauad puhtaks.Kõht peotoitu täis ja tujugi pidulik, suundutiaegsasti saali ja sätiti end mugavaltKevadkontserti kuulama.“Kokkade konkursist võtsid osa:I klassist – Kaisa, Carmelin ja Carmeliniema, Arabella, Irina, Laura ja Laura emaII klassist – Marina, Dianna ja Dianna ema,Kevin, Edgar, Jarko ja Jarko ema, EgneLii, Helena, Dorisanna ja Dorisanna ema,Kadi-Mai, Janno, Mehis ja Janno õdeV klassist – Richard, Aleksander, Markusja Melanie.ÜRO Eesti Assotsiatsioon Peasekretäri ktKadi Neemre kirjutas meie kooliperele, et„…nii temal, kui tervel ÜRO Eesti Assotsiatsioonimeeskonnal on äärmiselt heameel kuulda, et Paldiski Gümnaasium otsustastoetada Jaapani maavärinaohvreid,ühendades nii põneva Kokkade konkursi,Kevadkontserdi kui Jaapani toetuskampaania:)Iga toetus, ükskõik kui suur võiväike, on ülimalt oluline näidates nii meiesolidaarsust hädasolijate suhtes. Küllap aidataksemeid samamoodi, kui meil peakskunagi abi vajama minema.“Suur-suur aitäh Teile kõigile, kes osalesidmeie Kokkade konkursil ja Kevadkontserdil!Paldiski Gümnaasium tähistab mai lõpusoma 17.sünnipäeva.Birgitta TintsKaidi MeltsInga JüriojaPALDISKI GÜMNAASIUMI UUS VÕISTLUSVORMPaldiski Gümnaasiumi hoolekogu eestvõttelja heategevusfondi „Uus Laine” oluliselja hindamatul materiaalsel toel sai teoksgümnaasiumi sportivate õpilaste ammuneunistus – uued ja ilusad koolivärvidesspordirõivad.Enam ei pea Harjumaa koolide erinevatealade meistrivõistlustel pidevalt võistlevadmeie kooli õpilased, häbenema oma vormipuudumist ja kadestama teiste koolidevõistlejaid.Paldiski Gümnaasium tänab heategevusfondi„Uus Laine” ning loodab ka edaspidiselekoostööle.Harjumaa koolide (kuni 6. klass) võrkpallimeistrivõistlusteturniiri parimaid mängijaid– Sten OimandiUut võistlusvarustust esitlevad Harjumaakoolide võrkpallimeistrivõistlustel kolmandakoha saavutanud Paldiski Gümnaasiumi6. klassi õpilased.Piltide autor: Petri Hütt Paldiski Linnaleht nr. 5/96\nl i n n a l e h t • n r . 5/96 2011Naerulinnu uudisedVeel enne suvepuhkust on olnud lasteaias Naerulind kiire aeg. Toimunudon mitu huvitavat ja vajalikku koolitust. 11. mai pärastlõunatõi nii mõnelegi meie linna liiklejale muige suule, et mida üksseltskond naisi Rae ja Pakri tänava ristmikul küll teevad? Teooriajasõiduõpetaja Margus Mets OÜ-st Autosõit koostöös Maanteeametigaviis meie majas läbi lasterühmade saatja koolituse, millesosalesid ka mõned meie kolleegid lasteaiast Sipsik ja PaldiskiGümnaasiumist. Teoreetiline loeng sisaldas endas seadusandlikuosa, peatumismärguannete andmist ja sellega kaasnevaid ohtusid.Kiiruse mõju reageerimis-, pidurdus- ja peatumis-teekondadele,samuti nägemisele. Kuidas lasterühma koostada, kus asub saatjaja lapsed ning millised abivahendid oleksid hädavajalikud. Tänavaltoimus aga teooriale järgnev praktiline osa, mis hõlmas endaslasterühma (rühm moodustati siis koolitusel osalejatest) saatmistreaalses liikluses. NB! Lasterühma saatja on võrdväärsete õigustegaoma volituse piires liiklusreguleerijaga ja tema korraldused onliiklejatele kohustuslikud.19. ja 24 mail toimus kaheosaline lasteaiaõpetaja jaoks vajalikning ka huvitav koolitus „Õuesõpe: mängud ja aktiivsed tegevusedõues“ . Koolituse esimene osa seisnes käelises tegevuses. Saimeuusi ideid ja palju uusi oskusi meisterdamisest looduses jalooduslikest materjalidest. Koolituse teine osa koosnes aga mängulisteõppetegevuste läbiviimisest õues. Poole koolitusest hõlmasteooriaosa, teine pool möödus õues parktilisi oskusi omandades,harjutusi ja õppemänge ise läbi tehes. Saime jälle paljude teadmisteja kogemuste võrra rikkamaks! Õuesõppe viisid läbi koolitusfirmaLogoserv projektijuht ja koolitaja Ervin Laanvee ningpraktiliste töötubade juhendaja Piret Laanvee.20. mail külastasid meie lasteaeda kolleegid Tallinna lasteaiastMutionu. Toimus ringkäik ja majaga tutvustamine ning kogemusteja ideede vahetamine kohvilaua taga.Loetud päevad on jäänud meie suvepuhkuseni. Sigin- sagin siinmajas veel ei lakka. Taas on vaja saata meie Muumi rühma koolieelikudkooli. Pidulik aktus selleks puhuks toimub esmaspäeval,30. mail kell 18.00. Valmistume ka esinemiseks Paldiski perepäevalja Laulasmaa rahvatantsupäeval, mis toimub 2. juunil.Nii saabki läbi meie töine õppeaasta. Oodata jääb vaid suve. Suvion aeg, kus koguda energiat, soojust ja muljeid, et vastu minnauuele õppe- ja tööaastaleLasteaed Naerulind soovib kõigile sooja ja ilusat, peagi algavatsuveaega!Taive KikasLasteaia Naerulind direktorÕpetajad näitlejarollisJuba mitmeid aastaid on olnud lasteaias Naerulind suureks sündmuseksmeie tööka kollektiivi poolt esitada teatrietendus lastele.Nii sai see teoks ka sellel õppeaastal. Sai omavahel arutatud ningüksmeelselt otsustati, et lavastajaks on seekord õpetaja KatrinHüpponen- Veskioja. Etenduseks valiti näidend „Jussikese seitsesõpra“. Näitemänguks valmistuti põhjalikult, tehti hoolega prooveja otsiti oma osatäitja esitamiseks sobivaid kostüüme.11.mail esitatud näidendit tuli vaatama kogu lasteaia pere. Kõikelasid oma rolli sisse nagu tõelised näitlejad ja peaosalise Jussinaei peljanud üles astuda ka meie tubli direktriss Taive Kikas. Taasleidis kinnitust, et igas täiskasvanus on peidus lapsemeelsust.Säravsilmil jälgisid lapsed oma lasteaia ja rühma õpetajaid näitlemasja tantsimas. Etendus õpetas lapsi sõpra leidma ja hoidma,abivalmis ja töökas olema ning et puhkus on seda magusam midatöökam oled. Dekoratsioon ja rekvisiidid ise olid tõelised vaatamisväärsusedning lastel avanes hea pilguheit minevikku, kuidasja millega vanasti tööd tehti. Jussikese teema andis lasteaias veeljärgnevatekski päevadeks tegevust; loeti raamatut „Jussikese seitsesõpra“, joonistati näidendi teemal, lapsed etendasid kuuldut-nähtutoma rühma õpetajatele jne.Kordaläinud näitemäng tekitas hea tunde meis kõigis ning hüvamõtte, et see on meie lasteaia tore traditsioon.Karin AbeLasteaia Naerulind õpetajaPaldiski Linnaleht nr. 5/96\nPaldiski Naisteklubi sai 10aastaseks!Keegi meist ei saa valida aega, milles elame.Praegu on kõigil raske – nii töö kaotanud noortelkui ka eakamatel, kes aduvad, et ei ole enamjaksu ümberringi toimuvat mõjutada. Kuidassiis see aeg üle elada? Kust leida seda särtsu, misaitaks muredest ja masendusest üle saada?Meie tillukeses kodulinnas tuntakse üksteist– pea igaüks teab kedagi, kellelt võib saada moraalsettuge ja kellega koos midagi huvitavat ettevõtta. Sest nagu juba piiblis öeldud: „Inimene eiela üksnes leivast.“2001. aasta septembris tegi Alla Gribunina PunaseRisti Paldiski osakonnale ettepaneku asutadameie linnas naisorganisatsioon. Selle mõtteoli talle välja pakkunud frau Müller Breemenilinna Katoliiklike Naiste Liidust. Alla Gribuninahaaras ideest innukalt kinni – ja 20. mail 2002.aastal sai Paldiski Naisteklubi mittetulundusühingunaregistreeritud. Klubi tegeliku asutamiseajaks loeme aga siiski 2001. aasta septembrit,mil Naisteklubi oma tegevust alustas.Algusest peale on see klubi olnud mõttekaaslasteliit, mis ühendab erinevas vanuses, erinevateerialadega ja samas ka kõige eripalgelisematehuvidega inimesi.Kuulus prantslane Antoine de Saint-Exupéry onöelnud, et „suurim luksus inimese jaoks – seeon suhtlemine!” Just suhtlemine on peamine kameie klubi tegevuses. Siia alla kuuluvad kohtumisedhuvitavate inimestega, küllakutsutudarstidega peetud vestlused tervislikest eluviisidest,reisid ja ringsõidud nii siin- kui sealpoolEesti piire, samuti teatri- ja näitusekülastused,loengud muusikast, luuleõhtud ja ka meie klubiliikmete aktiivne osalemine linna avalikus elus.Naisteklubi liikmed osalevad aktiivselt iga-aastaselheategevusüritusel Blagovest. 2010. aastasuvel võtsid Naisteklubi liikmed koos meiekaaslinlastega agaralt osa annetuste kogumisestVenemaa tulekahjuohvrite abistamiseks.Alla Gribunina juhatusel harrastatakse koorilaulu,rõõmustades muusikasõpru repertuaarigavene, eeesti ja saksa heliloojate loomingust.Naisteklubi koor on oodatud esineja kõigil ülelinnalistelpidulikel üritustel, meie koor on mitmeidkordi esinenud ka Vasalemmas ja olnudise külaliste võõrustajaks.Rahvatraditsioone järgides tähistavad klubilasedselliseid tähtpäevi, nagu uusaasta, jõulud jalihavõtted, ka mitmetel muudel puhkudel korraldatakseteeõhtuid, kus alati on laual naisteendi valmistatud road.Mitu korda aastas külastavad Naisteklubi liikmedkoos oma kaaslinlastega Pühtitsa nunnakloostrit.2006. aasta oktoobris sai teoks palverännakmööda Novgorodi, Pihkva ja Petseri pühakodasidja külastati sealseid kloostreid. ReisValamo saarele kujunes selles osalenutele vaimseltväga kirgastavaks – kõiki vaimustas Valamoiidsete pühapaikade, kirikute ja kloostri ilu.Vaatamisväärsuste külastamise entusiast ja peaorganiseerijaon klubi liige Alla Garmaš. Igalaastal tutvuvad Naisteklubi liikmed aina uuteja uute tähelepanuväärsete paikadega nii Eestiskui väljaspool meie vabariigi piire.2007. aasta juulis käisid Paldiski Naisteklubiesindajad meie sõprade, Baieri KatoliiklikeNaiste Liidu kutsel Saksamaal. Tutvuti terve reaIda-Baierimaa linnadega, kus kõikjal sai meienaistele osaks soe ja sõbralik vastuvõtt. Sellesõidu ajal sai hästi palju suheldud ja vastastikkukogemusi vahetatud. Võõrustajad korraldasidoma külaliste auks kontserdi. Selle meeldejäävakülaskäigu sisu võib kokkuvõtlikult väljendadakahe lausega: „Armasta oma ligimest!“ ja „Jagaoma õnne teistega!“.Iganädalaselt saab meie klubis kokku seltskondnaisi, kellel on sõna otseses mõttes kuldsedkäed – nad koovad ja õmblevad imelisi asju jameisterdavad miniatuurseid käsitööesemeid.Naljaga pooleks nimetame neid hellitavalt oma„kerijateks-kudujateks“. Alati, kui meile saabuvadkülalised Vasalemmast, sätivad naised omanäputöödest üles näituse, mida on alati ka väärikalttunnustatud.2010. aasta novembris korraldas Naisteklubiluuleõhtu, kuhu olid oodatud kõik luulehuvilised.Sellele üritusele kutsuvaid plakateid linnasüles riputades ei teadnud keegi, kes üldse kohaletulevad. Korraldajate üllatus oli suur, kui lisakslüürilise hingelaadiga naistele kogunesid omalemmikluuletusi ette lugema ka päris eakad, kelvanust kaugelt üle 80. Abielupaar Andrei ja JuliaTerentjev deklameerisid peast oma lemmikautoritevärsse, vaimustades kõiki kohalolijaidoma ennastunustava kirglikkuse, entusiasmi javarjamatu kiindumuse ning hellusega teineteisesuhtes. Kõige eakam luuleõhtul osaleja oli SuureIsamaasõja veteran Mihhail Lešinov, kel tänavutäitub 85. eluaasta – ja temagi luges oma lemmikluuletusipeast!Naisteklubi on tänulik Paldiski linnavalitsuseleja Paldiski Põhjasadama juhtkonnale toetuseeest, mis kõigile meie ettevõtmistele on osakssaanud: meie kasutusse antud ruumide eest, kussaame oma tegevusi läbi viia, laulukoori esinemisrõivasteeest ja ringsõitudeks transpordi võimaldamiseeest. Aitäh mõistmast, et meie klubion tõesti vajalik.Soovime, et võimalusest meie Naisteklubi tegevuseskaasa lüüa haaraksid kinni ka Paldiskiselavad eestlased. Rasketel aegadel peavad inimesedüksteisele eriti toeks olema. Meil oleks vägahea meel võtta oma klubi liikmeteks ka Eestinaisi ja pakkuda neilegi meelepäraseid tegevusija ettevõtmisi. Valik on teie – tere tulemast!Sageli öeldakse, et asendamatuid inimesi ei ole.Meie klubi liikmed võivad sellele väitele küllvastu vaielda, sest Naisteklubi asutamisest alateson Alla Gribunina meie kollektiivi süda jahing. Just tema on see, kelle eestvedamisel jakorraldamisel on praktiliselt kõik meie klubi ettevõtmisedteoks saanud. Jumal on teda õnnistanudloomupärase ande ja oskusega inimestegasuhelda, empaatiavõimega, peenetundelise jamõistva juhi omadustega. Tänu tema eeskujuleon meie klubi naised õppinud olema kannatlikumadja tähelepanelikumad, seda ka omavahelsuheldes. Tänaseks on meie klubist saanud tõelineperekond, kus ollakse hingeliselt lähedasedja alati valmis üksteist toetama.Tõsiasi, et Paldiski Naisteklubi on tegutsenudjuba 10 aastat, tõestab selgesti tema elujõudu jaeluõigust.Kirjanik Jelena Skulskaja on kunagi öelnud:„Praegune majanduskriis saab varem või hiljemläbi, selles pole kahtlust. Ja meie jaoks ontähtis see raske aeg mitte üksnes üle elada, vaidjääda seejuures inimesteks, muutumata tagaaetavateksjänesteks või irevil hammastega huntideks.“Naisteklubi asutajaliigeAlbina SterzlevaLasteaia SIPSIK kollektiiv tänab veel kord Naisteklubi eesotsasAlla Nikolajevna Gribuninaga lasteaiale osutatud abi eestnukkudele rõivaste õmblemisel. Võiks öelda, et nukkudelalgas teine elu ja nüüd saavad lapsed taas nautida omalemmikmänguasjadega mängimist. Paldiski Linnaleht nr. 5/96\nEestis upub igal aastal liiga palju inimesil i n n a l e h t • n r . 5/96 2011Kuigi võrreldes 15 aasta taguse ajaga on uppumisioluliselt vähem, upub igal aastal endiseltsuur hulk inimesi. Möödunud aastal lõpetasoma elu märjas hauas 97 inimest, selle aasta esimeseviie kuuga on Eestis uppunud juba kümmeinimest. Enim upub 40–49-aastasi, suuresülekaalus on mehed.Uppumiste peamine põhjus on nõrk ujumisoskusVähese ujumisoskusega inimesed kipuvad omavõimeid üle hindama, ujutakse liialt sügavassevette, kus jalad enam põhja ei ulata. Väsides tekibpaanika, mis viib sihitu rabelemiseni, misomakorda soodustab kiiret vee alla vajumist.Meeste puhul on uppumissurmade põhjuspeamiselt alkoholijoove. Ei maksa arvata, etoht uppuda ähvardab vaid suure joobe puhul– juba väike joove või pohmell mõjutab inimestpiisavalt, et vees viibimine ohtlikuks muutub.Alkoholi tarvitanu väsib kiiresti, lisaks tekivadreflektoorsed südamevereringesüsteemi talitusehäired. Kiiresti võib tekkida alajahtumine ja jäsemeteverevarustus võib järsult halveneda.Vee ääres tuleb lastel silm peal hoidaLaste järelevalveta jätmine on väikeste lastegajuhtuvate õnnetuste peamine põhjus. Liialt tihtiusaldavad lapsevanemad oma noorimad pereliikmedvanemate õdede-vendade hooleks, kellelei pruugi jätkuda piisavalt tähelepanu väikelapseeest hoolitsemiseks. Samuti kipuvad vanemadunustama, et veesügavus või lainetus, mistäiskasvanu jaoks on väike, võib lapsele osutudaeluohtlikuks.Nii lapsed kui täiskasvnud peaksid ujuma selleksette nähtud kohtades. Liiga kiirevoolulissejõkke või suure lainetuse korral merevetteminna on arutu risk. Tundmatus kohas vettehüpates võib inimene sattuda keeristesse võiveekasvudesse, hulgaliselt vigastusi juhtub vettehüppamisel selleks mitte ettenähtud kohtadest,näiteks sildadelt ja muulidelt. Tuleb meeles pidada,et kohtades, mis ei ole ujumiseks ette nähtud,võib leiduda veealuseid poste, kive, kändeja muud. Samuti võib põhi olla reostatud teravateja ohtlike esemetega.Päästevest tagab veekogul ohutuseVeekogule minnes tuleb alati jälgida ilmateadetja veenduda, et ilmastikuolud on veekogule minekukssobilikud. Päästevest selga ning töökorrasja laetud sidevahend taskusse – alles siis võibveekogule minna. Sagedasemad veesõidukitegajuhtunud õnnetuste põhjused on paatide ülekoormamine,paadisõit alkoholijoobes, sõidukskõlbmatute paatide kasutamine ja kogenematusjuhtimisel. Nende õnnetuste puhul saaks uppumisivältida, kui kaatri, jahi või paadiga sõiteskasutaksid kõik inimesed neile sobiva suurusegapäästeveste.Ära lase purjus sõpra vette!Mai lõpul algas teavituskampaania, mis manitsebalkoholi pruukinuna vette mitte minema.Suvisel ajal kasvab veeõnnetustes hukkunutearv kolm kuni neli korda ja siis tõusevadki esilejoobes inimestega juhtunud õnnetused. Nädalapäevadeston kõige ohtlikumad reede ja laupäevehk päevad, mil kõige enam puhatakse. Puhkusejuurde aga kuulub meie kultuuriruumis olenevaltseltskonnast suuremal või vähemal määralalkohol. Alanud kampaania, et seltskonnagaveekogude äärde kogunedes võetakse pahatihtikaasa alkohol, mida pruukinuna ja sellest «julgustsaanuna» kiputakse oma võimeid üle hinnatesvette ujuma. Olles ohtudest teadlik, onvõimalik säästa mitmeid elusid.Igakuuüle50soodushinnagapakkumise.Calcistrong-800+Mg+D3tblN200Kaltsiumtagabluudetugevusejatervedhambadningonvajaliksuurenenudkehalisekoormusekorral,rasedusejaimetamiseajal,menopausijärgselt.MagneesiumjaD – vitaminsoodustavadkaltsiumiimendumist.Magneesiumonvajalikveelsüdame,vereringe,lihastejanärvisüsteemitööks,lõdvestablihaseidjamõjubkrampeennetavaltT avahind807EUR .12627EEK .Soodushind 640EUR .10014EEK .T avahind1303EUR .20388EEK .Soodushind 1040EUR .16272EEK .Arthrobalanstbl500mgN120Liigestekulumise,põletikulisteprotsessidejakahjustustetulemusenavähenebkõhredesjärkjärgultglükoosamiinisisaldus.Ethoidaäraliigestegaseotudprobleemeningvähendadajubatekkinuid(liigestevalulikkus,jäikusjne),tulekstäiendavaltmanustadaglükoosamiini.Annustamine:1tablettpäevas.Paldiski Apteek E-R9.00-18.00,L-P suletud Tel6741310PaldiskiharuapteekMaximas E-R10.00-19.30,L-P 10.00-17.45 Tel6717170Apteek1kliendikaardigasoodustusostult5%(v.a. retseptiravimid)!Teretulemastmeieapteeki!Paldiski Linnaleht nr. 5/96\nLasteaias SIPSIK etendati 11. mail nuku- ja muusikalavastustP. Rimski näidendi “Pan Kotowski” põhjalkauni mängu ja tekitatud hea meeleolu eest tänada teatrinäitlejaidTamara Matjaninat (rebane), Vassili Jakovlevi (pan Kotowski) jaJegor Jakovlevi (koer Auh-Auhski) ning etenduse lavastajat JuriMihhaljovi, heliloojat Anatoli Raiti ja nukukunstnikku TamaraMatjaninat.Pärast kohtumist suhtlesime näitlejatega ja nad jutustasid, et valmistavadmeie laste jaoks ette uut lavastust, mis kantakse esimeselsuvekuul ette lausa vabas õhus – lasteaia platsil leiab aset muinasjutulinemuusikaetendus.Väikesed vaatajad tulid ettenähtud päeval ja kellaajal koos õpetajategamuusikasaali ning seadsid ennast mugavalt sisse – kõiknad ootasid läbematult etenduse algust ja kohtumist Narva teatri“ILMARINE” juba armsaks saanud näitlejatega.Maikuu on teatris “ILMARINE” pühendatud Poolale, mistõttutoodi sedapuhku meie kasvandike ette Poola muinasjutt “PanKotowski”. Näitlejate ere ja tundeküllane mäng lubas edastadalastele muinasjutu kogu mõtte ning nad said aru, et ligimesteleei tohi halba soovida. Loo kõige lõbusamaid ja kütkestavamaidhetki tõstsid esile ka lustakad laulud ja saatemuusika. TahaksimeKohtumise lahutamatu osa – näitlejate ja laste ühisfoto1. – 9. mai viidi Türgis Bodrumi linnasläbi konkursid LITTLE MISS WORLD jaMISTER WORLD.Eestit esindas seal meie linna seitsmeaastane elanik,väike Karina Jedigarova, kellele omistati 7-9-aastastevanuseklassis tiitel LITTLE MISS GLOBE ning ühtlasika tiitel MOST BEAUTIFUL FACE (KÕIGE KAUNIMNÄGU). Õnnitleme Karinat võidu puhul!Jedigarovite perekond tänab linnavalitsust 250 eurosuuruse toetuse, fondi UUS LAINE 100 euro suuruserahalise annetuse, perekond Strelkove osutatud materiaalseabi ning Marina Zahharovat retrostiilis kleitidekujundamise ja õmblemise eest.Konkurssi puudutava informatsiooniga saab tutvudaveebisaidil http://www.slag.am/10 Paldiski Linnaleht nr. 5/96\nl i n n a l e h t • n r . 5/96 2011Paldiski õigeusukirikus alustas taas tööd laste pühapäevakoolPühapäevakool tähendab lastele mõeldud õppetunde,mille käigus räägitakse neile arusaadavalviisil õigeusu alustest ja jutustatakse piiblilugusid.Nimetuse on selline kool saanud õppetöötoimumise päevast, sest harilikult viiakse tundeläbi vahetult kirikus jumalateenistuse ajal võipärast seda. Peamine õppeaine on kahtlematajumalasõna. Lapsed õpivad tundma Vana ja UueTestamendi olulisemaid sündmusi, katekismustja pühakute elulugusid, tutvuvad kirikupühadeja õigeusu jumalateenistuse aluspõhimõteteganing õpivad kirikuslaavi keelt ja kirikulaule.Pühapäevakooli kasvandikud võtavad rõõmugaosa ettevalmistuste tegemisest suurteks kirikupühadeksja stendide kujundamisest.Pühapäevakooli korraldamise põhiliste eesmärkidehulka kuulub lastes kristliku maailmavaatekujundamine. Last õpetatakse vanemaid austama,nooremate eest hoolitsema ja ligimestessetähelepanelikult suhtuma, moraali- ja kõlblusereegleidjärgima, oskama teistele kaasa eladaning nägema ja hindama headust, sest see kõikaitab kasvatada lapse südant. Pühapäevastes õppetundideskasvandikud mitte üksnes ei tutvuõigeusukiriku aluste ja tavadega, vaid õpivadka mõistma hingelise tasakaalu ning vaimse jakehalise kasvamise seadusi, valima iseseisvaltõigeid lahendusi ja suhtuma oma ülesannetessevastutustundlikult.2010. aasta oktoobrikuus algasid Paldiski PühaSuurmärter ja Tervendaja Panteleimoni kirikujuures taas pühapäevakoolitunnid, mis varemtoimusid isa Aleksei Kolossovi ajal. Koolis käivadlapsed alates neljandast-viiendast eluaastast.On märgatud, et pühapäevakoolis õppivadlapsed on heasüdamlikud, sõnakuulelikud ja tähelepanelikud.Tänapäeva maailmas on paljudmoraali alustoed kõikuma löönud ja seetõttuon tähtis, et inimene õpiks heal ja kurjal vahettegema. Pühapäevakoolis rajataksegi selliseleTänu hoolimise ja tähelepanu eestVeteraniorganisatsioonide Liit ja PaldiskiVene kogukond avaldavad sügavat tänuPaldiski linnavalitsusele ja isiklikult hrKaupo Kallasele restoranis Valge Laev korraldatudpiduliku lõuna rahastamise eest,millega tähistati 8. mail fašismi üle saavutatudvõidu 66. aastapäeva. Suur tänu rikkalikultkaetud laua, lillede ja südamlikesoovide eest!Suur tänu ka Nadežda Smirnovale (Kaubamajakauplus) toidupakkide kinkimise eestneile veteranidele, kelle tervislik seisundei võimaldanud neil 8. mai pidulikul lõunasöögilosaleda. Veteranidele anti üle 22kingipakki.Eriline tänu Paldiski Põhjasadama juhatajalehr Aleksei Tšultsile rahaliste kingitusteja õnnitluste eest, mis said osaks kõikidelePaldiskis elavatele veteranidele. Kõik 54veterani said Põhjasadama juhilt 35 eurot.Täname teid kõiki veel kord Suure Isamaasõjaveteranidele osutatud tähelepanu,hoolivuse ja materiaalse toetuse eest! AndkuJumal teile tervist ja jõudu!Õnnitleme kõiki veterane ja nende pereliikmeidolnud pidupäeva puhul. Soovimevahetegemisele alusmüür. Koolieeliku kujunemiselon kõige olulisemad tõele avatus, siirus,rühmasuhtluse kujundamine ja õigete eeskujudevalimine, mistõttu on õppetöö suunatud sellele,et õpetada last Jumalat armastama, kirikutmõistma, oma andeid ja oskusi kasutama ningorienteeruma sellele, et inimestesse tuleb suhtudahästi.Paldiski kiriku preester isa Nikolaiteile tugevat tervist ja palju kauneid päevioma lähedaste keskel!Veteranide nõukogu,Vene kogukondÕnnitleme laste instrumentaalansamblit „Melodija“ ja selle juhti IvanŠtšegolevi saavutatud I koha eest (instrumentaalmuusika kategoorias)23. –24. aprillil 2011 Narvas toimunud rahvusvahelisel konkurss-festivalil„Narva kevad“.Täpsem info selle sündmuse kohta: www.narvaspring2010.narod.ruPaldiski linnavalitsus,Paldiski Linnalehe toimetusSüdamlikud õnnitlusedAleksandra Judinile90. aasta juubeli puhul!Soovime tervist ja kõike kaunist!Paldiski Linnalehe toimetusPaldiski Linnaleht nr. 5/96 11\n6. mail viidi meie linnas läbi Orienteerumispäev2011.Seda spordiüritust korraldab Paldiski linnavalitsusetoetusel Paldiski Huvikeskus.Ürituse eesmärk on ahvatleda lapsi ja nooriaktiivselt spordiga tegelema ja harrastamatervislikke eluviise.Tänavu toimusid võistlused neljas vanuseklassis,kuhu kuuluvad vastavalt 5.-6., 7.-8., 9.-10. ja 11.-12. klassi õpilased. Kokkuosales 12 võistkonda: 7 võistkonda PaldiskiVene Gümnaasiumist ja 5 Paldiski Gümnaasiumist.Sellel aastal oli distantsi pikkus3,7 km ja kontrollpunkte (KP) oli rajal 7.Stardis said kõik võistkonnad legendigavarustatud kaardi, millel olid märgitudKP-d, ja kiibi, millega tuli fikseerida KP-sviibimine. Rada loeti õigesti läbituks, kuivõistkond liikus kogu distantsil (läbi kõikidekontrollpunktide) täiskoosseisus ja kalõpetas võistluse tervikuna.Võitjaks tulid kõige paremat aega näidanudvõistkonnad.5.-6. klasside hulgas oli võitja PaldiskiGümnaasiumi võistkond LEOPARD, kelletulemus oli 00:31:081. Melanie Juhkam2. Romi Maškovski3. Andres Rein4. Aleksander Jakobson5. Markus Kirsipuu7.-8. klasside hulgas oli võitja PaldiskiGümnaasiumi võistkond KAJAKAS, kelletulemus oli 00:25:391. Ester Lantsev2. Mirell-Antuanette Kats3. Daniel Ojaaru4. Robin Kinnunen5. Joonas Tammeaid9.-10. klasside hulgas oli võitja PaldiskiGümnaasiumi võistkond PALDISKI NK,kelle tulemus oli 00:25:231. Kenneth-Martin Kreitsmann2. Tõnis Valk3. Rivo Mölder4. Ayrton Ardon5. Henry Veskioja11.-12. klasside hulgas oli võitja PaldiskiVene Gümnaasiumi võistkond 11 KLASS,kelle tulemus oli 00:24:571. Andrei Šenderjuk2. Oleg Kamoza3. Vladislav Sahharov4. Ksenia Antonjuk5. Olesja RešnjakVõitjatele anti üle mälestuskarikad ninglisaks sellele said kõik võistluses osalenudaukirja ja neid kostitati maiustustega.Tohutu suurt tänu Orienteerumispäeva2011 korraldamisel ja läbiviimisel osutatudabi eest väärivad meie linna gümnaasiumid,kehalise kasvatuse õpetajad JaanusSaat ja Valentina Volkova ning peakohtunikVladimir Savinov.Kõiki rajal saavutatud tulemusi on võimalikvaadata siin:http://mail.srd.ee/srdsk/results/201105_Paldiski/splits.htmI koha võitnud Paldiski Vene gümnaasiumi 11. klassi meeskonnaautasustaminePaldiski gümnaasiumi võidukas meeskond PALDISKI NKI koha pälvs Paldiski gümnaasiumi võistkond LEOPARDSpordiuudised15. mail toimusid Paldiski ujulas lahtised meistrivõistlused lestaujumises. Need viiaksetraditsiooniliselt läbi kord aastas Paldiski linnavalitsuse toetusel. Võisteldi kahevõistluses 50SF ja 50 BF. Kõige pisemad olid 2006. aastal sündinud sportlased, kõige vanemate sünniaastaoli aga 1998. Võistluses medalite eest osalesid Paldiski klubi Kuldlest, Maardu klubi Maardu,Leedu klubi Akvanautas ning Tallinna klubide Fortuna, A. Tulki ja Meduus esindajad.Ühtekokku oli sportlasi 130. Kõik lapsed näitasid häid tulemusi.Võistlused tähendavad alati põnevust, võidurõõmu või kurbust ebaõnnestunud esinemisepärast – nii kujunebki välja sportlase iseloom.Meie medalivõitjad:Kuld J. Kondrakov (2006), K. Bobrovskaja (2004), D. Smirnova (2003), S. Silitšenko(2001), K. Morozova (1999), A. Undozerov (2000), I. Barnatski (1999), A.Beljajev (1998)Hõbe T. Mirošnitšenko (2006), V. Strelnikova (1998), K. Balahhontsev (2002), D.Savinov (2001)Pronks G. Žukov (2005), G. Šved (2004), J. Pärnik (2003), D. Prudnitšenko (2001), P.Antonjuk (2000), D. Dotsenko (2000).Võistluste kõige eredam ja kaasahaaravam sündmus oli võistkondade teatevõistlus. Meievõistkond tuli kogu oma klubi ees suurt vastutust tundes ja spordisõprade tohutu toetusenajal määratu suure edumaaga esimeseks!SK Kuldlest usub nüüd, et järgmisel hooajal on medalisaajaid meie seas veelgi rohkem jarekordid on veelgi uhkemad.Meie teatevõistkond (S. Silitšenko, D. Bobrov, P.Antonjuk, E. Visbek, K. Morozova, I. Barnatski,V. Strelnikova, A. Beljajev)12 Paldiski Linnaleht nr. 5/96Klubi KULDLEST kõige väiksemad ujujad\nl i n n a l e h t • n r . 5/96 2011lugeja kiriAjalehe toimetusse pöördus üks Peetri tn20 korteriühistusse kuuluvatest omanikest(oma nime palus ta ütlemata jätta), kes eiolnud rahul juhatuse tööga ja kes teatas,et ühistule kuuluv maa-ala on prahti täis.Kuna elanikelt võetakse majaümbrusekorrashoidmise eest tasu, on neil õigusnõuda puhtust, aga selle omaniku kinnitusel„ei tee keegi midagi”.Korra puudumisest rääkides mainismajaelanik veel üht asjaolu. Möödunudtalvel kukkus alla Peetri tn 20 majakoridorirõdu sein. Tema sõnul olikorteriühistu esimehe reageering elanikenördimuse peale maja ees vedeleva rõduosapärast niisugune: „Kas ma pean selle siisise ära koristama?”Ühtlasi kinnitas toimetuse poolepöördunud elanik, et trepikodade eespaiknev kõnnitee on täis eraisikute autosid.Majas elab palju invaliide, trepikodadelähedusse pargitud autod aga takistavadnende liikumist. Elanikud olid sunnitudseoses sellega ühistu esimehele avaldusekirjutama.„Ühistus on kuhjaga probleeme,” kurdabmajaelanik. „Kuhu peavad elanikudpöörduma, et ühistus siiski kord majjasaaks?”Korteriühistu juhatuse esimehe NataljaOrlova kommentaarOn väga solvav kuulda, et meil „ei teekeegi midagi”. Meie ühistu majahoidjakoristab kohusetundlikult majaümbritsevat territooriumi, kuid kahjukson paljudel elanikel harjumus linde toita jatoidujäätmeid visatakse selleks otse aknastvälja. See reostab väga õue, aga nagu te isegimõistate, ei saa majahoidja ööpäevaringseltterritooriumi koristada. Ma võin selleleveel lisada, et majas on üheksa koera jakõigest kaks loomaomanikku koristavadoma hoolealuste väljaheiteid. Nii etelanikud peavad ise pöörama tähelepanuoma harjumustele, mille tagajärjel maa-alapidevalt reostub.Teataval määral võis põhjustada prahitekkimist meie ühistule kuuluval maalvanade puude langetamine. Veidi aegatagasi pöördusime linna juhtkonnapoole palvega osutada meile kaasabi selleteenuse tasuta tellimisel ettevõttelt PaldiskiLinnahoolduse OÜ. Linnapea hr KaupoKallas tuli meile antud küsimuses vastuja selle eest talle suur aitäh. Puust jäänudoksad (esialgu on õnnestunud kavas olevastkolmest puust maha saagida kõigest üks)on kuhja kogutud ning praegusel hetkelon need Peetri tänava sõidutee ääres jaPaldiski Linnahoolduse töötajad viivadneed minema.Rõdusein kukkus alla tugeva tuule tõttu.Sein on väga raske, inimene ei jõua sedamaastki kergitada ja muidugi ei jaksamajahoidja seina ära koristada, rääkimatajuba sellest, et praegu polegi seda kuhugikoristada – tavalisse prügikasti seinei mahu. Kord aastas tellime ühistulekonteineri suuremõõtmelise prahi jaoks.Enamasti ei õnnestu meil seda kahjuks teha,sest niisugune teenus on kallis. Praegusekson konteiner juba tellitud ja lähipäevadelveetakse rõdusein meie territooriumiltminema.Vahetult trepikodade ette autosid ei pargitaja kirja parkimise kohta ei ole mulle keegisaatnud – ma kuulen sellest üleüldseesimest korda. Mõne päeva pärast toimubühistu koosolek, kus määratakse kindlaks,millisel kohal tohib parkida iga üksikutmeie ühistu elanikele kuuluvat autot.Nende fotode põhjal võib teha järelduse,et Peetri tn 20 korteriühistu õu on heasseisukorras: siin on puhas, trepikodadevälisuste ees kasvavad lilled, pargitud autodei häiri jalakäijate liiklemist. Kell 3 päevalteeb majahoidja veel tööd.(Fotod on tehtud 23. mail.)Paldiski Linnaleht nr. 5/96 13\n. juunil toimub issi kirikusLauluraamatuaasta raames Eesti EvangeelseLuterliku KirikuLäänearju praostkonna laulupäevksteist peab oidma.Laulupäeva jumalateenistus ja kontsert algabkell !."", osalevad praostkonna vaimulikud, kooridja muusikud. Solist annaLiina %&sa.Sissepääs on tasuta.Olete oodatud!14 Paldiski Linnaleht nr. 5/96\nKohalik hääl onnüüdsest kõlavamOlen korduvalt kuulnud omavalitsusjuhtekurtmas, et nende piirkonnastoimuvat ei kajastata piisavalt üleriigilisesmeedias ning et meediat ei huvitakohalikul tasandil toimuv. Nüüd onsee aeg möödas, sest alates 15. aprillistalustas kohalike uudiste portaal eestielu.eekoostööd Eesti suurima internetikeskkonnagaDelfi. Läbi uue koostööjõuavad kohalikud uudised oluliseltsuurema hulga lugejateni.Kuidas muidu oleks laiem üldsus teadasaanud sellest, et Võrus alustas tegevusttervislikku kiirtoitu valmistav ettevõte,Kiikla küla köetakse kaevandusveegavõi Keilakas tuli taipoksi maailmameistriks?Eestielu.ee alustas eraldiseisvana tegelikultjuba pool aastat tagasi. Vahepealseajaga oleme tublisti kasvanud – alustasime54 omavalitsusega, praegu agakajastame 106 paiga uudiseid ja teateid.Peale sisu oleme täiustanud ka portaaliväljanägemist. Portaali uus kujundusmuutis eestielu.ee kasutajasõbralikumaks,lisandus maakonna tasand, misannab tervikpildi maakonnas ilmunudvärskemast materjalist. Igal alalehelnäeb nüüd vastava koha ilmateadetning lähiajal lisanduvad ka konkreetsevalla või maakonna reklaamid.Omavalitsuslehed on meie portaaliselgrooks. Mõnes paigas aga ei ilmu kohalikleht iga kuu, samuti seab artikliteavaldamisele piirangu lehekülgede arv.Seetõttu lõime võimaluse saata kaastöidotse meie portaalile. Artiklid onoodatud nii kohalikelt inimestelt kuierinevate asutuste ja kodanikeühendusteesindajailt. Nädalas jagame parematekaastööde vahel välja 150 eurot. Ootameseltside, MTÜ-de ja kõigi aktiivseteinimeste kaasalöömist, et üheskoosluua koht, mis annab parima võimalikupildi Eesti eri paigus toimuvast.l i n n a l e h t • n r . 5/96 2011Eesti Traalpüügi Ühistu tootmiskompleks Paldiskis,Jaama 6C pakub tööd.Amet:KALATOODETE TEHNOLOOG-MEISTERTööülesanded:Tootmistsehhi igapäevase töö korraldamineTootmistehnoloogiate väljatöötamine jajärgimineHACCP reeglite järgimise tagaminetootmisesMaterjalide kuluarvestuse pidamineTööaja arvestuse pidamineVastavate aruannete koostamine jajuhtkonnale esitamineTootearenduse korraldamineNõuded kandidaadile:Toiduainete tehnoloogia alane eriharidusHACCP põhimõtete tundmineKorrektsus ja täpsusTöökollektiivi (ca 12 inimest) juhtimiseksvajalik oskus ja võimedVene keele oskus suhtlustasandilArvutikasutamisoskus (teksti- jatebelitöötlus)Kasuks tuleb:Eelnev töökogemusTööle asumine:KoheCV koos palgasooviga palume saataaadressile info@traalpyyk.ee hiljemalt04.06.2011Tanel SaarmannPaldiski Linnaleht nr. 5/96 15\nKiri toimetuseleMa töötasin pool aastat (2010. aasta 27. septembristkuni 2011. aasta 31. märtsini) Rae46 korteriühistu majahoidjana. Ma läksinsinna tööle ajutiselt, et asendada haigestunudmajahoidjat. Töö- ja palgatingimusedrahuldasid mind. Me leppisime ühistu esimehegakokku, et mulle makstakse 2600krooni kuus (1300 krooni treppide ja samapalju maja ümbritseva maa-ala koristamiseeest). Töötama pidin ma esmaspäevast reedeni.Palgapäev on iga kuu esimene kuupäevja töötasu antakse otse kätte.Juba eelmise majahoidja ajal lebas prügikastideees põõsastes vedrumadrats. Esimeesütles mulle, et ma viskaksin madratsikonteinerisse. Muidugi ei hakanud ma sedategema. Esiteks ei oleks ma jõudnud sedaüksinda tõstagi ja teiseks loetakse madratsitsuuremõõtmeliseks prahiks, mistõttuseda ei tohi prügikonteinerisse visata. Kuiõhtul pimedaks läks, viskas esimees koosühe majaelanikuga madratsi konteinerisse.Pärast seda hakkas ühistu esimees järgmiselnädalavahetusel ise õues lehti pühkima(see toimus oktoobris). Kui jõudis kätte aegtöö eest tasuda, maksis ta mulle 2600 krooniasemel kõigest 2100 krooni. Nõnda siismaksti mulle 500 krooni vähem.Novembrist alates hakkasin ma koristamaainult trepikodasid, mille eest tuli mullemaksta 1300 krooni. Kui mindi üle eurole,hakkas esimees sellest summast 20 eurotkinni pidama, teatades eelnevalt mulle, ettalvel treppi ei pesta ja see summa kantakseüle majahoidjale, kes koristab maja ümbertlund. Nii sain ma nüüd 83 euro asemel 63eurot.Märtsis hakkasin ma treppe pesema, öeldesenne seda esimehele: „Marina, mapesen treppe ja seepärast on mul kindaidvaja.” Töökindad mulle anti ja tegin koguselle kuu jooksul kohusetundlikult tööd. 2.aprillil sain ma palka, kuid taas oli 20 eurotpuudu – 83 euro asemel maksti mulle jällekõigest 63, ehkki reedeti ma pesin treppeja esmaspäeviti pühkisin neid. Esimees ütlesmulle, et märts on talvekuu ja seetõttuei ole treppe vaja pesta. Ja veel ütles ta, etma olen halvasti koristanud. Ma küsisinelanike käest järele ja kõik olid minu töötulemustega rahul.Minuga toimiti väga ebaausalt. See teebhaiget ja on solvav. Öelge mulle, kuidasõiglus jalule seada ja raha oma töö eesttäies ulatuses kätte saada?Nina HaritonovaRae 46Korteriühistu esimehe Marina JefimovakommentaarNiina Haritonova töötas meie ühistus koristajana,mitte kojamehena. Ainult vägalühikmest aega – üks kuu – töötas ta üheaegseltkoristajana ning kojamehena, agapidime tema teenetest loobuma. Esiteksei saabunud ta tööle ettenähtud ajal. Kojameespeab alustama oma tööd varahommikul,kuid tema ilmus kohale alles pärastkella kahtteist päeval. Teiseks, oktoobrikuusoli tarvis aktiivselt tegelda mahalangenudja kuivanud lehtede koristamisega.Niina tegi seda haruharva ja koristas lehtinäiteks tugeva tuulega, nii et tema tegevusjäi tulemusteta. Õu oli lehti täis ja kojamehetöö tuli tema eest ära teha. Lehti koristasinmina, seda tegi ka üks ühistu juhatuseliige ja veel üks ettevõtlik majaelanik.Kuivõrd Niina Haritonova ei täitnud omatööülesandeid nii, nagu vaja, pidi keegi teineselle töö ära tegema. Juhatuse liikmedküsisid minult: „Milleks meile selline töötaja?“Selle tulemusel olin sunnitud jätmatema hooleks ainult trepikodade koristamise.Aga ka selles osas ei olnud ta eriti püüdlik.Talvisel ajal tuleb trepikodasid pestaküll harvem, kuid siiski vähemalt kord 3–4nädala jooksul, et oleks puhas. Elanikudkaebasid, et koridorid on räpased. Ma tuletasinkoristajale tema otseseid kohustusikorduvalt meelde, kuid tulu ei olnud sellestvähimalgi määral.Palgast rääkides ütlesin talle kohe, et temasaab väiksema summa kui kojamees. Talvoli lumerohke, seetõttu tuli maksta kojameheleraske töö eest lisatasu. Kuna lundoli sel talvel tõesti väga palju, palkasimeveel ühe kojamehe. Need mehed puhastasidterritooriumi lumest mitu korda päevas.Tulid välja ka pühade ajal ning puhkepäevadel.Märtsis ei olnud talv veel läbi– lumi ja jää olid alles maas. Kojameesteljätkus tööd kuhjaga ja selle eest maksti neiletäiendavat tasu.Niina Haritonovaga meil mingit töölepingutei olnud, nii et mingeid pretensioonetemal olla ei saa. Ja pean tunnistama, et temagaoli üldse väga palju probleeme, millestma ei tahaks rääkida.PALDISKIREHABILITATSIOONIKESKUSTEATABPALDISKI REHABILITATSIOONIKESKUSON SULETUD30.05.2011 KUNI 28.08.2011JUHTKONDHAMBARAVIPaldiskis Rae 38Avatud: E, T, K, R 14.00-18.00 L 10.00-14.00Neljapäev suletudLastel kuni 19a hambaravi on TASUTATel: 674-1194; 58588-51916 Paldiski Linnaleht nr. 5/96\nPage 2 and 3: TeavituskiriAastail 2012-2014 lõpp\nPage 4 and 5: Paldiski Talgupäeval 2011 osales 1\nPage 6 and 7: Paldiski Gümnaasiumis toimus kombi\nPage 8 and 9: Paldiski Naisteklubi sai 10aastasek\nPage 10 and 11: Lasteaias SIPSIK etendati 11. mail\nPage 12 and 13: 6. mail viidi meie linnas läbi Ori\nPage 14 and 15: . juunil toimub issi kirikusLaulura\nPage 16: Kiri toimetuseleMa töötasin pool\nMagazine: 5/96 01.06.2011 - Paldiski Linnavalitsus


