Kommentaar: Külalislahkus vene moodi - Estonian World Review\nKommentaar: Külalislahkus vene moodi (8)\nArvamus 04 Jul 2008 EWR\nVenelased on harilikult väga külalislahked. Nad on rõõmuga valmis loovutama teelisele oma kõrge padjakuhja ja pitsidega kaetud voodi ning kostitama isegi võhivõõrast parima toiduga. Nende supid, kulebjaakad ja koogid on võrratud. Venemaale küllakutsutud eestlased eesotsas president Toomas Hendrik Ilvesega kogesid eelmisel nädalalõpul aga hoopis isevärki külalislahkust.\nPaljutõotav kohtumine presidendiga\nEesti president kutsuti Hantõ-Mansiiskis toimunud soome-ugri rahvaste 5. maailmakongressile, mille raames leidis aset ka kohtumine Vene riigipea Dmitri Medvedeviga. See on suur samm edasi, kui pidada silmas, et Eesti ja Vene riigipead pole kohtunud viimased 14 aastat ja mullusele kongressile, mis toimus Mordvamaa pealinnas Saranskis, Eesti riigipead ei kutsutudki. Nii et algus oli paljutõotav.\nKahe riigipea kohtumisel olid kõne all aastatega kuhjunud probleemid, sh piirilepe. Eesti president nentis, et tal on seoses soome-ugri kongressiga väga meeldiv Venemaal viibida ning väljendas lootust, et on avanenud võimalus Eesti-Vene suhteid parandada. Kohtumine kulges pressis avaldatu põhjal otsustades positiivses meelsuses; nii iseloomustas seda ka president Ilves ise.\nKüllap püüdis meie riigipea oma esimesel Vene-visiidil suuremeelselt üle vaadata mõningatest häirivatest intsidentidest. Nii konfiskeerisid kohalikud korravalvurid Eesti delegatsiooni kingitused teistele osalejatele – tehes seda ilma igasuguse põhjenduseta. Olgu lisatud, et pärast pikka sekeldamist kingitused siiski tagastati.\nVõi ka asjaolu, et Eesti presidendil ei lastud konverentsil kõnelda emakeeles. Presidendi Kantseleile edastati valeinfo, et kongressil on kaks ametlikku keelt – vene ja inglise. Ometi kõnelesid nii Soome kui Ungari presidendid oma emakeeles.\nTõeline skandaalipomm lõhkes aga president Ilvese kõne järel, mida tõlgendati kui üleskutset Venemaa lõhestamisele (vt. lk. 2). Reaktsiooni sellele polnud vaja kaua oodata. Vene Riigiduuma väliskomisjoni esimees Konstantin Kossatshov kritiseeris juba samal õhtul pressikonverentsil Ilvese kõnet, kiskudes meelevaldselt kontekstist välja selles sisalduvaid mõtteid ja katkendeid ning jätkas süüdistusi pühapäeval. Eestlaste pihta langes kõnetoolist laimurahe, kusjuures Kossatshov pani ühte patta maride rahvusliidrite peksmise ja Eesti politsei käitumise mulluste aprillirahutuste ajal. Näiteks tõi ta Dmitri Ganini hukkumise, mille asjaolude uurimine on ummikusse jooksnud. Järgnev osa Kossatshovi sõnavõtust võib kõlada paroodiana: „Venemaal pole vastupidiselt uutele riikidele meie maa endisel territooriumil vajadust eripoliitika järele näitamaks oma suhtumist erinevatesse etnilistesse gruppidesse. Meil pole rahvuste vahel probleeme, suhtume kõigisse austuse ja heanaaberlikkusega.“\nAjal, mil meie siin nautisime aasta üht tippsündmust ja lõokeste lõõritamisega võrreldavat koorilaulu Seedriorul, seisis Eesti riigipea keeruliste valikute ees, kuidas reageerida solvangutele ja mõnitamisele. President Ilvese kinnitusel kaalus Eesti delegatsioon pärast Kossatshovi provotseerivat kõnet põhjalikult, mida teha ning jõudis otsusele kongressilt lahkuda, sest mingit võimalust vastata veel kongressil Kossatshovi süüdistuste laviinile enam ei olnud.\nKõlas aplaus, mida Kossatshov ise tõlgendas järgmiselt: „Võtan teie aplausi kui toetust meie hukkamõistvale hinnangule mõnede soome-ugri riikide pahatahtlikule suhtumisele poliitikas. Kongressi eesmärk ongi aidata inimesi seoses nende probleemidega ja kasutada üritusi kui koostööpõldu – mitte aga puhuda konflikte rahvuslikul pinnal.“\nMitmetes kommentaarides on Ilvest süüdistatud kongressilt lahkumises ja arvatud, et ta langes venelaste poolt üles seatud lõksu. Mõned, sh Soome president Tarja Halonen leiavad, et provokatsioonidest tuleks hoiduda. Enamus eestlasi on aga veendunud, et see oli ainuvõimalik, väärikas ja õige samm.\nEesti Välispoliitika Instituudi direktor Andres Kasekamp leiab, et ehkki Ilves oma kõnes otseselt Venemaad ei kritiseerinud, on „vabadus ja demokraatia“ sõnad, mis ärritavad mõnesid Vene poliitikuid. Lisaks oli Kossatshovi kõne tema hinnangul otsene rünnak Eesti riigi vastu.\nKuid mitte kõik Eesti poliitikud ei seisa oma presidendi selja taga. Nii leiab näiteks keskerakondlasest Riigikogu liige Evelyn Sepp, et president Ilves olla ilmutanud oma kõnes üleolekut ja et Eestil, kel endal on rahvusküsimustes probleeme, polevatki õigust nõuannete jagamiseks.\nTema mõttekaaslane, Tallinna Ülikooli politoloogiaprofessor Rein Ruutsoo arvab, et soome-ugri maailmakongressil toimunu oli hoopis Venemaa propagandamasina suur triumf ning presidendi lahkumine oli temagi meelest kahetsusväärne valesamm, mis riikidevahelisi suhteid ainult pingestavat.\nEndine Eesti suursaadik Venemaal Mart Helme on samuti kindel, et Venemaa oli selgelt valmistunud mingi provokatsiooni korraldamiseks, kuid tema leiab, et Ilvese ja ta kaaskonna lahkumisele polnud mingit alternatiivi.\nIlvese kõnet tsiteerisid muidugi ka kõik suuremad Vene ajalehed. Vene valitsuse häälekandja Rossiiskaja Gazeta pani oma loole pealkirjaks „Ilves rikkus peo“. Soome-ugri pidu? Teavet meie hõimurahvaste vaenamisest Venemaal saame iga päev.\n„Braavo, härra president!“ hüüatas Karol Kallas uudisteportaali Delfi 30. juuni arvamusrubriigis ilmunud artiklis, kus nimetatakse presidendi ja tema saatjaskonna lahkumist kõnealuselt kongressilt tähelepanuväärseks välispoliitiliseks sündmuseks.\nMeil siin kaugel tasub selle tunnustusega ühineda. sest venepärasest külalislahkusest polnud Hantõ-Mansiiskis jälgegi. Suisa vastupidi!