BusinessWeeki soovitused investorile - Äripäev\nBusinessWeeki soovitused investorile\nAjakiri BusinessWeek on kokku pannud mõned\nsoovitused, mida investorid niikuinii võiksid tähelepanelikumalt jälgida, kuid\nmis viimasel aastal oma tähtsust eriti teravalt demonstreerisid.\nÕppetund nr 1. Jälgi 10 protsendi reeglit ettevõtte aktsia omamisel.\nÄra investeeri liiga suurt osa oma portfellist ühte ettevõttesse või ühte sektorisse. Kuigi viimasel aastal kukkusid paljud sektorid korraga, oli tegemist siiski ekstreemse ajaga ning tavapäraselt jääb ülejäänud portfell siiski elama. Õppetund kehtib ka selle ettevõtte kohta, kus investor ise töötab. Tal võib jääda mulje, et omab mingit sisemist vaadet ettevõttele ning aimab ära koha, millal aktsia liikuma hakkab.\n„Juhtkond ütleb sulle igal juhul, et kõik läheb väga hästi, et hoida moraali kõrgel. Isegi kuni väga kurva lõpuni,“ märkis Investor Solutions’i finantsplaneerija Frank Armstrong. „Töötajatel pole mingit suuremat ülevaadet ettevõtte väärtusest, kui on investoritel väljaspool ettevõtet.“\nSeega enam kui 10 protsenti oma portfellist enda ettevõttesse investeerida ei tohiks, kui tegemist on tavatöötajaga.\nÕppetund nr 2. Ära osta kallimat kodu, kui suudad endale lubada.\nSee on juba üsna kulunud õppetund, aga siiski küllalt oluline, et veel üles märkida. Kuna buumi ajal pangast võetud laen vastas tollasele maja hinnale, seisab suur hulk inimesi nii siin, kui mujal probleemi ees, et nende kodu maksab vähem, kui summa, mis nad pangale võlgu on.\nÕppetund nr 3. Koosta majapidamise eelarve.\nKuigi see võib näida tüütuna, on enda kulutuste jälgimine väga efektiivne viis raha kokku hoida. Lisaks on pidev ülevaade oma rahalisest seisust järgmiste ostuotsuste tegemisel ning eelarvesse saab arvestada ka töökaotus-stsenaariumi. Kui kaua peaksid vastu ilma uute sissetulekuteta?\nÕppetund nr 4. Kogu rahapuhvrit.\nPöidlareegliks peetakse, et investoril võiks olla piisavalt raha, et üle elada kuus kuud. Praeguses situatsioonis võiks periood olla isegi pikem. Finantsplaneerija Tom Henske soovitab isegu 24-kuulist varu:\n„Uue töö leidmine, intervjuud, läbirääkimised jms võtavad aega. Et vältida ükskõik-mis töö vastuvõtmist selle õige asemel, võiks olla varuks suurem rahapuhver,“ soovitas ta.\nÕppetund nr 5. Keera maha uudismüra.\nLiiga palju infot võib samuti liiga teha, eriti kui investor ise ei vaata ka laiemat pilti. Iga languse peal müümine ja igal tõusul ostmine ei ole tavainvestori jaoks eriti kasumlik lähenemine ja võib närvidele kehvasti mõjuda. Tuleb kursis olla ettevõtte majandustulemuste, plaanide ja strateegiaga, kuid iga väike kõlksatus ei pruugigi eriti midagi tähendada.\nÕppetund nr 6. Hoia asju perspektiivis.\nKuigi võib lõputult nukrutseda selle üle, et ei saanud jälle aktsiaid siis ostetud, kui nad nii-nii odavad olid, ei lõppe maailm siiski sellega ära. Enda ja lähedaste tervis, õnnelik elu ja nautimisväärsed hobid annavad enamikele inimestele rohkem hingerahu, kui virtuaalsed dollarid.


Eesti Karismaatiline Episkopaalkirik » APOSTELLIK SUKTSESSIOON\nApostelliku suktsessiooni olemus seisneb Kristuse tõotuses olla oma Kirikuga kuni aegade lõpuni – “…mina olen iga päev teie juures ajastu lõpuni” (Mt 28:20).\nKas Jeesuse õpetust on kuulda ka praegusaja maailmas? Kuidas võime me Tema järgijatena seda 2000 aastat hiljem kogeda täpselt nii, nagu Jeesuse Kristuse apostlid seda kuulsid? Täna võib seda kuulda Kristuse Kiriku kaudu. Kristuse Kirik omab sellesama meelevalla, mida omas Kristus. Jeesus delegeeris selle meelevalla inimestele.\nPeale oma ülestõusmist andis Jeesus oma apostlitele meelevalla – “nõnda nagu Isa on läkitanud minu, nõnda saadan ka mina teid” (Jh 20:21). Siis Ta puhus nende peale ja ütles: “kellele te iganes patud andeks annate, neile on need andeks antud, kellele te patud kinnitate, neile on need kinnitatud” (Jh 20:23). Jeesus oli investeerinud oma elu neisse meestesse selleks, et nad Tema missiooni edasi kannaksid.\nIsegi püha apostel Paulus, kes sai Damaskuse teel otsesed korraldused Jeesuselt, ei tegutsenud iseseisvalt, vaid andis ennast 12 apostli meelevalla alla. Ta eraldati apostellikuks teenistuseks käte pealepanemise läbi Antiookia koguduses, Antiookia kogudus oli osaduses 12 apostliga Jeruusalemmas (Ap 13:1-3).\nKui tekkisid probleemid Pauluse jutlustamise üle, lahendati asjad Jeruusalemma kontsiilil (Ap 15). Timoteus ja Tiitus olid Pauluse teenistuse pikenduseks (2 Tm 2:1-2; Tt 1:5) ja samuti ka nende teenistuse küsimused lahendati apostellikuse alusel (1 Tm 1:3).\nVarakirikus oli ajalooline side apostlitega väga tähtis. Kui evangeeliumi kuulutati ja uued kogudused said rajatud, oli nende side apostlitega ning nende alluvus apostlitele ülimalt olulise tähendusega (Ap 8:14-15, 10:1-48; 11:19-26). Oli õpetajaid, kes kaotasid oma tegevuse legitiimsuse sellega, et sellel tööl puudus Kiriku autoriteet (Ap 15:24).\nKreekakeelne sõna episcope, millest tuleneb piiskop, tähendas “piiskoppide poolt juhitud”. Kui apostel suri, asus tema asemele piiskop. Suktsessioon jätkus 1. sajandil – selle alusel sai identifitseeerida Jeesuse algset osaduskonda. Antiookia piiskop Ignatius (35-110) kirjutas: “piiskopist eraldi ei ole õige ristida ega pühitseda armulauda; aga mida tema heaks kiidab, see on ka Jumalale meelepärane ja selleks on vajalik, et mida te iganes teete, oleks kindel ja seaduslik. Kus on piiskop, seal olgu usklikud, nii nagu kus on Jeesus Kristus, seal on katoolne Kirik.”\nKui kristlikul osaduskonnal puudus see algne side apostlitega, ei loetud seda legitiimse Kiriku osaks. Lyoni piiskop Irenaios (140-202)kirjutas: “apostlite osadusest eraldiseisvat grupeeringut ei saa nimetada Kirikuks.”\nEt Kirik võiks olla apostellik, peab seal olema apostellik õpetus ja apostellik suktsessioon. Karismaatiline Episkopaalkirik on kindlalt rajatud apostellikus suktsessioonis pühast Peetrusest alates Brasiilia Katoolse Apostelliku Kiriku kaudu, kes omab otsese suktsessiooni rooma-katoliku Kirikuga.\nCarlos Duarte Costa pühitseti Brasiilia rooma-katoliku piiskopiks 1924, tema missiooniks sai vaeste õiguste eriline kaitsmine. Diktaator Getulio Vargase rezhiimi pealekäimisel sundis Vatikan monsenjöör Costa erru minema Botucatu piiskopina aastal 1937. Siiski jätkas ta tööd vaeste hulgas ja oli aastal 1944 mõned kuud ka vangis.\n1945 aastal lõi Monsenjöör Costa lahku rooma-katoliku kirikust ja lõi iseseisva uskkonna. See ei olnud mitte liturgiline või teoloogiline eraldumine, vaid põhjused olid Vatikani poliitikas seostes vaeste õigustega Ladina-Ameerikas. Järgneva 15 aasta jooksul aitas ta üles ehitada veel teisigi Rahvuslikke Katoolseid Apostellikke Kirikuid Ladina-Ameerikas. Ta pühitses piiskoppideks Salamao Ferraze ja Luis Fernando Castillo-Mendezi.\nSalameo Ferraz sündis Sao Paolos Brasiilias 19. sajandi teisel poolel. Katoliku preestriks pühitseti ta aastal 1935. 15. augustil 1945 lahkus ta rooma-katoliku kirikust ja võeti vastu Brasiilia Katoolsesse Apostellikku Kirikusse. Piiskop Carlos Duarte Costa poolt sai ta samal aastal koadjuutorpiiskopiks pühitsetud. 1958.a. võeti abielus olev Katoolse Apostelliku Kiriku piiskop Ferraz tagasi rooma-katoliku kirikusse paavst Pius XII poolt. Kuna teda ei pühitsetud uuesti piiskopiks – isegi mitte sub conditione -, näitas rooma-katoliku kirik, et ta tunnustab nii de iure kui ka de facto Brasiilia Katoolse Apostelliku Kiriku ordinatsiooni.\nPiiskop Ferraz osales aktiivselt II Vatikani kirikukogul ja nimetati Eleuterna (Kreeta) titulaarpiiskopiks paavst Johannes XXIII poolt 12. mail 1963. Paavst Paulus VI määras ta Vatikan II kirikukogu töökomisjoni, kus ta võttis paljudel kordadel sõna. 1969.a. piiskop Ferraz suri Eleuterna titulaarpiiskopina. Ta matused olid väärikad rooma-katoliku kiriku piiskoplikud matused.\nLuis Fernanco Castillo Mendez ordineeriti rooma-katoliku kiriku preestriks 1944 ja pühitseti monsenjöör Costa poolt piiskopiks 1948.a. Piiskop Fernanco Castillo Mendez oli selleks piiskopiks, kes andis edasi Brasiilia katoliikliku suktsessiooni peapiiskop Austin Randolph Adlerile 5. novembril 1997. Peapiiskop Austin Randolph Adler oli Karismaatilise Episkopaalkiriku Rahvusvahelise Osaduse – The International Communion of the Charismatic Episcopal Church – esimene patriarh aastatel 1992-2007. Jaanuarist 2008 on ICCEC ülemaailmseks patriarhiks peapiiskop Craig W. Bates.