Kommentaarid - Kui filmi tegemine oleks nii kerge… - Eesti Päevaleht\nKui filmi tegemine oleks nii kerge… - kommentaare 1-13\nSee film ei sobinud nii tähtsale juubeliõhtule, see ei olnud eesti elu 100 aasta jooksul, see oli alkoholireklaaam ja ühe suurima majandusharu (metsamajandus) tõeline solvamime. See film rikkus meie tutvusringkonnas kõigil tuju. Õudne, solvav, ropp ja metsamehi spetsiaalselt halvustav propakanda.\nMetsasid raiutakse ju majandusmetsades mida kasvatataksegi ju lõikamiseks, ja istutatakse et kasvatada ja kasvatatakse et raiuda....see ongi normaalne metsamajandus. Keegi ei lähe ju kaitsealale raiuma...(võib-olla 2 lolli, aga nende pärast ei saa ju kõiki 30 0 0 0 metsamajandajat juubelifilmi toppides maha teha).\nImetu käkerdis oli.\nMassiline lageraie ei ole arukas metsamajandamine.\nSee metsaraiumise kriitika oli selles videos ainus õige teema peale muusika. Kõige muuga võib nõustuda - mudateater, mudased lõustad ja alkoholi reklaam, viinajoomine.\nKuidas mina kui metsaomanik pidin aru saama, et tegemist on massilise lageraidega. Mina raiun oma metsa seadustega täielikus kooskõlas ja suure osa tööst teeb harvester ja peale raiet on puud palkidena maas ja on tee, mis mööda puud välja vedada. Ehk - ühel hetkel on pilt täpselt samasugune kui selles nn filmikriitikas. Ärge oma asjatundamatut paanikat laiendage igale poole, kus saag metsa all vingub.\nLisaks, ülekasvanud metsa on omanikul kohustus metsa hea tervise tagamiseks raiuda ja kohustus uus mets istutada. See ongi metsamajandamine.\n300K€ eest toodetud räige soperdis☹\nNO99 peaks selle raha tagasi maksma ☝\nKunsti kunsti pärast teha ei ole kunst.\nTeha kunsti, mis enamust puudutab, on kunst.\nKunst, mis inimesi omavahel tülli ajab, on haltuura.\nKohati tekib tundmus, et nullid sajas on rohkem nagu mullid.\nIti-Jantra sa valetad! ja ajad inimestele täiesti süüdimatult rooja silmadest otse hinge.\n1)Mitu korda on metsamehed saanud otsustada, kuhu nad raiuma lähevad- Valetad!cMetamehed raiuvad majandusmetsas seal, kus seadus seda lubab, see ei ole otsustas raiuda.. see on ainult ja ainult et mets sai seal sellisesse küpsusastmesse(TULETAN MEELDE MAJANDUSMETS, MIS ON KASVATAUD, ET RAIUDA JA ISTUTATUD ET KASVATADA, ET SAADA PUITOODETEJAOKS TOORET).\n2)Metsamehed on lihtsalt käsutäitjad, nagu me kõik ja võtavad ka jugapuud maha, kui käsk selline on. -Valetad! Metsamehed lähtuvad keskkonnaameti poolt välja antud lubadest , Jugapuud, Pärnad, Tammed, ja kõik laialehelised või mitmekesisust tagavad puud jäetakse alles, see on eetiline. Ja kui keegi kuskil raius, ei saa seda tembeldada kõikide metsameeste olemuseks!\n3)Mingile lihtinimeste patriotismile pole mõtet rõhuda- Valetad, metsamehed on väga partiootrlikud, kuna nad ise istutavad seda, mida rauvad nende lapsed ja raiuvad seda mida istutasid nende vanemad. Saage ükskord aru, et metsamajandus on nagu põllumajandus, kus külvatakse ja lõigatakse vilja(saaki). Kui põllumees külvab ja lõikab ühe aasta sees, siis metsamees külvab ja lõikab 70-100 aasta sees.\n4)On meil siis peale seda tohutut raiumist midagi märkimisväärselt paremuse poole arenenud?- Vale aj ebapädev. Meil ei ole TOHUTUT riumist! miks ei räägita, et Tohutult istutati?. Paremuse poole on läinud see, et SINA saad maksudena tulnud tulu pealt parema elu ja sotsiaalse kindluse, metsades on parandatud teedevõrgustukk ja kuivendussüsteemide võrgustik (JAH IKKA VEEL JA EDASI RÄÄGIME MAJANDUSMETSAST MITTE LOODUSKAITSE ALADEST).\n5)Ja meie jääme lagedaks, sest ei raiuta ju ainult majandusmetsas (ehk puupõllul) vaid võetakse vanad, looduslikud, liigirikkad (ja tihti ka haruldaste elanikega) metsad maha. - Valetad. Metsasid majandatakse eeskirja ja seaduste järgi, kui on ikka põlismets ja kaitse all, siis keegi seda ei puutu. Kui sa nüüd jälle räägid minu vanavanaise istutatud või tema maale ise kasvanud metsade raiumisest, siis tea, et MAJANDUSMETS ON METS MIDA KASVATATAKSE RAIUMISE EESMÄRGIL.\n6)Istikuid ei ole kellelgi nagunii piisavalt, et neid metsi uuesti kasvama panna. Valetad, oled harimatu roheröökija, kes on pimestaud mingist rohelisest alusetust propakandast mis majandusmetsade vastu suunatud on. Ja mida on sinu asi, mida mina oma maal kasvatan... osta endale üks mets ja too sinna või lendoravad elama\nJah, seal oli mõni õnnestunud stseen\nOli ikka. Mulle meeldis väga kutsa, kes peremehe juurest jooksu pani jt.\nAga muusika oli tõesti ilus, sellele on raske vastu vaielda.\nNõus! Tark inimene on see ,kes julgeb enda rumalust tunnistada ja võta endale ülesandeid milleni ta ei küündi. Loll ssevastu varjab enda rumalust sisutühja sõnamulina taha ja väidab, et on tark igas elu valdkonnas. Väga raske oli juubelietendust jälgida ja sealt mingit sügavat mõtet leida. Ja kas seal seda oligi? Minu jaoks oli see raisatud aeg, mida ma teleka ees seda jälgides kulutasin.\nEks see oligi residendikanselei eesmärk. Ega ilmaasjata ei hoitud pea aasta saladuses, et lavastab just NO99. Seal kanseleis teati väga hästi, et NO99 viimaste aastate lavastused elavad just vihkamise ja lõhestamise peal...\nEestist lugupidav president oleks ilmselt 100 juubeli lavastamise Estonia teatrile andnud.\nKadriorg kirjutas stsenaariumi? Siukse asja peale poleks küll tulnud!\nSeega nagu juba ammu öeldud, No99 napib vaimset ressurssi ja seda napib ikka tõesti. Ärivaist aga on selle eest ülikõrge- teatakse, kust pumbata!\n.........kust pumbata, kellele pumbata, kaua pumbata, miks pumbata ja millega pumbata!\nPange pange, pange pange\nPange eest ja pange tagant\nPange ees ja pange taga\nKaks rätseppa, Semper ja Ojasoo õmblesid kuningas Kaljulaidile\nuued rõivad. Nii peenest kangast, et rumalad seda ei näe.\nKiirkerides vaadatud asja arvustus? Tundub tõsine kvaliteetkriitika.\nArvustamisega nõustudes, vaatasin ma filmi loomulikult algusest kuni lõpuni ära.\nEriti kiire kerimine- see mainitud sõna (mida tsensuur lubab ainult artiklis, mitte kommentaaris kasutada) tuli alles poole filmi pealt. Miks siis ajuvaba kiirkerimise-"argument" üldse siin on siis, kui arvustus sellel ei põhine? Selle totra lause ainus mõte on üldise kirumisega kaasa ahastada. Odav.\n250000+km oli kogu õhtu eelarve.\nAlles siis, kui ka kõige nõrgem "lüli" saaks öelda, et tal on kõik hästi, alles siis tunnistab ka Jumal, et kõik on hästi!\nÜkski "preester", mis tähendab ka perekonna meest, ei ole nii õige Jumala ees, et neid ei tohiks kritiseerida.\nNagu see juhtus Iisraeli suguharude vahel, kus nad kogu aeg vihavaenus olid omavahel:\n.....1 Kn 13 : .... 1 - Ja vaata, Issanda käsul tuli üks jumalamees Juudast Peetelisse, siis kui Jerobeam seisis altari juures, et suitsutada.\n2 - Ta hüüdis Issanda käsul altari poole ja ütles: „Altar, altar!\nNõnda ütleb Issand: Vaata, Taaveti soole sünnib poeg, Joosija nimi,\nja tema tapab su peal ohvriküngaste preestrid, kes suitsutavad su\npeal, ja su peal põletatakse inimluid!”\n(omal ajal oli see päriselt, kuid nüüdseks on see "ohvriküngaste preestritele" ehk kõigile kirikutele ja muudele pühakodadele VIITEKS, et ei jäeta nendele "OHVRIKÜNGASTELE kivi- kivi peale", sest preestrite uhkus ei luba neil oma meelt parandada nende kurjusest)\n3 - Ja ta andis sel päeval tunnustähe, öeldes: „See on tunnustäheks,\net Issand on kõnelnud: Vaata, altar lõhkeb ja tuhk, mis selle peal on,\n4 - Kui kuningas kuulis jumalamehe sõnu, mis too hüüdis Peeteli\naltari poole, siis sirutas Jerobeam (kes oli Saalomoni sulane (1Kn 11: ...26-28....)\naltari juurest oma käe välja ja hüüdis: „Võtke ta kinni!” Aga käsi, mille ta sirutas tema poole, kuivetus ja ta ei suutnud seda tagasi tõmmata.\n(nagu meil on tänapäeval, kui mõni inimene püüab preestrile vastu hakata, sest näeb, et tal pole õigus, kuid preestrid peavad selliste peale viha (?)\n5 - Ja altar lõhkes ning tuhk pillutati altarilt, nagu oli tunnustäht, mille jumalamees oli andnud Issanda käsul.\n6 - Siis kuningas hakkas kõnelema ja ütles jumalamehele: „Leevenda ometi Issanda, oma Jumala palet ja palveta minu eest, et ma saaksin käe tagasi!” Ja jumalamees leevendas Issanda palge ning kuningas sai oma käe tagasi ja see oli nagu ennegi. .....\nKus maailmas sa elad?, kas ikka seal, kus põllumajandaja iga jumala aasta ühel (IGAL AASTAL!!!) hektaril põllumaal künnab sisse , pritsib ja hakib liblikaid, mesilasi, putukaid, närilisi , linde ja nende pesasid tuhatkond (igal aastal!) või seal maailmas kus metsamajandaja "tapab" tuhatkond olevust 70-100 aasta jooksul, pakkudes sealjuures (70-100 aastat) kindlat kodu ja elu sadadele tuhandetele. Kas elad maailmas, kus leib sinu lauale tuleb mesilaste ja lindude hakkimisest koos viljaga? Kas elad ikka sealsamas maailmas, kus lehmad ja sead jõuseemendatakse ja topitakse liblikaid ja linnupesadest koos heinaga ja viljaga nuumpunni ja siis hakitakse IGAL AASTAL sulle vorstiks, kas see ongi taastuv ressurs?\nMiks on rohelised, kes kaitsevad elu nii pimedad ja kurdid, miks ei seista elu kui terviku eest ja ollakse ette võtnud üks ainus valdkond, keegi EI TAPA niipalju elu kui seda teevad põllumajandus ja loomakasvatus.\nOlete silmakirjalikud ja rumalad ja pimedad.\nTeate minge tehke üks surnud sea võileib ja visake üks tapetud puuhalg kaminasse!


Eesti "korvpallijooksja" jõudis Guinnessi rekordite raamatusse - Sport\nEesti "korvpallijooksja" jõudis Guinnessi rekordite raamatusse\nMarti Medar korvpalliga jooksmasFoto: erakogu\n2015. aasta SEB Tallinna Maratonil Marti Medari poolt joostud Guinnessi rekord maratonidistantsil korvpalli põrgatamises ajaga 3:04.15 jõudis täna lõpuks Guinnessi rekordite raamatusse.\nPõhjus, miks rekordi kinnitamine venis, oli ettevõtmise eestvedaja Reigo Kimmeli sõnul Guinnessi bürokraatiamasin, mis ei suutnud rohkem kui aasta jooksul 3 tunni pikkust videomaterjali vastu võtta. "Kuna YouTube'i link ei sobinud, siis proovisime mitmel erineval viisil, et üle 21 gigabaidi suurust faili saata, kuid alati oli mingi viga, millele vastavalt reeglitele vastati alles kolme kuu pärast," rääkis Kimmel.\nTänavakorvpalli korraldaja Reigo Kimmel läbis SEB Tallinna Maratoni esmakordselt korvpalliga 2011. aastal ning võttis eesmärgiks leida jooksja, kes selle ala Guinnessi rekordi Eestisse tooks.\nEsmakordselt õnnestus see 2014. aastal, kui Joosep Mooses tegi uueks rekordiks 3:14:57. Paraku löödi rekord vähem kui pool aastat hiljem ameeriklase poolt paari minutiga üle, millele Marti Medar vastas uue rekordiga 2015. aasta SEB Tallinna Maratonil.\n"Kuigi mul on kahju, et Guinnessi bürokraatiamasinal rekordi kinnitamisega nii kaua aega võttis, on täna hea meel, et Marti rekordi kinnituse veel enne jõule kätte sai," rääkis Kimmel, kelle hinnangul võib nii korvpalli kui jooksuga tegelev Marti järgmise aasta SEB Tallinna Maratonil võtta eesmärgiks maratonidistantsi läbimise kahe palliga põrgatamises, mille Guinnessi rekord on hetkel 4:10:44.\nSEB Tallinna Maratonil püstitati Guinnessi rekord!\nEesti suurima rahvaspordisündmuse SEB Tallinna Maratoni kõik võistlusrajad uuenevad...