Kuidas muuta MAC-aadressi Android-seadmetes\nKüsimustiku ja ajakava vaheline erinevus\nPõhiline / bio erinevused / Erinevus munarakuliste ja elujõuliste loomade vahel\nLinnud, putukad, roomajad, kahepaiksed ja kalad kuuluvad munarakulistesse kategooriatesse, kuna nad panevad mune ja annavad nende põlvkonna suurendamiseks rohkem selliseid. Kui imetajad, nagu inimesed, nimetatakse kasse, koeri, lõvisid, tiigreid jt. Elujõuliseks, kuna need sünnitavad noori.\nViljastamine on kahe tuuma liit, millest üks on isalise päritoluga ja teine emalt pärit, mis sulandub lõpuks embrüo moodustamiseks. Viljastumisharjumusi on erinevaid, nende hulgas on väga tavaline sisemine ja väline väetamine. Sisemine viljastumine on munarakkude viljastamise viis naise kehas, välise viljastamise korral aga väljaspool naiste paljunemist.\nKa munaraku ja elujõulisus on sisemine või väline väetamine . Mis tahes viljastamise lõppeesmärk on suurendada nende liikide liikmeid, olenemata sellest, kas see toimub taimedes, loomades või mis tahes mikroorganismides. Nagu teistel mustritel, on ka nendel teatud plussid ja miinused, kuna öeldakse, et sisemine väetamine on ohutu kui väline. Selles sisus kirjeldame ovaalseid ja elujõulisi ning kuidas need erinevad.\nMunarakulised on loomad, kes munevad viljastatud või viljastamata munarakuga. Elujõulised on loomad, kes sünnitavad noori ja nende areng toimub naise kehas (emaüsas).\nLaskma / sünnitama On teada, et munarakud munevad munarakke, mida saab viljastada või viljastada. Elujõulised loomad sünnitavad otse noored.\nSee võib olla sisemine või väline väetamine. See on sisemine viljastumine.\nEmbrüo areng toimub väljaspool embrüot. Embrüo areng toimub embrüo sees.\nAreneva embrüo toitained\nEmbrüo saab toitaineid munakollast. Embrüo saab toitaineid emalt.\nVähem võimalusi ellujäämiseks, kuna munad munetakse avatud keskkonda. Emaüsas olevale embrüole antakse rohkem ellujäämisvõimalusi, nagu korralik kaitse ja toitumine.\nPutukad, kahepaiksed, kalad, roomajad, linnud.\nImetajad nagu kassid, koerad, inimesed, elevandid, lõvid, tiigrid jne.\nMunarakuliste loomade määratlus\nLoomi, kes munevad oma järglaste saamiseks mune, nimetatakse munarakulisteks loomadeks, samal ajal kui seda protsessi nimetatakse munasarjadeks. Munade areng toimub ema kehas. Nendel loomadel toimub sisemine või väline viljastamine.\nPaljudel juhtudel näevad vastsündinud või koorunud isikud täiskasvanuks saamiseni täiesti teistsuguseid. Munakoor toimib kattena embrüo kaitsmisel väliskeskkonna eest, see toetab ja hoiab ühtlasi embrüo arenguks vajalikku temperatuuri.\nTsüklist saame konna, siidiussi näitel hästi aru. Konna elutsükkel algab munast → kukeseenest → lõpuks täiskasvanuni, samas kui siidiussi puhul läheb see pisut pikaks kui munast → vastsest või röövikust → kopa → täiskasvanust.\nMõlemal juhul olime täheldanud noorte erinevat väljanägemist, kui nad välja koorusid, ja aega, mil nad täiskasvanuks saavad. Nende omadused muutuvad ja ka nende tegevused, ebanagid, täiskasvanuks saades, hakkavad ujuma ja hüppama, samuti röövikud väljuvad kaunist koi. Seda protsessi nimetatakse metamorfoosiks, kus noored osutusid täiskasvanuks.\nMunarakuliste loomade ellujäämisvõimalused vähenevad, kuna teised loomad saavad neid süüa, välised šokid ja traumad võivad loomade kasvu ka takistada.\nOn veel üks termin, mida nimetatakse ovoviviparous, see on ka omamoodi viljastumisprotsess. Selle meetodi kohaselt loodavad loomad munarakke, kuid munarakkude asetamise asemel areneb munarakk emas- või emakehas. Munad kooruvad paljunemisteedes ja noored jäävad toitmiseks naisekehasse ning hiljem nad sünnivad. Toit ei toimu läbi platsenta kinnituste. Haid, maod, putukad järgivad seda protsessi\nElujõuliste loomade määratlus\nLoomi, kes embrüonaalselt arenevad emaüsas või naise reproduktiivtraktis, arenevad nooreks isendiks ja seejärel sünnivad, nimetatakse elujõuliseks. Arenev embrüo saab oma toitaineid kehas esinevast spetsiaalsest elundist, mis toetab ka embrüo arengut. Seda nimetatakse matrotroofiaks . Erinevalt munarakust, kus embrüo saab toitaineid munakollast, on elujõulised loomad kaitstud välise šoki ja traumade eest, emad toidavad neid. Järglased on väljasaadetud, kuid tal puudub välimine kest, nagu munasarjade puhul. Isegi imetajatel on piimanäärmed, mis annavad rinnaga toitvatele noortele piima. Näited on inimesed, lehmad, koerad, kaamelid jne.\nJärglased on väljasaadetud, kuid tal puudub välimine kest, nagu munasarjade puhul.\nPeamised erinevused munarakuliste ja elujõuliste loomade vahel\nJärgmistes punktides tuuakse välja erinevused munarakuliste ja elujõuliste loomade vahel:\nLoomi, kes munevad viljastatud või viljastamata munarakuks, tuntakse munarakuliste loomadena, teiselt poolt loomi, kes sünnitavad noori, tuntakse elujõuliste loomadena .\nOn teada, et munarakud munevad munarakke, samal ajal kui elujõulised loomad sünnitavad otse noori .\nSisemine viljastumine on tavaline mõlemas, kuigi välist viljastamist on näha ka munarakulistel.\nMunarakulises vormis toimub embrüo areng embrüost väljaspool, kuid viviparises toimub embrüo areng embrüo sees (emaüsas).\nAreneva embrüo toitaineid saadakse munakollasest munaraku kujul, samas kui elujõulises embrüos saavad toitained emalt.\nKuna munad munetakse avatud keskkonnas, on ilma igasuguse kaitseta munarakulised ellujäämisvõimalused väiksemad, samas kui elujõulistel on ellujäämisvõimalused suuremad, kuna embrüos on emakas sees piisav kaitse ja toitumine.\nPutukad, kahepaiksed, kalad, roomajad, linnud jne on munarakuliste loomade näited, imetajad nagu kassid, koerad, inimesed, elevandid, lõvid, tiigrid jne.\nSellega toodetakse sama liigi ja liigi noori.\nSisemine viljastamine on võimalik mõlemat tüüpi.\nÜlaltoodud artiklist võime öelda, et mõlemad väitekirjad on võrdselt olulised ja mängivad paljunemisel üliolulist rolli, kuid iga organismi lõppeesmärk on suurendada nende liikide arvu. Samuti saime teada, kui oluline on protsess ja kuidas need toimivad.


50 Shades of Grey | Teele Blogi\nPosted on May 3, 2018 by dolfa\n50 halli varjundit. See iseloomustab hetkeolukorda siinsel plaaditurul. Võimalik on saada üks kõik mis toonis ja varjundis valgest mustani kõiksuguseid halle plaate. Mida ei ole – beezid ja nendega sobivad plaadid.\nAga kui alguse juurde tagasi minna, siis me suutsime oma plaadid lõpuks välja valida. Põhiliseks plaadiks saab tume Isla Nordica mis läheb esikusse, pesuruumi, vannitubadesse ja kööki.\nEsiku ala on üsna lihte valge sein ja Isla Nordica. Tänu kogusele saime lausa 10% plaadi hinnast alla, mis on suurepärane. Sama on ka köögiga, sest me köök on must-valge ja see hall sobib sinna suurepäraselt.\nVannitoad saavad ka selle sama halli põranda aga me kombineerime selle tammepuu plaadiga ja valge plaadiga.\nRaske juhus on aga sauna plaatidega, sest Michi suurim soov on see liivakarva plaatidega teha. Liivakarva põrandaplaat on meil olemas, aga kuna me thame dushi teist värvi teha, siis selleks sobiva plaadi otsimine on mega raske. Ei ole nagu üldse midagi mis põranda plaadiga kokku sobiks. Saadaval on kas sarnases toonis mingid heledad plaadid, aga mitte midagi lahedat pruuni mida saaks seina panna. Selle laupäeva eesmärk ongi lõpuks sauna plaadid ja vannitubade seina plaadid ära tellida. Muud on juba tellitud.\nSamal ajal eelmisel aastal olime me nii kaugel, et otsustasime, et põhimajale tuleb ikkagi tavaline katus. Ehk siis valikus olid lame katus tervele majale või tavaline katus põihimajale. Ütlen ausalt, et katusega näeb me maja ikka tunduvalt parem välja, ma ei salli neid kingakarpe. Meie oma oleks ka oma disaini poolest siiski kingakarp olnud. Et seda vältida oleks pidanud teise korruse kuidagi välja ulatuvaks planeerima ja see oleks tunduvalt kallimaks läinud, tänu igasugustele staatilistele probleemidele ja hunnikule metallile mis oleksime pidanud lisaks kasutama. Ehk samal ajal see aasta oli me plaan lõpuks valmis ja me valisime ka oma ehitusfirma välja ja leppisime hinnas kokku. Hea uudis oli see, et nede pakkumine oli peaaegu sent-sendilt täpselt mis maja ehitus maksma läks. Ülejäänud pakkumised olid meil fikseeritud hinnaga.\nTänasega oleme nii kaugel, et ehitus on kestnud 305 päeva ja me kolime sisse 102 päeva pärast. Algust arvestame me sellest hetkest kui ehitusfirma oma asjad meie maatükile viis.\nThis entry was posted in Ehitus, Sisiustus by dolfa. Bookmark the permalink.