Arginiin - Page 2 - Toidulisandid - Fitness.ee foorum\nBy kkristjan, May 31, 2010 in Toidulisandid\nMa ütleksin lohutuseks neile, kes selle mõju ei tunne, et ega seda ei saagi tunda. Ainuke mida Sa konkreetselt tunned, on Beta-alaniin ja no suuremas koguseis mingeiud erguteid ka. Millal Arginiini tõhusust saab tunnistada on ~poole aasta pärast.\nKehtib siingi ütlus, et ega enne aru ei saa, kui kasutamist ära ei lõpeta. Samas kahjuks pole meil kunagi võimalik võrrelda millegiga, et kuidas oleks areng olnud siis, kui poleks Arginiini kasutanud.\nSiin on võrdlusi tehtud.\nUuring arginiin ja treening\nKirp suutis siinkohal vist kõik halvastimaitsva kokku panna, AC-C on ikka ka rekordrõveda mekiga.\nEi tea, ei mäleta küll, et AC-C niii rõve oleks olnud, nagu mõned siin nutavad.\nÜleüldse: ega maitse pole toote puhul põhiline ja ega arginiini maitse pole ka nüüd nii ületamatu. Kamoon.\nValivale inimesele muidugi igaks juhuks mainin.\nMa olen söönud ka paremat ja kehvemat, lihtsalt tolle maitse oli alguses mulle müstika. Pakk sai ära söödud sellegipoolest.\nUuringuid on tehtud, igasuguseid, kuid tuleb tunistada, et tõelisi tulemusi saaksime lugeda vaid juhul, kui nt siis arginiini kasutab vertikaalses mõttes pool meie kehast, teine pool mitte. Et kas siis ühe kehapoole lihased arenevad paremini. Ja kui aus olla, siis ei oleks needki nii tõesed, sest igal ühel on üks tugevam pool ja tihti ongi inimestel lihased eri kätel/jalgadel/seljapoolel erinevad.\nRealist nagu ma olen.\nKuid kui ma ei usuks arginiini, siis ma ei kasutaks seda. Aga ma kasutan ja isiklikult soovitan!\nToimub juba trenni ajal.\nEga ei levi numbreid palju tsitrulliinmalaat võiks olla effektiivsem l-arginiinist?\nSee on muidugi üsna ümar ent mingi umbmäärase "kasulik" piiri tahaks leida mõlemi puhul.\nÜhes uuringus andis tsitrulliinmalaat negatiivse tulemuse töövõimele... tsitrulliinmalaadi kohta pole midagi silma jäänud eriti.\nArginiini puhul soovitaks vältida 30 min enne trenni võtmist. Trenni ajal on vist ok.\nEnnem vältida? Standardõpetuse kohaselt tahetakse seda just selles augus sisse sööta, kui mälu ei peta.\nKaua aega enne trenni tuleks arginiini siis vältida, ainult 30 minutit?\nArmsad foorumi lugejad ja külastajad,\nma vabandan juba ette ära, just nende ees, kes leiavad, et coca cola(igasuguses vormis) pole just parim jook.\nCoca-cola light võtab No Brand Arginine' kehvemapoolse maitse ära.\nMitte küll täielikult aga täiesti kannatas,\nseega... joome coca lighti nüüd\n30-60 minutit enne trenni ole hea\nEnergiajoogiga on hea juua\nArginiin vallandab natuke GH-d, trenn palju. Kui katses võeti 30 min enne trenni siis tuli arginiinist natuke kasvukat ja hiljem trennist eriti ei tulnud.\nhttp://fitshop.fitness.ee/aminohapped/0/re...and%20Arginiin/ . kas on m6tekas osta kui soov suurendada j6u n4itajaid?\nArvamust Argniniini toime kohta on siin foorumis ~1000x avaldatud, aga parim viis teada saada on ise järgi katsetada. Õnneks võrdlemisi odav lisand "proovimiseks". Samas ise ei ole mingit "OHHOOO" efekti saanud ja pigem peaks rohkem aega/raha/energiat lihtsalt toitumise parandamisesse suunama.\nEdited November 17, 2010 by savi_\nKuugeldasin arginiini kohta ja leidsin sellise artikli: http://www.t-nation.com/free_online_articl...o2arginine_scam\nOskab keegi targem kommenteerida?\nVäga hea artikkel, mis siin enam kommenteerida


Esitlus kui slaidilappamine või Esitlus kui strateegia? – Miski\nby Margit on February 1, 2021 in Uncategorized\nEsitlusi digiruumis on läbi viimase kalendriaasta nähtud nüüd mitmesuguseid. Ma ei usu, et kriitiliste põhjustena oleks süüdi vaid kasvav digiväsimus. Või vähene ettevalmistus. Ehk on võlusõnaks kohandada esitluse sisu läbi strateegia aluste: mõtestades iga esitluse läbi kui strateegilise tööriista millegi saavutamiseks!\nKasutasin Tuckmani jaotust, et mõtestada esinemisruumis märgatud sarnast jagunemist:\nEitajad. Need, kes ei usu, et slaididele mineva info mahalugemiseks pole enam vaja digiruumis inimestena kohtuda. Piisab kui saadame esitluse iseseisvaks tutvumiseks. Kutsude üles midagi saadava teadmisega peale hakkama.\nVastutöötajad. Need, kes küll kuulavad uutest võimalustest slaidide loomise asemel, ent ke koheselt muudatuste valu ja võlu tundes teatavad: meie ektori see ei tööta.. Ei tööta mis? Soov oma teadmised või ettepanekud teise osapooleni viia? Või ei tööta soov uskuda muudatuste vajadust?\nKohanejad: Need, kes on lõpetanud slaididelt ümberjutustamise, on lühendanud lauseid, teevad tempovahetusi jutus ja info jagamisel ning mõtestavad jagatava sisu digiväsimuse all kannatava publikuga. Saates infot ette, kaasates ja jupitades ajalist esitluste mahtu.\nEestvedajad: Need, kes võtavad igat esinemist kui strateegiat: mõtestades läbi, mis on kuulaja kasu, mis on osaleja ja esineja ootus ja kuidas saavad paika väljakutsed, võimalused, valikud. Esineja, kes väärtustab kuulajat ja otsib talle jõukohased kaasamise viisid. Esineja, kes ehitab justkui publiku nähes uue Miski, aidates avastada ja lavastades loovalt. Ning kes veendub, et kohal pole mitte vaid slaidid, vaid ja Mõtte ning Sisu Looja ise.\nKirjutan alla Seth Godinin tänasele blogipostitusele, andes oma professionaalse panuse digiruumis esinemiste mõju kasvatamisele! https://seths.blog/2021/02/strategy-and-tactics-and-powerpoint/\noskus mitte omadusseth godinstrateegiline esitlus


Uus-meremaa v lõuna-korea ennustusvihje | bettimine.ee\nPealehele / Kõik ennustusvihjed / Uus-meremaa v lõuna-korea\nUus-meremaa v lõuna-korea\nKoefitsient: 4.60 (22.07.2021 - 6:11)\nAntud kohtumises on lõuna korea suur favoriit. Koefitsentide järgi pigem minu arvates on uus meremaa suhteliselt üle hinnatud. Minu arvates ei ole siin kohtumises uus meremaa meeskonnal väga suuri lootusi. Lõuna koreal on tulemas peale väga palju häid mängijaid. Ma usun, et lõuna korea võtab suhteliselt lihtsa võidu tulemusega 0-4.


PIKK JAAN, LÜHIKE JAAN VÕI EI KUMBKI? „Armastuse maleva" osaleja Angela läheb mehele | Elu\nPIKK JAAN, LÜHIKE JAAN VÕI EI KUMBKI? „Armastuse maleva" osaleja Angela läheb mehele (1)\nGeidi Raud, 10. oktoober 2021 16:02\nUue tõsieluseriaali „Armastuse malev“ üks üheksast osalejast – Angela (20) – jagab sotsiaalmeedias videoklippi tema sõrme ehitavast kihlasõrmusest. „Ütlesin „jah“,“ rõõmustab fitnessi kaunitar. Kas tulevase abikaasa leidis ta seriaalist?\n„Ma hetkel selle kohta kommentaare ei anna, soovitan huvilistel seriaali vaadata,“ jääb Angela salapäraseks. Küll aga märgib ta, et abieluettepanek oli legendaarne ja nagu kombed ette näevad, laskus müstiline noormees ka ühele põlvele. „See oli ettepaneku juures ilmselt ainus traditsiooniline asi. Pulm peab ka olema legendaarne nagu ma ise. Tavalisest pulmast mina ei unista,“ märgib ta.