Ossipenko firma kuulutati Tallinna prügiveohanke võitjaks - Põhjarannik\n27. oktoober 2012, 0:41\nNikolai Ossipenko. FOTO: Peeter Lilleväli\nTallinna keskkonnaamet kuulutas linna prügiveohanke võitjaks odavaima pakkumise teinud Nikolai Ossipenko ettevõtte OÜ Ekovir.\nOssipenko firma saab õiguse vedada prügi viies pealinna prügiveopiirkonnas: Haaberstis, Kesklinnas, Kristiines ja kahes piirkonnas Põhja-Tallinnas, kirjutab Delfi.\nKonkursil osalenud ettevõtjad on Tallinna linnavalitsusele mõista andnud, et komisjoni otsus vaidlustatakse igal juhul ja igas etapis.\nKonkurendid näevad Ekoviri odava pakkumise taga hämaraid kokkumänge, mille tagajärjel ei pruugi lõpptarbija sugugi võitjaks osutuda. „Mul on selline kahtlus, et kas äkki pole Ekovir arvestanud, et kui suured on pealinnas prügi äraveo kulutused,” on Eesti Päevalehele öelnud Ragn-Sellsi ärijuht Agu Remmelg.\nVeolia tegevjuht Argo Luude on spekuleerinud võimalusega, et linn ja Ekovir võivad ette valmistada skeemi, kus konkursil ühe hinnaga võites võib lõpptulemusena hind tarbijale isegi tõusta.\nLuude arvates võivad praegusel ajal käia poliitilised mängud, mille telgitagused ulatuvad prügiveost tunduvalt kaugemale. „Ekovir pole kunagi ühelgi hankel osalenud ja tekib küsimus, miks ta tuleb turule, kus ta peab lepingu täitmiseks investeerima ligikaudu 1,5 kuni 2 miljonit eurot ainuüksi tehnikasse. Samal ajal aga pakutakse välja hinnad, mis on pehmelt öeldes naeruväärsed — kusagil on siin tagatoalepped teistsugusteks arenguteks,” sõnas Luude.Tallinna abilinnapea Arvo Sarapuu näeb aga kogu Ossipenko nimega hirmutamise taga järjekordset räpast prügisõda, kus konkurendid üritavad enda positsioone hoida, mille tõestuseks on ka senise konkursi tegemise venitamine ja prügiveoga seotud hangete puhul esitatavad vaidlustused.\nHankekonkursil osalesid ka etevõtted Prügivedu OU, OU Adelan Pruigiveod, Ragn-Sells AS, Eesti Keskkonnateenused AS (endise ärinimega Veolia Keskkonnateenused AS) ning Tšehhi firma Komwag, kes kõrvaldati menetlusest puuduvate dokumentide tõttu.


Mulla koostise tuvastamise tootjad ja tarnijad - Hiina mulla koostise tuvastamise tehas\nIntegreeritud struktuurikujunduse ja sisseehitatud SD-kaardiga saab põhiseade reaalajas koguda testitud keskkonnamulla mitmeid parameetreid, nagu temperatuur, niiskus, sool, PH ja muud sarnased, ning ühe võtmega andmeid üles laadida.\nPõhjalik käsitsi pinnaseproovi võtja FK-001 komplekt\nSeda seadet saab kasutada erinevate geoloogiate ja pinnavormide proovide võtmiseks kohapeal. Seadmete üldine paigaldamine ja demonteerimine on äärmiselt lihtne. Spetsiaalne instrumendikarp muudab mullaproovide välise jõu abil kandmise mugavamaks ja väldib kahjustuste vältimist.\nPöördbensiiniga töötav mullaproovide võtja FK-QY02\nSee seade on meie tehase poolt välja töötatud võimsuse (bensiini) mullaproovide võtja, tuginedes klientide arvamustele, erinevate kasutajate vajadustele ja turu-uuringutele. Seadet juhib bensiinimootor. See on kuulus selle poolest, et mullaproovide võtmise personali tööjõudu on oluliselt vähendatud, seda on kiiresti ja hõlpsalt proovida.