Parim reaalaajas vestluse tarkvara aastal 2022 (+tasuta prooviperiood) | LiveAgent\nreaalajas vestluse tarkvaraga rohkem müügivihjeid .\nViige klientide kaasatus\nLiveAgenti abil järgmisele tasemele\nTere, mina olen John, kuidas saan Teid aidata?\nMa sooviksin kontrollida oma tellimuse olekut.\nPole probleemi, palun andke mulle oma tellimuse number.\nMu tellimuse number on GQ34566\nAvastage kõige kiirem reaalajas vestluse vidin turul\nReaalajas vestluse tarkvara on väle, usaldusväärne, muudab Teie ettevõtte rohkem kasumlikumaks ja aitab klienditeeninduse meeskondadel olla produktiivsem.\nHome | Reaalajas vestluse tarkvara\nLooge ennetava reaalajas vestluse tarkvaraga kohesed ühendused\nKasutage reaalajas vestlust, et pöörata veebilehe külastajad sekunditega maksvateks klientideks. Automaatika toel võimaldavad nutika vestluse marsruutimise võimalused kasutajatel vestelda agentidega, kes on kõige paremini varustatud neile õiget tüüpi abi pakkumiseks.\nLiveAgenti täiustatud funktsioonide abil säästate palju aega. Kulutage see aeg kõige olulisemale keskendumiseks – sisuliste suhete loomisele oma klientidega.\nLiveAgent ühendab suurepärase reaalajas vestluse, piletisüsteemi ja automatiseerimise, mis võimaldavad meil pakkuda erakordset klienditeenindust oma klientidele.\nLiveAgent loodi Teie väärtuslikku aega säästma. Lihtne (kopeerimine ja kleepimine) integratsioon ühendab Teid klientidega mõne sekundi jooksul.\nLiveAgent suunab uued sissetulevad vestlused Teie meeskonna õigete liikmeteni ja kohandab dünaamiliselt veebivestluste kättesaadavust, kui Teie agendid oma vahetuse ajal sisse ja välja logivad.\nMis on reaalajas vestluse tugiteenuse tarkvara?\nReaalajas vestluse tugiteenuse tarkvara on keeruka klienditoe tarkvara põhiosa, mis võimaldab reaalajas suhelda ettevõttega ühelpool ja publikuga teisel pool. LiveAgentiga saate paigaldada reaalajas vestluse mooduli (või teisisõnu reaalajas vestluse vidina) oma veebilehele vähem kui minutiga ning alustada vestlemist klientide ja potentsiaalsete klientidega.\nMis tüüpi reaalajas vestluse tarkvara pakub LiveAgent?\nReaalajas vestlus esindab tavaliselt ainult vestluslahendust, see tähendab, et suhtlus toimub ainult sõnumite kanali kaudu. Kuid vestluslahendused võivad hõlmata ka hääle- ja videokomponente. Mida see tähendab? Lisaks klassikaliste vestlusteenuste pakkumisele saab Teie ettevõte pakkuda ka videovestlust.\nVideovestlus on veebivestluse silmapaistev osa. See võimaldab Teil ekraani jagamise abil tõhusamalt probleeme lahendada, mis on teenustele suunatud tööstusharudes üsna kasulik.\nKuidas reaalajas vestluse äpp toimib?\nVeebivestluse tarkvara on kliendisuhtluse platvorm, mis võimaldab sujuvat kliendisuhtlust klienditoe meeskondadega. Kui klient võtab kontakti läbi vestluse rakenduse, saavad Teie agendid uue pileti universaalsesse postkasti. Selle tulemusena saavad agendid kiiresti vastata ja täiendada klientide seotust.\nMiks kasutavad ettevõtted reaalajas vestluse tarkvara?\nTeie kliendid otsivad oma küsimustele viivitamatut vastust. Reaalajas vestlus on kiireim viis nendega ühenduse loomiseks.\nKas olete mõelnud, miks nii palju külastajaid Teie veebisaidilt lahkub, ilma et neist oleks saanud Teie kliendid? Rääkige nendega reaalajas ja pälvige tähelepanu.\nLahendage kõik klientide probleemid, enne kui nad ärrituvad ja hakkavad alternatiive otsima. Parandage oma klientide kogemusi oma toodetega.\nÜks reaalajas vestluse agent saab korraga käsitseda mitut klienti. LiveAgent parandab teie tootlikkust ja klientide rahulolu.\nUuendasime viisi, kuidas ettevõtted klientidega reaalajas vestlevad\nVaadake, kuidas integreerisime reaalajas vestluse ühte omnikanalilisse suhtplatvormi. LiveAgent on klienditoe tarkvara, mis pakub kõiki levinumaid reaalajas vestluse funktsioone ja lisaks sellele lisasime palju unikaalseid hüvesid, mida Te ühestki teisest tarkvarast ei leia. LiveAgenti veebisaidi vestlusfunktsioonil on kõik lihtsalt olemas.\nAndke oma klienditoele hoogu meie täiustatud funktsioonide abil\nEnnetavad reaalajas vestluse kutsed\nSeadistage reeglid, mis kutsuvad külastajaid automaatselt veebis vestlema ja pööravad külastajad klientideks. Ennetavad vestluskutsed võimaldavad Teie agentidel vestluse vidina kaudu külastajatega ühendust võtta. Vestluse märguanded parandavad klientide lojaalsust, kuna klientidega suhtlemine on kiire ja tõhus. Uurige rohkem…\nJälgige oma külastajaid, kui nad Teie veebisaidil liiguvad ja suhelge nendega. Veebisaidi jälgimise funktsioon võimaldab teil vaadata kliendi teekonda, täpsemalt nende URL-e. Teie klienditeeninduse meeskond saab vajadusel potentsiaalse kliendiga igal ajal ühendust võtta. Uurige rohkem…\nLaske agentidel oma vastused ette valmistada enne, kui klient oma esialgse sõnumi saadab. See funktsioon võimaldab Teie müügimeeskonnal piiluda sõnumi sisu, kui kliendid neid veel kirjutavad. Seetõttu võivad teie müügiesindajad pakkuda kiireid lahendusi ja parandada kasutaja kogemust.Uurige rohkem…\nMitmekeelne vestluse vidin\nKas pakute tugiteenust mitmes keeles? LiveAgent võimaldab teil oma vestluskastile eelistatud keele määrata, et saaksite pakkuda suurepärast vestluskogemust. Uurige rohkem…\nLiveAgent pakub parima ja hinna kvaliteedi suhet reaalajas vestluse maailmas.\nReaalajas vestluse funktsioonid lisaks peamistele klienditoe funktsioonidele.\nKõik piletisüsteemi ja reaalajas vestluse funktsioonid koos kõnekeskuse võimalusega.\nKuidas valida õige reaalajas vestluse tarkvara\nReaalajas vestlus on olemas paljudes lahendustes, kuid Te peaksite otsima täiendavaid vestluse funktsioone, mis integreeruvad keerulisse klienditeeninduse ökosüsteemi. Valige vastavalt vajadusele 4 paketi seast. Kui soovite kasutada reaalajas vestlusrakendust, peaksite valima meie pileti+vestluse paketiga. Kõikehõlmav pakett sisaldab ka sisseehitatud pilvepõhist kõnekeskust ja videokõne tarkvara, ning omab võimalust hankida postitusi sotsiaalmeediast LiveAgenti.\nReaalajas vestlus on osa klienditoe tarkvarast\nLiveAgent pakub täiustatud tugiteenuste tarkvara funktsioone, sealhulgas võimsat piletisüsteemi koos automatiseerimisega, sotsiaalmeedia integratsiooni Instagrami ja Facebookiga, kõnekeskust ja tugikeskust. Hetkel on meil saadaval üle 180 klienditoe funktsiooni!\nReaalajas vestluse tarkvara kasutamise eelised\nÕige reaalajas vestluse tugiteenuse tarkvara valimine võib kaasa tuua kuni 29%-lise konversioonimäärade suurenemise.\nVähendage oluliselt sissetulevate klienditeeninduse taotluste lahendamise aega.\nParandage oma klientide ostukogemust, pakkudes reaalajas abi.\nLiveAgenti reaalajas vestluse tarkvara integreerub mitme sidekanaliga ja pakub ligi 200 märkimisväärset funktsiooni.\nMis on klienditeenindus reaalajas vestlusega?\nReaalajas vestlus pakub kiiret suhtlusviisi kliendiga. See võimaldab klienditeenindajal koheselt vastata klientidele ja pakkuda rahuldavat teenindust. Reaalajas vestlus on sisuliselt lihtne vestlusaken, kus klient ja agent omavahel suhtlevad, et lahendada mõni ettevõtte poolt pakutava toote või teenusega seonduv probleem. See on üks paljudes klienditeeninduse pakkumise viisidest.\nKuidas reaalajas vestlus toimib?\nReaalajas vestlus võimaldab kliendil agendiga otse ühendust võtta. Kui klient on reaalajas vestluse abil agendiga ühendust võtnud, muutub suhtlus koheseks ja toimub reaalajas. Reaalajas vestlus kaotab vajaduse vastuse pikaaegse ootamise järele. Klient saab klienditeenindajaga veebisaidil vestlusnuppu klõpsates ühendust võtta. Kliendid täidavad lihtsa vormi ja alustavad viivitamatult vestlusi klienditoega. Reaalajas vestlus on sisuliselt vestlusaken, kus klient ja agent omavahel probleemi lahendamiseks suhtlevad.\nMiks vajate reaalajas vestlust?\nReaalajas vestlust on vaja otsese klienditeeninduse pakkumiseks. Reaalajas vestlus on klientidele üks mugavamaid ja kiiremaid kontakteerumise viise. Kiire kontakteerumise võimaluse pakkumine suurendab investeeringutasuvust. Kliendid hindavad alati kiiret vastust oma päringutele ja see omakorda suurendab ka nende lojaalsust ja rahulolu. Lojaalne ning rahulolev klient ostab tulevikus alati suurema tõenäosusega Teie tooteid ning hoiab ettevõtet töös.\nKas reaalajas vestlus suurendab müüki?\nKiire ja tõhusa klienditoe pakkumine hoiab kliendid Teie kaubamärgi või ettevõtte suhtes õnnelikena ja lojaalsetena.Tänapäeva maailmas pole inimesed enam piisavalt kannatlikud, et oodata mitteusaldusväärse toe järel. Pakkudes neile kiiresti tuge, suurendate oma lojaasete klientide avu, kes tulevikus tõenäolisemalt veel Teie tooteid ja teenuseid ostaksid.\nKuidas ma saan reaalajas vestluse oma veebilehele?\nReaalajas vestluse tarkvara võimaldab Teil juba olemasolevaid nuppe hõlpsasti kohandada või luua täiesti enda omad. Pärast kohandamist peate vaid integreerima nupu, paigutades (kopeerides-kleepides) loodud koodi veebilehe koodi ette.\nMis on veebilehe reaalajas vestlus?\nReaalajavestlus on funktsioon, mis võimaldab klientidel reaalajas ettevõtetega ühendust võtta ja nendega vestelda. Ettevõttega vestlemiseks leidke lihtsalt oma saidilt vestlusnupu vidin ja alustage tippimist.\nKas tarkvara kasutamise eest võetakse kunagi tasu?\nLiveAgentis pakume igavesti tasuta kontot, piirangutega. Pakume kõigile tellimustele ka 14-päevast tasuta prooviperioodi ning pärast prooviperioodi lõppu ei võeta Teilt tasu. See lihtsalt lõpeb. Kui soovite siiski ka edaspidi tellimusi kasutada, peate sisestama oma krediitkaardi andmed. Tasud on vastavalt meie pakkettide hinnakirjale.\nMis on reaalajas vestluse tarkvara hüved?\nReaalajas vestluse tarkvaral on palju eeliseid, kuid peamised neist on suurenenud müük, parem kliendikogemus, parem kliendirahulolu ja tõhus klienditeeninduse töövoog.\nMillised on Live Chat tarkvara enim levinud omadused?\nLevinuimad reaalajas vestluse funktsioonid hõlmavad konserveeritud vastuseid, ennetavaid vestluskutseid, vestluste ülekandeid, veebisaidi külastajate jälgimist, vestluse analüüsi, piiramatut vestlusajalugu ja piletite jaotamist.\nKuidas saan olla hea reaalajas vestluse agent?\nHea vestlusagent peab olema sõbralik, kannatlik, teadlik, põhjalik, abivalmis ja aega säästev. Hea vestlusagendina peate veenduma, et Teie kliendid kogevad alati head klienditeenindust.


ÄP fototoimetus • 10. jaanuar 2008 • 1 min\nMaailma suurim lumelinn Kemis ootab 26. jaanuarist külastajaid. Lapimaal Kemi lumelinnas saab vaadata lumest ja jääst skulptuure. Iga maja on tarvitamiskõlblik - mööda lumiseid treppe võib üles ronida. Lumelinna võlu suurendavad valgus- ja heliefektid.\nTäiskasvanu pilet maksab veidi üle saja krooni. Lumelinn jääb avatuks aprilli alguseni.\nKemi lumelinn pakub ka majutusteenust. Öö lumest hotelli kaheses toas magamiskotis maksab inimese kohta 125 eurot. Lumehotellis on ka kolm viieinimesetuba gruppidele. Temperatuur tubades on miinus viis kraadi, ent hinna sisse kuulub hommikusaun n-ö päris hotellis.\nPrantsuse riiklikud muuseumid, sh Pariisis asuvad Louvre ja Pompidou keskus avavad järgnevaks seitsmeks kuuks uksed tasuta külastusteks.\nMõnda muuseumisse pääsevad kõik kogu aeg priilt, mõnes lastakse ühel õhtul nädalas ilma piletita sisse alla 26aastaseid, vahendas EPL Reutersi uudist. Tasuta külastamise reeglid kehtivad nii turistidele kui ka kohalikele.\nPrantsuse kultuuriministeeriumi teatel hüvitatakse muuseumidele saamatajääv tulu ligi 3,5 miljardi Eesti krooni väärtuses. Inglismaal pääseb riiklikesse muuseumidesse tasuta alates 2001. aastast, seal võideti esimese aastaga juurde 2,7 miljonit uut külastajat.


John Masters Organics Mandarin Maximum Moisturizer — Naturaalsed juuksehooldustooted\nNIISUTAV JA TOITEV NÄOKREEM MANDARIINIGA\nToidab ja niisutab nahka. Lisab nahale noorendava kuma. Mandariini ekstrakt annab sära, aaloe rahustab ja niisutab ning haavapuu koor koorib õrnalt jättes naha siledaks. Glükoproteiinid toimivad naha struktuuris ja reproduktsioonis. Rakupinna glükoproteiinid on olulised rakkude ja valkude, nt. kollageeni ristsidumisele naha koe tugevuse ja stabiilsuse lisamiseks.\nKasutamine: kanna eelnevalt puhastatud nahale. Sobib igapäevaseks kasutamiseks kõikidele nahatüüpidele. Parima tulemuse saavutamiseks kanda eelnevalt nahale Intensiivset C-vitamiini Seerumit Kakaduu Ploomiga.\nEi sisalda kunstlikke värv-ega lõhnaineid.\nKoostis: Aaloe mahl (Aloe Barbadensis)*, päevalilleseemne õli (Helianthus Annuus)*, vesi (Aqua), tsetearüülalkohol, tsetearüülglükosiid, Satsuma mandariini koore ekstrakt (Reticulata Blanco var. Unshiu), glütseriin, glükoproteiinid, Ameerika haavapuu koore ekstrakt (Populus Tremuloides), kaprüülhape/kaprüültriglütseriid, tsetearüül-olivaat, sorbitaan-olivaat, sheavõi (Butyrospermum Parkii)*, naatriumhüaluroon, ksülitoolglükosiid, anhüdroksülitool, ksülitool, pärnaõie ja -lehe ekstrakt (Tilia Cordata)*, leedriõie ekstrakt (Sambucus Canadensis)*, naistepuna ekstrakt (Hypericum Perforatum), roosipuu ekstrakt (Aniba Rosodora), lõhnava kananga e ylang-ylangi õli (Cananga Odorata)*, bisabolool, rosmariinilehe ekstrakt (Rosmarinus Officinalis)*, ksantaankummi, kaaliumsorbaat, linalool†, benüülbensoaat†.


Kuidas õigesti reklaamida alkoholi, finantsteenust ja hasartmängu? - Bestmarketing\nAutor: Best Marketing • 15. oktoober 2020\nAlkoholireklaam Tallinna Inglise Kolledži ees 2001. aastal.\nKokkusaamise eesmärgiks oli tõsta teadlikkust kehtivate nõuete osas ja anda nõu reklaami avalikustajatele edasiste rikkumiste vältimiseks. Reklaamiseaduse nõuete täitmise kontrollimisel on TTJA tuvastanud, et reklaamide avalikustamisel esineb mitmeid ja ka korduvaid rikkumisi. Samuti on reklaamide avalikustajad ise pöördunud ameti poole, et saada nõu ja abi korrektsete reklaamide avalikustamiseks.


Hollandi rekordimees Sneijder kolis Balotelli külje alt Katari - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nHollandi rekordimees Sneijder kolis Balotelli külje alt Katari (0)\n08. JAANUAR 2018, 09:00 PRANTSUSMAA\nViimased pool aastat Nice'is veetnud Wesley Sneijder vahetas Prantsusmaa meeskonna välja Katari klubi Al-Gharafa vastu.\nÜleminek oli juba varem praktiliselt kindel, kuid nüüd tervitas teda ametlikult ka klubi ise ning kuulutas välja tänaõhtuse pressikonverentsi. Mario Balotelli kõrval Nice'is mängis Sneijder kokku kõigest kaheksas mängus ja ei löönud ühtegi väravat.\nLisaks Sneijderile pallib Al-Gharafas ka slovakk Vladimir Weiss ja leping on neil ka teise Balotelliga, brasiillase Jonathaniga. Varasemalt on klubist läbi käinud ridamisi staare: Iraagi jalgpalli maailmakaardile toonud Younis Mahmoud, Prantsusmaa legend Marcel Desailly ning brasiillased Ze Roberto ja Juninho.\n133 mänguga Hollandi rekortinternatsionaaliks kerkinud Sneijderi karjääri parimad aastad möödusid kümnendivahetuse ajal Milano Interis, kellega ta treble võitis. 2010. aasta MM-il vedas ta Hollandi finaali, neli aastat hiljem pronksmedaliteni. Lisaks Interile on ta mänginud ka Real Madridis, Amsterdami Ajaxis ning Istanbuli Galatasarays.


Jalutuskäik ajas: Kooperaatori klotsid 1962\nPostitaja: Aki kell 20:57\nLembitu Twerdianski 28. jaanuar 2019 10:42\nOlid olemas, isegi mitu oli kingitud.\nAki 28. jaanuar 2019 11:59\nMeile tõi 1980-ndatel üks kooperaatoris töötanud sugulane kartulikotitäie praakklotse, siiamaani mängitakse nendega.\nreet 28. jaanuar 2019 12:41\nTäitsa alles, aga minu lapsi kahjuks ei huvitanud. Jänese tänava töökoja või siis metallitsehhi hoovil oli 1977. aasta suvel selline müra, et mina (siis kahene) keeldusin nendest teisel pool planku oma uhkes paekivist servaga liivakastis mängimast. Järgmisel suvel olid maja ja aed meie käest juba ära võetud (sundmüük või mis selle nimi oli) ja kohtuasi õhus, sest tootmiskoondis ei maksnud vanaisa ehitatud maja eest raha, kuigi kokkulepe oli, et makstakse. Vist pärast aastast kohtuskäimist maksti. Vaat selline lugu oli Kooperaatoriga.\nAki 29. jaanuar 2019 10:45\nAitäh, väga huvitav lugu.\neefabj 2. aprill 2019 09:56\nMina töötasin Rebase tn tsehhis terve oma teadliku noorusaja, meie ajal enam elektripliiti laua peal polnud, aga lugusid tollest ajast on sadu, sest olime kõik sellised 20 ja veidi peale. Olid ajad, väga heas mõttes.\nAki 2. aprill 2019 10:35\nTahaksin neid lugusid kuulda.


5 Parimat Asja, Mida Belgradis Teha, Serbia (Belgrad) 2021\n5 parimat asja, mida teha Belgradis, Serbias\n5 asja, mida peate Belgradis tegema:\nAvastage BeoQuesti abil Belgradi\nMulle tõesti ei meeldi ekskursioonid ... jah, juhtub, et nad räägivad teile huvitavaid lugusid ja teavet, kuid unustan kõik nii kiiresti. Minu prioriteet on leida midagi erilist ja ainulaadset, mida reisil teha.\nBelgradis leidsin BeoQuest ja ma olin elevil. Nende otsimine on selline nagu hävituslennukijaht, kuid nagu mitte midagi sellist, mida ma kunagi varem teinud pole ... Serbia kohta asju õppida, neid kogeda, kohalikega suhelda ja mõistatusi lahendada. Omapäi asju avastades on raske unustada huvitavat teavet linna kohta.\nBelgrad on üsna ainulaadne selle poolest, et sellel on kaks jõge. Ühenemisvaade on parim Kalemegdani kindlus ja kui soovite vee lähedal jahutada, valige Doonau. See on vähem rahvarohke ja vähem linnaline. Kui veedate Belgradis natuke rohkem aega, peaksite külastama ühte saart või pidama piknikku Topcidarski Park.\nKülastage kinomuuseumi ja vaadake filmi\nKui jääte vihmasel päeval vahele, külastage lihtsalt Kinomuuseum. Välismaa filme ei dubleerita ja 1,5-eurose piletihinnaga saate sooja hoida ja reisida lihtsamale ajale.\nNautige toite ja jooke\nSerblased on üldiselt hedonistlikud ja kui uurida tõsiselt, peate kindlasti jooma ja sööma. Minu lemmikjook on kindlasti rakia (küdoonia või mesi) ja see on tõsi, mida nad ütlevad, see on väga kange jook! Toidu osas on minu number üks burek juustuga. Olen seda söönud nii hommikusöögiks kui ka pärast klubis käimist.\nEhkki esmapilgul võiksite arvata, et riigis pole muud kui liha süüa, pakutakse ka üsna maitsvaid vegantoite. Usulistel serblastel on paastuajad, kui nad ei söö loomset päritolu tooteid, seega oleks Serbia veganite märksõnaks posno. Harva tähistatakse tooteid posno asemel sõnaga vegan.\nÜkskõik, millist muusikat kasutate, leiate selle Belgradis. Kui külastate suveperioodil, peate kogema paadis klubimist. Pole midagi ilusamat kui päikesetõusu ja rahuliku jõe vaatamine pärast öösel klubimist.\nEU Summit backstage - take a look behind the decisions (Märts 2021)


Liit viib läbi e-kauplejate uuringu - Eesti E-kaubanduse Liit\nLiit viib läbi e-kauplejate uuringu\nEesti E-kaubanduse Liit viib läbi uuringu, mille eesmärk on kaardistada Eesti e-kaubanduse turg ettevõtjate vaatenurgast. Küsimustiku täitmiseks kulub umbes 10 minutit. Kogutavaid andmeid kasutatakse üldistatud kujul ning vastamine on anonüümne.\nKüsimustik on vastamiseks aktiivne 31. märtsini. Uuringu tulemused avaldame Eesti E-kaubanduse Liidu kodulehel peale küsitlusperioodi lõppu.\nOotame vastama nii E-kaubanduse Liidu liikmeid kui kõiki teisi e-kauplejaid, kes soovivad anda oma panuse valdkonna arengusse. Mida enam vastajaid, seda parema ülevaate saame ettevõtjate e-kaubandusega seotud muredest ja rõõmudest.\nKui Sinu ettevõtte tegevusvaldkonnaks on teenuste või kaupade müük internetis, leia palun 10 minutit ja anna oma panus!\nVasta palun küsimustikule ja jaga julgelt linki teiste e-kauplejatega: https://goo.gl/89TJD0\nTutvu 2015 aasta uuringu tulemustega: Eesti e-kauplejate uuring 2015