Sakala: Viljandi?Tartu maantee remont on jäänud venima - Äripäev\nSakala: Viljandi?Tartu maantee remont on jäänud venima\nÜlo Toomsalu 06. mai 2004, 08:05\nMaanteede remondi rahastamise otsusega viivitamise tõttu ei pruugi väga halvas seisus Viljandi?Tartu tee veel tänavugi korda saada.\nMajandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi struktuurivahendite talituse juhataja Tõnis Laks ütles, et riigieelarves on teeremondiks 98,5 miljonit krooni Euroopa Liidu raha ja Eesti riigi omafinantseeringuna veidi üle 77 miljoni krooni, kirjutab Sakala.\n«See raha tuleb käesoleval aastal ära kulutada,» toonitas Laks.\nKehvas seisus lõikudel algab parandustöö pärast seda, kui valitsus on kinnitanud Euroopa Liidu struktuurifondidest kaasrahastatavate projektide transpordi riiklike investeeringute kasutamise kava.\nMaanteeameti regionaalprogrammide osakonna juhataja asetäitja Erik Tarkpea ütles, et ministeeriumilt on kavas struktuurifondide raha küsida kuue teelõigu remondiks ning nende hulgas on ka Viljandi-Tartu maantee lõik Kalmetu ja Oiu vahel.\nProjekti järgi kuluks 10,3 kilomeetri pikkuse teelõigu taastusremondiks veidi üle 30 miljoni krooni.\nJärgmisel aastal tahab maanteeamet küsida raha ka Oiu-Jõesuu lõigu ja üle Suure Emajõe viiva silla taastusremondiks.\nPärnu Teedevalitsuse juhataja asetäitja Allan Allik ütles, et riigihange Kalmetu-Oiu lõigu remondiks on välja kuulutatud ja ettevõtete huvi selle vastu on suur. 20. mail avatakse pakkumised ja selgitatakse neist parim.\nTa rääkis, et kui Tartu maanteel saab töid alustada juuli algul, siis jõutakse Kalmetu-Oiu lõik suve lõpuks ära remontida. Kui algus hilisemaks lükkub, võib osa töid tänavu tegemata jääda.


Thrasybulus - surn. 388 eKr.\nAteena kindral ja demokraatlik liider. Tema taustast ega varasest elust pole suurt midagi teada. 411 eKr. kui Ateenas kavandati ja viidi läbi aristokraatide poolt oligarhia rajamist, valiti ta Samosel, kus üritati sama valitsust rajada, demokraatia toetajate poolt kindraliks. Kindraliks saades võttis Thrasybulus esimese asjana ette Alkibiadese tagasikutsumise, kes oli sel ajal üks mõjukamaid ning vastuolulisemaid Ateena poliitikuid ja kindraleid, kes pages süüdistuste tõttu Spartasse oma teeneid pakkuma, kuid kogudes ka seal vaenlaseid, põgenes ta Pärsiasse. Eesmärgiks oli endale saada Pärsia toetus, mis kuulus seni Spartale (usutavalt oli Alkibiadesel suur mõju satraap Tissaphernese üle). Alkibiades valiti pärast edukat naasmist taaskord kindraliks. Lühidalt peale seda oli oligarhiline valitsus eemaldatud ning asendatud kergemaga, mis järgnevalt andis teed demokraatiale.\nThrasybulus mängis samuti võtmerolli mitmetes tähtsates Ateena merevõitudes, nt. Cynossema ja Cyzicuse merelahingus (võidud, mis sel ajal läksid Alkibiadese arvele, kuuluvad Thrasybuluse tema oskuslike taktikate pärast, teda peetakse parimaks Ateena admiraliks sel ajal). Pärast Ateena kaotust Peloponnesose sõjas juhtis ta demokraatlikku vastupanu uue ja julmema oligarhilise valitsuse vastu, mille võidukad spartalased olid Ateenasse rajanud. Edukate võitude seerias oli demokraatia Ateenas taastatud. Taastatud demokraatia liidrina üritas Thrasybulus Ateena imperiaalset jõudu taastada ja Spartale vastupanu osutada. Sel ajal oli ta tähtsaim isik Ateenas. Peale kaht kaotust Nemeas ja Coroneas oli ta poliitiline staatus vigastatud ning ta asendati Cononiga, kelle võit Cnidusel lõpetas Sparta unistused mereimpeeriumist. Järgnevalt kadus Thrasybulus aastateks vaateväljalt, kuna Conon juhtis Ateena laevastikku võitude seerias, kuid 392 eKr. Conon vangistati Pärsia satraabi Tiribazuse poolt, viies samal ajal läbi Sardisel rahukonverentsi. Ehkki ta vabastati, suri ta Küprosel, naasmata Ateenasse. Thrasybulus juhtis fraktsiooni, mis plaanis rahulepet tagasi lükata, saades sellega oma koha Ateena poliitika tipus tagasi. 388 eKr. juhtides oma laevastikku lõunasse läbi Egeuse, rüüstasid ta sõdurid Aspenduse välju. Kättemaksuna rünnati öösel nende laagrit ja Thrasybulus tapeti oma telgis. Tema näol oli tegu ühe suurima Ateena patrioodi ja demokraatia eestvõitlejaga.\nPosted by Remy Kalda at 3:01 PM


Mõisa näputöökambris valmistatakse küünlaid! | kostivere.ee\nMõisa näputöökambris valmistatakse küünlaid!\nNovember on juba aeg, mil pimedat aega on rohkem kui valget.\nSellest tulenevalt ning mõeldes lähenevatele jõuludele valmistame novembris mõisa näputöökambris küünlaid ning ehime neid.\nTule ja veeda mõnus õhtupoolik loovas seltskonnas!\nPreviousKostivere Koolis alustab koos käimist ATH tugigrupp!\nNextTalveaeg on tulemas!\nMuusikakooli jõulukontsert / 13.detsembril kell 18


Tänane kuupäev 08 Aug, 2020 15:10\nFoorum: Ost & müük Teema: O: Kaart\nEesti põhikaart oleks hea küll, kui minu jahipiirkond hõlmaks kogu eestit. Aga võta näpust, minu jahipiirkond hõlmab aga kordi väiksemat ala(umbes poolt pindala ühest võrumaa väiksest vallast). Kord kasarmut kolides sattusin kaardilattu ja seal märkasingi, et kaitseväel on olemas ma arvan, et 1:50 0...\nLäbisin mõni aeg tagasi ajateenistuse ja panin "juhuslikult" tähele, et kaitseväes on kasutuses väga täpsed topograafilised kaardid. Olen jahimees ja mul oleks väga hea oma hobiga tegeleda, kui omaksin enda käsutusse samasuguse kaarti enda kodukohast. Kui kellegil on Võru maakonna kohta sa...


jñeyaṁ coktaṁ samsataḥ\niti — sel moel; kṣetram — tegevusvälja (keha); tathā — samuti; jñānam — teadmisi; jñeyam — teadmiste objekti; ca — samuti; uktam — kirjeldatud; samāsataḥ — kokkuvõtlikult; mat-bhaktaḥ — Minu pühendunu; etat — kõike seda; vijñāya — pärast mõistmist; mat-bhāvāya — Minu loodusele; upapadyate — saavutab.\nSedasi olen Ma kirjeldanud lühidalt tegevusvälja [ehk keha], teadmisi ning teadmiste objekti. Ainult Minu pühendunud suudavad neid teadmisi lõpuni mõista ning omandada seeläbi Minuga samase looduse.\nJumal on lühidalt kirjeldanud keha, teadmisi ja teadmiste objekti. Need teadmised koosnevad kolmest aspektist: teadjast, teadmiste objektist ning teadmise protsessist. Kokku nimetatakse neid kõiki vijñānaks ehk teadmiste teaduseks. Jumala vankumatud pühendunud võivad otseselt mõista neid täiuslikke teadmisi, teiste inimeste jaoks need teadmised aga ei avane. Monistid väidavad, et lõpptulemusena saab nimetatud kolmest aspektist üks, kuid pühendunud ei saa selle väitega nõustuda. Teadmised ning teadmiste arendamine tähendavad oma algse olemuse mõistmist Kṛṣṇa teadvuses. Hetkel oleme me juhitud materiaalsest teadvusest, kuid niipea kui me suuname kogu oma teadvuse Kṛṣṇa tegevustele ning teadvustame, et Kṛṣṇa on kõik, jõuame me tõeliste teadmisteni. Teisisõnu öeldes pole teadmised midagi muud kui pühendunud teenimise mõistmise algstaadium. Viieteistkümnendas peatükis tuuakse selle kohta üksikasjalikud selgitused.\nKokkuvõttes võib öelda, et kuuendas ja seitsmendas värsis, alates sõnadest mahā-bhūtāni kuni sõnadeni cetanā dhṛtiḥ, analüüsitakse materiaalseid elemente ning teatud elu tunnuste avaldumisi. Need koos moodustavad elusolendi keha ehk tegevusvälja. Ning kaheksandast kaheteistkümnenda värsini, alates sõnast amānitvam kuni sõnadeni tattva-jñānārtha-darśanam, kirjeldatakse teadmiste omandamise protsessi mõlema tegevusvälja tundja, nii hinge kui Ülihinge mõistmiseks. Seejärel tuuakse värssides kolmteist kuni kaheksateist, alates sõnadest anādi mat-param kuni sõnadeni hṛdi sarvasya viṣṭhitam, nii hinge kui ka Kõigekõrgema Jumala ehk Ülihinge kirjeldused.\nSeega käsitleti kolme teemat: tegevusvälja (ehk keha); teadmiste omandamise protsessi ning hinge ja Ülihinge. Käesolevas värsis rõhutatakse eriti seda, et üksnes Jumala pühendunud suudavad kõiki neid kolme teemat lõpuni mõista. Seega on „Bhagavad-gītā" pühendunute jaoks ülimalt kasulik raamat ning just nimelt Kṛṣṇa pühendunud on need, kes saavutavad kõrgeima eesmärgi – vaimse maailma – ning omandavad Kõigekõrgema Jumalaga, Kṛṣṇaga samase looduse. Teisisõnu väljendudes võib öelda, et üksnes pühendunud suudavad „Bhagavad-gītāt" mõista ning saavutada ihaldatud lõpptulemuse. Teiste jaoks ei ole see võimalik.