Metsamaksud - abi Venele - Äripäev\nMetsamaksud - abi Venele\nRiho Kruuv 28. veebruar 2007, 00:00\nViimastel aastatel on suure osa maailma, eriti aga Euroopa huviorbiidis Venemaalt pärinevad nafta- ja gaasitarned, nende stabiilsus ning hind. Ka Eesti tunnetab seda probleemi teravalt. Kui nafta- ja gaasi osas oleme harjunud pidama sõltuvust Venemaast juba loomulikuks ning kuidagimoodi harjunud sellega elama, siis hoopis vähem on meie teadvusse jõudnud uus oluline riskifaktor - meie sõltuvus Venemaalt imporditavast puidust. Halvimal juhul võib liigne sõltuvus Venemaa puidutarnetest tähendada Eesti riigile ka tõsiseid julgeolekuriske. Rääkimata majanduslikust kahjust, mida saavad nii Eesti metsaomanik, puidutööstus kui riik.\nIga kord, kui räägitakse meie rohelisest kullast - ennekõike Eesti metsadest aga ka pargipuudest -, lööb meis välja keskkonnatundlikkus ja ürgne solidaarsus puude kui elusolendite vastu. Armastame kõik oma loodust ja metsi ning käesoleva loo autor ei ole siin erandiks. Samas on patuasi, kui meie metsaomanikud lasevad oma metsal lihtsalt käes vanaks minna ilma seda ressurssi väärtustamata ning asendamata.\nNii nagu inimeste puhul, on ka metsas kasvavatel puudel optimaalne vanus ja suurus, milleni jõudes kujutavad nad endast maksimaalset ressurssi. Samamoodi on ka metsas haigustele vastuvõtlikumad just vanad, ülekasvanud puud. Lastes puidul metsas jala peal "raugastuda" ja rikneda, kaotavad metsaomanikud märkimisväärselt sissetulekus ning loovad keskkonna ohtlike metsahaiguste tekkeks ja levikuks. Vanad, kõrgeks kasvanud ja pehkinud puud on tormide korral suureks ohuks ka meie elektrivarustusele ja liiklusele. Harvendamata metsad võsastuvad ning selle tulemusel väheneb majanduslikku väärtust omavate puuliikide kasvukiirus ning nad jäävad kiduma.\nPraegu on ca 60% erametsa kuusikutest saavutanud kasumiküpsuse. Pilt ei ole oluliselt erinev teiste puuliikide osas. 2004. aastal läbi viidud metsade inventuuri kohaselt oli Eestis 129,2 tuh. hektarit selliseid metsi, kus metsa majandamata jätmise tulemusel oli põhjustatud ilmset majanduslikku kahju nii riigile kui ka eraomanikele. Sellistest metsadest 46,1 tuh. hektarit ehk 36% paiknes riigimetsas ning 83,1 tuh. hektarit ehk 64% erametsas. Täna on Eestis umbes 60 tuhat metsaomanikku ning ligikaudu 1/5 eestlastest on vähem või rohkem seotud metsandusega (näiteks on kaasomanikud mingi pärandatud või restitutsioonikorras tagastatud metsamaa osas).\nSamas ei saa metsa halva kohtlemise ja kodumaise metsatööstuse toormeta ja tööta jätmise süüd veeretada ainult erametsaomanike kaela. Ja kindlasti ei ole siin tegemist nende laiskuse või rumalusega. Sellise käitumise peamiseks põhjuseks on pigem ebavõrdsust tekitav ja moonutatud maksusüsteem, mille puhul diskrimineeritakse väikemetsaomanikke, kelle jaoks metsa kasvatamine, ülestöötamine ja müümine ei ole majanduslikuks põhitegevuseks.\nPraegu kehtiva tulumaksuseaduse kohaselt on metsamaa esmane müük maksuvaba. Samal ajal kasvava metsa ja puidu müük on maksustatud, kusjuures füüsilisest isikust metsaomanike (kes ei ole FIEd) puhul käsitletakse maksustatava tuluna kogu tehingu käivet. On täiesti arusaadav, et need metsaomanikud, kes elatavad ennast mingist muust tööst, ei soovi ennast ainult mõne hektari metsa ülestöötamiseks FIE-na arvele võtta. Alati ei aita ka FIE-ks olemine. Ka FIE-dest metsaomanikud ei saa tulust maha arvata metsa ülestöötamise kulusid, juhul, kui seda tööd tehakse oma jõududega või kui ülestöötamise kulud ei ole mingil muul põhjusel dokumenteeritavad. Selline maksusüsteem ei motiveeri väikemetsaomanikke oma metsa üles töötama või sunnib neid koguni oma tulusid varjama, mistõttu ka riigil jääb saamata oluline kogus maksutulu.\nEksisteerib ka diskrimineerimine "metsameeste" ja põllumajandusega tegelevate farmerite vahel. Erinevalt esimestest saavad talupidajad igal aastal oma majandustegevuse tuludele maksuvabastuse 45 tuhande käibekrooni osas. Sellist ebavõrdset käsitlemist võimendab asjaolu, et põllumajanduses on tootmis- ja käibetsükkel ühe aasta pikkune samal ajal kui väikemetsaomaniku tulud ja kulud on tsüklilised ning tekivad enamasti aastal, mil mets üles töötatakse ning uus istutatakse. Kuna metsas koristatakse saaki 60 kuni 100 aasta järel, peaks võrdse situatsiooni saavutamiseks olema metsaomanike maksuvaba tulu põllumehe omast mitmeid kordi suurem. Võrdsustavaid ja mõistlikke maksundusprintsiipe järgides oleks ilmselt võimalik suurendada nii deklareeritavaid tulusid kui maksulaekumisi.\nEttevõtja ja metsaomaniku tasemelt kõrgemale vaadates peame me nägema ja tunnistama ka makromajanduslikke- ja riiklikke julgeolekuriske. Täna on Eesti metsandussektoris kokku hõivatud umbes 40 000 inimest ning enamus nendest inimestest töötab ja elab Eesti maapiirkondades. Need töökohad on olulised nii tööhõive kui regionaalpoliitilisest aspektist. Riigi huvidest lähtuvalt on väga tähtis, et meil säiliks hajus asustatus ning maapiirkondade- ja linnarahva elatustasemed pigem võrdsustuksid kui kaugeneksid teineteisest.\nEesti Metsatööstuse Liidu andmetel ootab tänaste metsamajandamise põhimõtete järgimisel veel kahe järgmise aasta jooksul umbes üht neljandikku metsatööstusettevõtetest sulgemine ning tööta võib jääda umbes 10 tuhat inimest, peamiselt maapiirkondades. Rooste lähevad "riistad" ja oskused, toitmata jäävad paljud pered ja riigil ning kohalikel omavalitsustel laekumata suurel hulgal maksutulu.\nMetsandussektori hääbumine tekitab uue inimeste tööotsinguist tuleneva rände linnadesse ning neid inimesi on hiljem, sektori olukorra paranedes väga rakse kui mitte võimatu maale tagasi meelitada. Metsandussektori hääbumise tulemusel saab aga löögi juba järgmine osaline puidu väärtusahelas - Eesti mööblitööstus.\nHoopis keeruliseks võib Eestile aga kujuneda olukord julgeolekulisest aspektist. 2006. aastal oli meie siseriiklik puiduvajadus kokku umbes 8,6 miljonit tihumeetrit. 2002.aastal Riigikogus heaks kiidetud Eesti metsanduse arengukava aastani 2010 peab samal ajal Eesti tingimustes aastaseks optimaalseks raiemahuks 12,6 miljonit tihumeetrit. Tegelik 2006. aasta raiemaht oli Eestis aga umbes 5 milj. tihumeetrit. Koguvajaduse ja sisemaise toodangu vahe täidab puidu import Venemaalt. 2006. aastal imporditigi Venemaalt üle 2 miljoni tihumeetri puitu. Täna on Venemaal ümarpuidule kehtestatud eksporditoll 4 eurot tihumeetri kohta. Nii toetasime me 2006. aastal president Putini režiimi otseselt umbes 140 miljoni krooniga. Lisaks sellele tagasime töö Venemaa metsatöölistele ja töötlejatele, kes omakorda Venemaa riigieelarvesse makse maksavad. Käesoleva aasta 1. juulist tõuseb Venemaal ümarpuidu eksporditoll 10 euroni tihumeetrilt, mille tulemusel meie "otsetoetus" Venemaale kahekordistub.\nVõttes arvesse Venemaa arenevat majandust ja ilmselt peagi või juba ka neil käivitunud ehitusbuumi, on märgata puidu osas defitsiidi teket ka seal. Kui lisada siia veel Venemaa juhtkonnas viimastel aastatel juurdunud riukalikkus oma naabrite toorme ja kütustega varustamisel, ei olegi midagi imestada, et 2007. aasta alguses võttis Vene Föderatsiooni valitsus vastu kava tõsta 2009. aastaks ümarpuidu eksporditariifi kuni 50 euroni tihumeetrilt ehk võrreldes praegusega enam kui 12 kordseks! Pannes sellele kõrvale praeguse Eesti oma metsatööstuse hääbumise trendi ja mööblitööstuse arengu vajadustest tuleneva imporditavate puidukoguste paratamatu kasvu, ei ole kaugeltki välistatud, et selline Venemaa juhtkonna poliitika tähendaks surmaotsust ka toorme osas hinnatundlikule Eesti metsa- ja mööblitööstusele.\nSamuti tuleks tõsiselt kaaluda metsamajanduse korraldamise funktsiooni eraldamist Keskkonnaministeeriumist ning selle liitmist Põllumajandus- või Majandusministeeriumiga. Sarnast printsiipi on rakendatud näiteks põlevkivi puhul, kus loodusressurssi haldab ja kaevandamislube jagab Keskkonnaministeerium, kuid töötlemist ja kasutamist (näiteks energeetikas) kureerib Majandusministeerium. Kuna metsandus on osa maamajandusest ning paljud põllumehed on ühtlasi ka metsaomanikud, oleks Maamajandusministeerium (tänase nimega Põllumajandusministeerium) ehk isegi loogilisem metsandussektori juhtimiskeskus. Lisaks ülaltoodud sammudele vajame selgeid sihte ka selle osas, kas ja kuidas oleks võimalik täiendavalt kasutada kodumaist kiiresti taastuvat kütust (raiejääke, puidugraanuleid ja laaste) elektri ja soojuse tootmiseks.\nKäesoleva aasta märtsis valitav uus Riigikogu koosseis ja ametisse astuv Valitsus peavad kiiresti võtma vastu selged otsused ning vajadusel parandama ka äsjamuudetud seadusi, sest täna me pillume prügikasti oma rohelist kulda, kahjustame riigi kaubandusbilanssi, seame ohtu Eesti regionaal- ja tööhõivepoliitika eesmärkide saavutamise, tekitame liigset sõltuvust välismaisest toorainest ning loome ise endale täiendavaid julgeolekuriske.


Arhitektid aitavad väikelinnade elanikel taas kodukoha üle uhked olla - undefined - Eesti Päevaleht\nKultuur 17. juuli 2019\nVõidutöö „Väärikas kahanemine” autorid Martin Pedanik, Garri Raagmaa, Paulina Pähn, Jiri Tintera ja Kalle Vellevoog. Foto: Rauno Volmar\nKuidas ikkagi võiksid väikelinnad saada kohtadeks, mille elanikud on oma kodu üle põhjusega uhked? Kuidas tuua nad välja depressiivsete väikelinnade staatusest, mille kohta ansambel HU? kunagi laulis „Sul on üks saladus, sa oled ühest neist”? Eesti ei ole sugugi ainus, kes niisuguste probleemidega rinda pistab.\nEesti Päevalehele tutvustavad Eesti väikelinnadega seotud suundumuste ja võimalike lahenduste tausta Veneetsia arhitektuuribiennaalile Eestit esindama sõitva projekti „Väärikas kahanemine” autorid: Valga linnaarhitekt Jiri Tintera, väikelinnade keskväljakute uueks loomisele keskenduva projekti „Hea avalik ruum” üks algatajaid Kalle Vellevoog ning inimgeograaf Garri Raagmaa. Peale nende on Veneetsiasse mineva võidutöö autorid Martin Pedanik ja Paulina Pähn.\nProjekt „Väärikas kahanemine” on alguse saanud konkreetsest probleemist, kuidas parandada arhitektuuri abiga väikelinnade elanike elukvaliteeti, olgugi et inimeste arv muudkui kahaneb. Võimalike lahenduste näide on projekt „Hea avalik ruum”. Kas impulss tuli isiklikest vaatlustest?\nGarri Raagmaa: HU? oli see kena kollektiiv, kes lõi kunagi laulu „Depressiivsed Eesti väikelinnad”. Kui seda esimest korda kuulsin, sõitsin parajasti Suure-Jaanist mööda ja pidin selle peale peaaegu kraavi sõitma. Lüürika on vägagi kirjeldav: mis ikkagi väikelinnas on ja mida seal ei ole. Kaubandust näiteks eriti ei ole. Hiljem tuli Curly Stringsi laul „Kauges külas”, mis oli hoopis teise refleksiooniga. Mind kui geograafi ja planeerijat huvitab, kuidas ruumid muutuvad ja kuidas neid soovitud suunas nihutada.\nÜks, mis sealt inimesi, eriti noori välja peletab, on häbitunne. Ka Eesti väikelinnade puhul on inimestel mõnikord piinlik öelda, et nad sealt on.\nKahanevad linnad ei ole maailmas midagi uut. Kõige markantsem on ehk Detroit, mis oli omal ajal ligi 2 miljoni elanikuga rikas suurlinn. Nüüd on seal umbes 700 000 elanikku. Kesklinna äärealadel hakkab küll taas uut elu tekkima, aga ta on ikkagi pikemat aega alla käinud ja sellel on selged välised ja sisemised põhjused. Üks, mis sealt inimesi, eriti noori välja peletab, on häbitunne. Ka Eesti väikelinnade puhul on inimestel mõnikord piinlik öelda, et nad sealt on. „Depressiivsed Eesti väikelinnad” räägib ka sellest. „Hea avaliku ruumi” projektiga antakse inimestele võimalus olla uhke uue ägeda linnaruumi üle. Võrus oli algul suur vaidlus, aga kui me nüüd vaatame kasvõi seda, kui palju pilte on uuel linnaväljakul tehtud… Terve Instagram on neid täis, järelikult inimestele läheb korda. Teine asi: kui juba inimesed käivad, siis saab sinna püsti panna kohvikud ja ärid.\nKalle Vellevoog: „Hea avaliku ruumi” projekt oli meie ekspositsiooni üks käivitajaid. See sai alguse 2014. aastal, kui EV100 juubelitoimkond otsis loomeliitudelt ideid. Arhitektide vaatevinklist tundus, et Eesti juubelit võiks tähistada avaliku ruumi kvaliteedi parandamisega. Saime oma „Hea avaliku ruumi” seotud Euroopa Liidu piirkondade konkurentsivõime tugevdamise programmiga (PKT), misläbi tekkisid reaalsed rahalised võimalused kavandatud linnakeskuste elluviimiseks.\nSiinse avaliku ruumi kvaliteet on aastaid silma riivanud. Kui põhiline ehitustegevus on koondunud Tallinnasse, Tartusse ja natukene ka Pärnusse, siis väiksemates linnades on tegeletud ainult hädapäraste töödega, mis riiki toimimas hoiavad. Kui mõelda kõigile neile keskväljakutele, mis on muudetud parkimisplatsideks ja kust tegelik sotsiaalne elu on kolinud äärelinna supermarketitesse. Võimalus tuua olukorda märkimisväärne muudatus oli ühtäkki reaalne.\nTekivad tühjad hooned, alainvesteeritud linnaruum. Kõik on hall ja perspektiivitu. Nende inimeste tulevikuperspektiivi taastamine on aga midagi, mida arhitektid saavad teha.\nJiri Tintera: Ma rõhutaks, et me ei paku oma projektiga lõplikke lahendusi. Inimeste liikumine ja koondumine suurtesse linnadesse on midagi, mida on raske kohalikul tasandil mõjutada. On küsimus, kas riiklikulgi. See on keeruline teema ja me ei paku kindlasti lahendust küsimusele, kuidas peatada inimeste kolimist Tallinnasse. Seda ei ole arhitektuuri kaudu võimalik teha. Millest me tahame rääkida, on olukord, kus inimesed elavad linnas, milles on elanikke järjest vähem. Tekivad tühjad hooned, alainvesteeritud linnaruum. Kõik on hall ja perspektiivitu. Nende inimeste tulevikuperspektiivi taastamine on aga midagi, mida arhitektid saavad teha. Kui sa elad näiteks Valgas ja keegi tuleb külla, on sul võimalus temaga kesklinnas jalutada, istuda kohvikus ja näidata ilusat linnaruumi. Sel hetkel saab olla oma linna üle uhke ja seda emotsiooni jagada. See on oluline, et inimesed oleksid üldse valmis koha arengusse ise panustama. EV100 programm töötab selles kontekstis väga hästi ja seda ei tuleks esitada kui ilusate väljakute kogumit, mida me maailmale müüme, vaid just kontekstis, kus ta päriselt töötab. Tundub, et viimane areng kinnitab seda. Tallinna peatänava projekt kukkus läbi just seetõttu, et siin ei ole see vajadus nii suur.\nRaagmaa: (muheleb) Ja see on väga hea, sest kui Tallinnas on liiklus üha enam umbes ja linna keskus on üha halvem koht, siis kolivad inimesed inimsõbralikumasse keskkonda.\nValga kesklinn on pärast värskendamist saanud ilusa ilme. „Eesti väikelinnade puhul on inimestel mõnikord piinlik öelda, et nad sealt on. „Hea avaliku ruumi” projektiga antakse inimestele võimalus olla uhke uue ägeda linnaruumi üle,” sõnas Garri Raagmaa.\nJane Jacobs avaldas juba 1960ndatel raamatuid sellest, et linn peaks olema inimestele, mitte autodele, Tallinnas on sellest hoolimata vastupidine suund, aga see selleks.\nRaagmaa: Just! Näiteks San Fanciscos tõmmatakse laiu avenüüsid koomale. Kaks rida, puud teede ääres, inimestele istumise-olemise kohad. On võimalik küll.\nKui pidada silmas just metropole ja väiksemaid asulaid, siis milline on inimgeograafia seisukohalt inimeste ümberpaiknemise laiem kontekst?\nRaagmaa: Olen juba viimased viis aastat näidanud Saksa kolleegide tehtud kaarti Euroopa rahvastikumuutusest aastail 2000–2011. Lõuna-Rootsi, Põhja-Itaalia, pea kogu Prantsusmaa, Suurbritannia ja Iirimaa: väikelinnad ja maakohad kasvavad. Ida-Euroopas, Hispaanias ja Portugalis aga kahanevad. Näiteks Suurbritannias kolivad linnadesse küll immigrandid, aga inglased kolivad üha enam sealt välja. Tänapäeval on võimalik järjest rohkem kaugtööd teha ja seda enam on inimesi, kes ei taha 2,5 tundi päevas Londonis pendeldada, vaid lähevad veel kaugemale ja käivad ehk kord või paar nädalas linnas.\nRaagmaa: Kaardilt vaatab vastu rändepööre ehk see, kuidas praegu kolivad linnaelanikud linnadest välja. Eestisse jõuavad sellised trendid alati hilinemisega. Meil on pikka aega toimunud tallinnastumine. Või õigemini harjutumine. 2015. aasta statistika rakendas uue rahvastikuarvestuse metoodika, mis ei järgi enam ametlikku sissekirjutust, vaid seda, kust tuleb sinu elumärke, näiteks kui käid arstil või riigiasutustes. Eesti rahvastik kasvab seega juba mitu aastat, ehkki karjutakse muudkui, et kahaneb, kahaneb! Ja ilmselt jätkab veel kasvamist, sest need inimesed, kes vahepeal kriisi ajal ära jooksid, kes Soome Kalevipojaks, kes Austraaliasse, tulevad nüüd tagasi. Noored naised tulevad sünnitama, pereisad maksid majalaenud ära, tulevad koju tagasi ja lähevad kuhugi tööstusse tööle. Ida poolt tahetakse siia tööle tulla. Elanikkond igatahes kasvab ja kui suuremates linnades on tihe ja kallis, liigutakse väiksematesse kohtadesse. Umbes 20 aasta pärast jäädakse massiliselt pensionile – selle määrab vanusstruktuur. Kellel on Tallinnas korralik korter, hakkab ehk mõtlema, et pagan, kui ma selle maha müün, saan ma veel järgmised 20 aastat kuus 1000 eurot lisaraha. Ja ta kolib Haapsallu või Valka.\nOtsused, kuhu keegi kolib, on suurel määral emotsionaalsed. Kohaga, kuhu kolid, peab tekkima suhe.\nTintera: Vastulinnastumine ei tähenda aga seda, et inimesed kolivad väiksematesse kohtadesse ühtlaselt, nad valivad ikkagi endale meelepärase koha. Meil on suures Valga vallas üks näide, Lüllemäe, mis ühel päeval muutus tohutult populaarseks. Kui inimesed tahavad näiteks Tallinnast väiksemasse kohta kolida, siis kolivad nad sinna. Miks? Sest seal on tekkinud suhtlusvõrgustikud, mis toetavad sisserännet, ja seal on kvaliteetne kool. See on koht, kus arhitektuur ja kvaliteetne linnaruum mängivad väga suurt rolli. Otsused, kuhu keegi kolib, on suurel määral emotsionaalsed. Kohaga, kuhu kolid, peab tekkima suhe. Oma projektis tahame rääkida neist emotsioonidest, mida linnaruum tekitab.\nVellevoog: Tugev konkurents tekib neis olukordades just väikelinnade vahel. Kes taipavad oma avalikku ruumi panustada ja seda atraktiivsemaks muuta, on võidumehed ja teised jäävad virelema. Konkurentsi ja rebimist hakkame me lähiaastatel veel nägema. „Hea avaliku ruumi” projektiga liitunutel on siin eelisseis.\nUmbes selline hakkab välja nägema Eesti ekspositsioon Veneetsias. Valga lammutatava tsaariaegse Aasa tänava maja juurde kujutlege Liisa Hirschi helimaastikud.\nFoto: biennaali võidutöö autorid\nArhitektuuribiennaali ekspositsioonile tuleb muu hulgas Anna Hintsi film Liisa Hirschi muusikaga. Film näitab ühe konkreetse Valga maja saatust. Kas Valgat võib tervikuna näha näitena linnasüdame elavdamise selgetest strateegiatest?\nTintera: See film on tsaariaegse maja lammutamisest. Elanikkonna kahanemine väljendub linnaruumis tühjade majade ja alainvesteeritud linnaruumi kaudu. Mõlemad kahjustavad inimeste emotsiooni, mis neid selle kohaga seob. Linnaruum on vaja kohandada inimestele, kes seal veel on. Valga kontekstis tähendab see seda, et 30 aasta eest oli seal kolmandiku võrra rohkem inimesi, nüüd on neid umbes 12 500. Järelikult on vaja ka kolmandiku võrra vähem hooneid. Tegin oma tudengitega Valgas mõne aasta eest omamoodi inventuuri, vaatasime krundid läbi. Me kasutame 72% territoorimist, ülejäänuga ei ole midagi teha. Me räägime praegu ainult linnaruumist ja sellistel juhtumitel on vastus kahanemisele alati sama: linnad tuleb teha väiksemaks, keskenduda sellele, et kesklinn oleks atraktiivne, suunata investeeringud ja avalikud funktsioonid kesklinna. Väljaspool peaks linn olema hõredam ja rohealadest tulvil. Kui mõni piirkond hõreneb sinnamaani, et ta ei ole enam linnalik piirkond, siis tuleb taastada maal olemise tunne. Võib-olla ei ole seal ühiskanalisatsiooni, sest nii pikka toru ei ole võimalik vedada, küll aga on oluliselt vähem müra ja naabreid. Mõne ala võiks metsastada ja põllumaad tekitada. Kontsentreerimine on vastus ja põhjus, miks me näitame seda ühe hoone lammutamise kaudu, on jällegi emotsioonides. Me lammutame Valgas juba mitmendat aastat järjest umbes kolm-neli maja aastas. Inimesed on praegu harjunud, ent esimeste lammutamiste ajal käidi massiliselt vaatamas, kuidas kopad tulevad maju maha võtma. Aga nad ei tulnud kurbusega, kaugeltki mitte. See oli nende jaoks esimene sümbol, et linnaruumis on midagi muutumas. Aasa tänava maja lammutamisega me kaotame muidugi midagi, millel on ajalooline väärtus, aga me taastame inimeste tulevikulootuse. Maja lammutamine on nii keeruline ja mitmetahuline sündmus ja sellepärast, et ta ei ole mustvalge, ongi ta meie ekspositsiooni kõige kandvam osa.