Festival toob kokku tipud - Äripäev\nJõhvi kontserdimaja juhi Piia Tamme sõnul on seekordse balletifestivali, mis muide kuulub ka Tallinna Euroopa kultuuripealinnaks olemise programmi, peamine uudis laienemine Jõhvist Rakverre ja Tallinnasse. Eesmärk ikka see, et jõuda publikule lähemale. "Meil ei ole iial olnud nii palju välisesinejaid kui sellel aastal. Tänavu jõuab Jõhvi üle 60 väliskülalise," sõnas Tamm.\nFestivali peaesineja on Tšehhi rahvusteater, mis annab oma ainsad etendused Balti riikides ülimenuka tantsulavastusega "Solo for Three". Lisaks näeb balletigalal Norra rahvusballetti, keda esindavad esitantsijad Yoel Carre?o ja Yolanda Correa Kuubast.\nSamuti on kohal Rootsi kuninglik ballett, keda esindab paar Jan-Erik Wikström ja Marie Lindqvist, kes on mõlemad saanud Rootsi kuninga käest Kuldtantsija tiitli. Veel on laval Soome rahvusballeti, Vanemuise ja Estonia artistid ning paljud teised.\nFestival purustab müüti. "Põnev on see, et oleme sel aastal erinevate maade koreograafiaid vahetanud. Soomlased tantsivad vene koreograafiat, Kaie Kõrb aga, kes tähistab galaga oma 50 aasta juubelit, tantsib soomlase Jorma Uotineni koreograafiat," selgitas Tamm.\n"Püüame sel aastal purustada müüti, et Skandinaavias balletti ei tantsita, seda, et norrakas või soomlane tantsida ei oska. Me kõik teame, et Peterburis ja Moskvas on head balletitrupid, aga eesmärk on tutvustada ka seda, kui põnevat koreograafiat tehakse teistes lähiriikides," täpsustas Tamm.\nFestivali programm on rikkalik. Kavas on autogrammitunnid ja esimest korda toimub tantsufilmide festival.\nSuurimateks pärliteks võib pidada 26. veebruaril toimuvat Skandinaavia balletigalat ja 27. veebruaril toimuvat laste balletigalat, samuti peaesineja Tšehhi rahvusteatri balletitrupi tantsulavastust "Solo for Three" ehk "Soolo kolmele", mida esitatakse nii Jõhvis kui ka Tallinnas.\nKolme suurmehe lugu. Viimane on kaasakiskuv ja vaimukas lugu, mis inspireeritud kolme 1960. ja 1970. aastate laulva poeedi - Jacques Breli, Vladimir Võssotski ja Karel Kryli - elust ja lauludest.\n"Eriliseks teeb lavastuse see, et kolm muusikut ja nende elu ühisjooned on kokku pandud ühte lavastusse. Teiseks on Võssotski muusikat tantsulavastuses kasutada üsna haruldane. Seal on huumorit Nõukogude Liidu aadressil, samuti siiraid emotsioone," täpsustas etenduse sisu Tamm.\nBalletigala üks suursugusemaid numbreid on valminud kultuskoreograaf Jorma Uotinen ja Kaie Kõrbi koostöös, kes tantsib esimest korda elus Uotineni seatud teost.\nLaste balletigala on samuti varasemast suurejoonelisem. "Tänavu on meil laval üle 300 lapse Narvast Pärnuni. Alustasime 100 lapsega, aga igal aastal on rahvast juurde tulnud," rõõmustas Tamm.


Uus programm aitab rinnavähiga patsientidel võimaldada hormoonravi - UUDISED\nUus programm aitab rinnavähiga patsientidel võimaldada hormoonravi\nMedicare'i toetusprogramm muudab tõenäolisemaks, et kõigi rassiliste ja etniliste rühmade rinnavähiga patsiendid jätkavad hormoonravi pärast vähktõve operatsiooni, leidis uus uuring.\n"Patsiendid võtavad ravimeid suurema tõenäosusega, kui nad saavad neid endale lubada," ütles Chicago Illinoisi ülikooli kliinilise meditsiini abiprofessor dr Alana Biggers.\n"Meie uuring näitab, et föderaalsed poliitilised sekkumised, mis aitavad katta taskuväliseid kulusid, võivad vähendada rinnavähi tulemuste erinevust rassi ja etnilise kuuluvuse järgi," ütles Biggers ASCO pressiteates.\nUuringut tutvustatakse Ameerika kliinilise onkoloogia seltsi (ASCO) kohtumisel Bostonis 17. ja 18. oktoobril.\nUuringu jaoks analüüsisid teadlased andmeid enam kui 23 000 varajases staadiumis rinnavähiga patsiendi kohta, kes olid kaasatud Medicare D osasse ja alustasid hormoonravi (koos tamoksifeeniga, anastrasooliga, letrosooliga või eksemestaaniga) ühe aasta jooksul pärast vähioperatsiooni.\nNendest naistest 27 protsenti oli Medicare D osa lisaabi madala sissetulekuga toetuste programmis. See programm vähendab hormoonravi kulusid tasku või kõrvaldab need. Need kulud jäid keskmiselt vahemikku 155–428 dollarit aastas.\nUuringu kohaselt oli Extra Help programmis seitsekümmend protsenti mustanahalistest ja 56 protsenti hispaanlastest patsientidest, 21 protsenti valgetest patsientidest.\nHormoonravi esimesel aastal oli üldine nakkuse määr kõigil rassidel sarnane - umbes kaks kolmandikku naistest võttis hormoonravi vastavalt juhistele. Uuringus leiti, et rassilisi ja etnilisi erinevusi kinnistamismäärades ei olnud ka nendes naistes, kes ei olnud Extra Abiprogrammis - valged olid 62% ja hispaanlased ja mustad 55%.\nExtra abiprogrammis osalenute puhul oli kinnipidamise määr valgetel 71 protsenti, hispaanlastel 71 protsenti ja mustadel 67 protsenti, teatasid teadlased.\nÜldiselt vähenes patsientide arv, kes jätkasid hormoonravi teisel ja kolmandal aastal pärast operatsiooni, kuid vähenemine oli väiksem kõigi Extra rassiprogrammi kuuluvate rassiliste ja etniliste rühmade naiste hulgas.\nKoosolekutel esitatud järeldusi peetakse tavaliselt esialgseteks, kuni need on avaldatud eelretsenseeritavas ajakirjas.\nTelefoni kasutavad draiverid ignoreerivad teadlikult ohtu\nLeinates mu õe surma\nNutitelefonisõltuvus võib muuta teismeliste ajusid


Must nõid : [O’Dwyeri nõbude] triloogia 1. raamat - Nora Roberts - Antikvariaat\nMust nõid : [O’Dwyeri nõbude] triloogia 1. raamat\n368 lk. ; 21 cm; inglise keelest tõlkinud Raili Puskar ; [toimetanud Mari Kolk ; kaane kujundanud Reet Helm]\nNora Robertsi triloogia maast, mis meid kutsub, perest, mida õpime pidama kalliks, ja inimestest, keda tahame armastada...\nIona Sheehani vanemad ei pööranud talle erilist tähelepanu ja ta kasvas üles soovides, et teda armastataks ja aktsepteeritaks. Emapoolselt vanaemalt sai ta teada, kust mõlemat leida: lopsakate metsade, sädelevate järvede ja sajandite vanuste legendide maalt.\nIirimaalt. Täpsemalt Mayo maakonnast. Kus ta esivanemate veri ja võluvägi oli voolanud läbi sugupõlvede ja kus teda ootas tema saatus.\nIona saabub Iirimaale, kaasas üksnes vanaema juhised, vankumatult optimistlik ellusuhtumine ja kaasasündinud anne hobuseid mõista. Üsnagi luksusliku lossi lähedal, kus ta veedab nädala, leiab ta oma nõod Branna ja Connor O'Dwyeri. Ja kuna pere on pere, kutsuvad nad Iona oma koju ja oma ellu.\nTallis tööd saades kohtab Iona omanikku Boyle McGarthi, kauboid, piraati, metsikut ratsameest, kelles on koos kõik kolm omadust, millest Iona on unistanud. Iona mõistab, et siin õnnestub tal kodu luua – ja elada elu just sellisena, nagu ta ihkab, kuigi see tähendab seda, et ta armub kõrvuni Boyle'i. Kuid miski pole selline, nagu pealtnäha näib. Iidne kurjus on end Iona sugupuu ümber keerutanud ja tuleb võita. Pere ja sõbrad võitlevad üksteisega ja üksteise eest, et hoida elusana lootuse ja armastuse tõotus.


Uidumõtteid ja Juhtumisi: Külmetuse vastu külmetusega !\nKülmetuse vastu külmetusega !\nVaade õue läbi kohviku akna\nReedel teatasin töö juures, et võtan endale esmaspäeva suusasõiduks vabaks. Ilmaennustus oli küll kübe kahtlane, sest lubas lumesadu ja pealelõunaks isegi lörtsi. Koju tulles selgus, et pisem plika ei saagi tulla, tema suur inglise keele töö lükati reedelt esmaspäevale. Muidu oleks ürituse edasi lükanud, aga lisaks vabale päevale olin ka hambaarsti aja jõudnud tühistada. Mis siis ikka, lähen kahekesi vanema lapsega, kellele see ainus sobiv päev sel nädalal. Pisem sai tuttavatega pühapäeval mäele kaasa, nii ei jäänud temalgi liuglemise lõbud maitsmata.\nAjasin end kuue ajal üles, et tõstuki avamiseks mäele jõuda. Ei tea kas gripp hakkab lõpuks siia jõudma, aga kurk veidi valus ja nina nohune. Aknast välja vaadates avastasin, et ööga on lubatud 2 sendi lume asemel oma 15 maha sadanud. Mida kuradit, nüüd on liiklus täitsa kaoses, pole mõtet proovimagi minna, kerisin tagasi tudile. Aga und ei tulnud, seitsme ajal tegin kohvi ja vaatasin netist ilmaennustust. Parem kui poleks vaadanud, mäele lubas hommikupoole lund ja pealelõunaks sadu. Togisin lapse üles uurimaks mis ta asjast arvab. Muidugi mäele, sadagu taevast või pussnugasid:)\nLäbimärjad suusatajad vihmaga tõstukitoolil\nHakkasin kolu kokku korjama ja autosse toppima kuni plika hommikusööki pugis. Esiteks oli vaja labidaga tee autoni lahti ajada ning sõiduriist paksu lumekorra alt vabastada. Poole kaheksaks saime liikuma ja algus ei tundunud paljutõotav, teed olid ikka veel lahti ajamata. Samas paistis selline olukord olevat inimesed nii ära hirmutanud, et märkimisväärseid ummikuid polnudki. Tee oli raskelt libe aga linnast väljas jäi lund järjest vähemaks ning lõppkokkuvõttes kulus sõidule vaid pool tundi kauem kui tavaliselt.\nHirmutavaks vaid asjaolu, et vahepeal saime vihma vastu tuuleklaasi. Igatahes parkimisega polnud muret, mugav koht kohe mäe alla. Tõstukisabasid samuti polnud, inimesi väga vähe, kes ikka sihukese ilmaga tuleb. Saimegi vaid neli sõitu teha enne kui hakkas sadama, tunni ajaga olime päris märjad. Otsustasime kohvikusse kuivama kobida, et oodata vaheaega vihmas. Niipea kui riided tahenenud kimasime tagasi mäele. Kokkuvõttes saigi niimoodi vahelduva eduga sõita ja sees kuivada kui olemine mäel liiga märjaks kiskus. Tegelikult teatud momendist edasi eriti ebamugav polnud, harjusime märgade riietega ära.\nVihm kord tihedam, kord udukas, aga riided ja prillid tegi õige kiirelt märjaks. Tõstuki istmetel olevatesse loikudesse polnud ka kõige mugavam istuda. Vahepeal laskus pilv nii madalale, et sõitsime selle sees. Hoogu tuli maha võtta kuna nähtavus nii vilets. Künkakesed tulid ootamatult, aeg-ajalt sai täiesti tahtmatult õhulende teha. Prillidele kogunesid piisad ja neid tuli kindaga paar korda laskumise ajal nühkida, et veidigi pinnase kontuure aimata. Lumepind ise oli üllatavalt mõnus ja ääretult libe. Isegi jäised kohad tänu vihmale rantidega kergemad lõigata.\n"Lumeuss" puu oksal\nLoll oleks olnud sita ilma pärast kohe tagasi minna, suusatasime hämarani kuni rada kinni pandi, sest lumetraktorid lasti peale. Olime totaalselt läbi vettinud, isegi aluspesu märg. Rahakott ligunenud, moblad ja fotokas veepiiskadega kaetud aga ikka töökorras. Lapsel vähemalt üks seljakotti ununenud kuiv vest kojusõiduks selga panna. Parkimisplatsil vesi jää peal, libedamat pinda annab otsida, mõlemad oleksime peaaegu sirakile käinud. Lasin lapse rooli, las harjutab libeda teega sõitu. Suurel teel läks lihtsamaks, sool ja vihm olid oma töö teinud, tee märg aga mitte enam lumine. Koju jõudsime parasjagu selleks ajaks, et pisem plika karatesse viia, ise ei viitsinud seekord.\nPisike mure oli, et loodetavasti ei külmetanud oma valusale kurgule juurde ja ehk ei lõpeta kopsupõletikuga. Aga teisipäeva hommikul ärgates olid nii kurguvalu kui nohu nagu pühitud. Paistab, et parimaks profülaktikaks külmetuse vastu on talvel läbimärjana päevake suusamäel veeta :) Ehk tõhusaim vahend külmetuse vastu ongi külmetus.\nLabels: haigus, suusatamine\nPreon, Kvargi jupid ?\nNoored võtke aru pähe!