\nKas lammutamise puhul tulevad kohati ette ka muinsuskaitse nõuded?\nTintera: Valgas on õnneks muinsuskaitsealune ala enamjaolt kesklinnas. Me tahame linna sinna koondada. Praegune muinsuskaitse-süsteem on loodud suuresti selle ümber, et Tallinna vanalinn säiliks tohutu suure investorite surve kiuste. Sama süsteem Valgas ei tööta. Mulle tundub, et meil oleks vaja kaht erinevat muinsuskaitsesüsteemi: üks kahanevate piirkondade jaoks ja teine arengusurvega piirkondade jaoks. Aga see on jällegi hoopis muu teema, mida me biennaali töös ei käsitle. Hoone, mille lammutamist me näitame, ei ole küll kaitse all, aga on tüüpiline 120 aasta vanune kahekorruseline puitmaja. Ja ta on selles mõttes väärtuslik! Aga siiski – selleks, et keskkond saaks inimeste vajadustele kohandatud, on tema eemaldamine vajalik.\nVellevoog: Kõikide väikelinnade keskosad ongi paljuski muinsuskaitsealustest hoonetest koosnevad ja need moodustavad selgelt väikelinnade identiteedi suure osa. Need on peatänava või peaväljaku äärsed ajalooliselt väärtuslikud ja väärikad hooned. „Hea avaliku ruumi” projektiga kaasneb ka mõte, kuidas tuua neisse hoonetesse tagasi funktsioonid, mis sealt on kaduma läinud, või siis luua uued funktsioonid. Kui linn teeb ära selle osa, mis puutub avalikku ruumi, tekib erasektoril huvi neisse hoonetesse investeerida. Üks protsess käivitab teise.\nInimesed ei taha mahajäetud maja kõrval oma poodi või kohvikut avada. Nii et algul on üks maja, siis kolm, siis juba kvartal. Valgas läks nii palju aega, et nüüd on selline terve kesklinn ja see on probleem, millega me tegeleme.\nTintera: Avalikku raha pole võimalik suunata erakätes olevatesse hoonetesse, aga koostöö on võimalik. Linnaruumi kvaliteedi tõstmise kaudu tõstame me otseselt naabruses oleva kinnisvara väärtust. Me näitame biennaalil väljakuid, millest mõni saab välja arendatud vahetult enne biennaali. Meil ei ole veel võimalik näha, millised on tulemused, sest linnades võtab kõik aega. Reaalseid muutusi näeme me aastate pärast.\nKui rääkida üliväikestest asulatest, näiteks kummituslinnadeks muutunud Viivikonnast ja Sirgalast, siis kas nende jaoks võiksid sellised strateegiad ka mingis vormis töötada?\nTintera: Strateegiad on universaalsed, ent igas asulas tuleb neid kohandada eri moodi. Iga asula ajalugu ja põhjus, miks ta kahaneb, on erinev. On mõned ekstreemsed näited, nagu needsamad monofunktsionaalsed asulad, mis tekkisid mõne konkreetse tööstuse kõrvale. Kui sealt kaob linna eksisteerimise ainus põhjus, siis on ehk tõesti mõistlik lasta metsal sinna tagasi kasvada.\nRaagmaa: Ma tunnen Viivikonna kanti päris hästi. Inimesed tõesti tahavad seal elada ja on püüdnud oma keskkonda parandada. Aga neid on mitme tuhande asemel mõnikümmend. Kui Vaivara liitus Narva-Jõesuuga ja endised Kohtla-Järve enklaavid riigi poolt sundkaasavaraks anti, siis nägid nad üle tüki aja ka linnapead ja nendega räägiti ning pakuti mingisuguseid lahendusi. Alati viib küsimus ikkagi selleni, kas inimestel on hea elada. Viivikonnas on ju ruumi küll, keskkonnas aga valdavad kokku kukkunud majad, mis just ei meelita. Eramajad ja suvilad sumisevad suviti küll ja ju on inimestel ikkagi põhjus seal käia. See on nüüd juba riikliku poliitika küsimus, kas asulatel lastakse kokku kukkuda, sest Kohtla-Järve linnaisadel oli ju oma ajal teha muudki kui nurgataguste kohtadega tegeleda. Viivikonnas võiks riik aidata kolemajad ära koristada ja taristu korda teha – see käib nii kogukonnale kui ka Narva-Jõesuu linnale üle jõu. Jääb väike metsaküla. Nii et see on hoopis teine teema.\nMilline teie ekspositsioon Veneetsias välja nägema hakkab?\nTintera: Meil on kolmetasandiline väljapanek. On film lammutamisest, mis peaks inimesed meie ruumi tõmbama. Seejärel on ekraanid, kus on linnaväljakud või peatänavad, mis saavad selleks ajaks välja ehitatud. Ekraanidel hakkavad jooksma pildid, mis peaksid olema kohalike inimeste tehtud. Ja siis on tohutu pikk valgustatud laud, kus on kirjeldatud kontekst, milles me toimime. Tahame kindlasti vältida pikki tekste ja rääkivaid päid. Me saame aru, et enamik vaatab filmi, aga kellele pakub toimuv enam huvi, tuleb vaatab pilte ja üksikud oma valdkonna fännid saavad veel põhjalikumalt süveneda.\nVellevoog: Film ja selle originaalmuusika on täiesti iseseisev kunstiteos. Meie mõte on, et muusikateose esmaesitus ongi biennaali avamisel. Ta ei ole vaid ekspositsiooni illustratsioon.\nTintera: Me tegeleme emotsioonidega nii lammutamisvideo kui ka fotode kaudu. Tühi maja mõjub. Väga tugevalt mõjub. Eriti kui see on kunagine kortermaja. See on ka loomulik, sest kodu on inimese jaoks kõige privaatsem keskkond. Tühjas kortermajas kõndides mõtled neile eludele, mida inimesed on elanud. Sinna on jäänud sageli ka palju asju, mida inimesed on kasutanud. Need lagunevad, hoone ise on alati niiske ja rõske. See on tugev emotsioon ja mitte ainult minul.\nFilm on küll ühe konkreetse maja lammutamisest, ent tühjade majadega seostub ka katkise akna teooria. Kas sellest tekkiv kõheduse või mahajäetuse tunne levib edasi, kui kesklinnas juba mõni selline maja on?\nTintera: Jah, inimesed ei taha sellise maja kõrval oma poodi või kohvikut avada. Nii et algul on üks maja, siis kolm, siis juba kvartal. Valgas läks nii palju aega, et nüüd on selline terve kesklinn ja see on probleem, millega me tegeleme.\nRaagmaa: Kusjuures Ameerikas ongi kõige suuremad probleemid hoopis siselinnades, kus on agulikvartalid ja mingil ajal on avaliku sektori huvi taristusse investeerida kadunud. Inimesed lahkuvad, kinnisvarahinnad kukuvad, laenu enam ei anta, taristut ei uuendata ja nii lähebki allakäigu spiraal lahti. Üritan ka Eesti kontekstis maameestele alati selgeks teha, et teie areng sõltub piirkonna keskuslinnast. Kui te seda tasemel ei hoia, siis te olete jamas.\nEhk et küsimus pole kahanemises või kasvamises, vaid tempos.\nVellevoog: Eestis on hierarhiline süsteem. Kui maakonnalinnade areng peatub, siis see mõjutab järgmise astme linnu, siis juba külasid ja seejärel üksikelamisi. Kõik lülid peavad toimima, vastasel juhul tekib laviinina kokkuvajumine.\nTintera: Biennaali žüriilt on tulnud tagasiside, justkui me reklaamiks mingisuguseid valmislahendusi. Tahan veel kord öelda, et probleem on väga lai ja mitmetahuline, rääkida saaks paljudest teemadest: ettevõtlusest, transpordist, koolivõrgust, regionaalpoliitikast, aga meie räägime vaid ühest ja see on, kuidas taastada inimestes uhkus oma koduküla üle. Kindlasti ei paku me valmislahendust.\nKas selliseid strateegiaid kasutatakse laiemalt ka Eesti lähikonnas?\nTintera: Jaa, kahanev planeerimine on viimase 15 aasta jooksul teadusvaldkonnas väga uuritud ja populaarne valdkond. Kui vaadata protsentuaalselt linnaliste asulate kahanemist ja kasvamist Euroopas, siis üle poole kahaneb. See tähendab, et Valga ja mõni muu Eesti linn ei ole üksikjuhtumid, vaid osa laiemast protsessist. Võtame küsimuse: kas linnapea jaoks on vahet, kas Valgas elab 18 000 või 12 000 inimest? Poliitiliselt on vahe suur, aga linna kvaliteeti ei määra inimeste arv, vaid nende elukvaliteet. Kiiresti kahaneva elanikkonnaga linnades on kindlasti halb elukvaliteet, ent seda on see ka näiteks Aafrika või Aasia ülikiiresti kasvavates suurlinnades. Seal elatakse ju slummides. Ehk et küsimus pole kahanemises või kasvamises, vaid tempos. Kahanev planeerimine viitab pidevalt sellele, et me peaksime oma väärtushinnanguid muutma: kasvamine ei võrdu hea ja kahanemine halvaga.\nVellevoog: Kõige väiksem omavalitsus, mis „Hea avaliku ruumi” projektis osales, oli Kuremäe ehk Illuka vald. Põliselanikke on seal vaid mõnisada, aga kui vaadata kogu Kuremäe kloostri kompleksi, siis on see ju tohutult oluline! Usupühade ajal mitmekordistub seal inimeste arv ja kogu väikese asula tähendus on Eesti mastaabis oluliselt suurem kui elanike arv.\n„Väärikas kahanemine” („Regenerative Destruction”)\nVõidutöö autorid on Jiri Tintera, Kalle Vellevoog, Garri Raagmaa, Martin Pedanik ja Paulina Pähn. Ekspositsiooni üks osa on Valgas Aasa 1 maja lammutamise protsessi kajastav lühifilm, mis sünnib režissöör Anna Hintsi ja helilooja Liisa Hirschi koostöös.\nVeneetsia XVII arhitektuuribiennaal toimub 23. maist 29. novembrini 2020 ning seda kureerib arhitekt ja teadlane Hashim Sarkis, omanimelise stuudio peaarhitekt.\nEesti ekspositsiooni asukoht Veneetsia biennaalil\nPraegu arvestavad võidutöö autorid, et Eesti ekspositsioon võiks sel korral asuda Arsenalil ehk ühel kahest põhialast. Täpsem asukoht on veel selgumisel. Erinevalt eelmise aasta ekspositsioonist (Roland Reemaa ja Laura Linsi „Nõrk monument” asus Santa Maria Ausiliatrice kirikus) ei ole seekordne projekt kohaspetsiifiline. Valik mitte siduda näitust konkreetse kohaga teeb lihtsamaks ka selle edaspidise esitlemise.\n„Me pidime su reisi kinni maksma ja sina pead nüüd selle eest tasuma oma keha müümisega!” 76\nMihklipäeva edasilükkamine. EKRE pabistab, sest suure suuga lubatu ei teostu 380\nPimesikumäng pensionifondidega. Mis saab, kui fondil pole piisavalt vaba raha? 123\nKaire Uusen: eksamite hülgamise tagajärg – koolis naerad, elus nutad 54


Kõrvapõled: keskkõrvapõletik, antibiootikum, lastele, kõrvad põletikku, valu - Riniit 2019\nKui keskkõrvapõletiku tavalised vahendid ei anna soovitud tulemust, siis ühendab see "rasketäri" - antibiootikumidega ravimeid. Tavaliselt on keskkõrvaga tegemist aktiivsete antibakteriaalsete komponentide sisaldusega kõrvaklappidega. Sellised ravimid leevendavad valu kiiresti ja kõrvaldavad põletikulised protsessid. Ja pankrease keskkõrvaga on nende kasutamine kohustuslik. Lugege ka kleepuvast keskkõrvapõletiku sümptomeid ja ravi.\nMillistel juhtudel on antibiootikumidega täiskasvanutele ette nähtud keskkõrvapõletiku kõrvaklappide väljakirjutamiseks teada?\nVaadakem üksikasjalikumalt kõige populaarsemate tööriistade omadusi. Samuti soovitame teil tutvuda Polydexi ninasprei kasutamise juhistega.\nKõigepealt leiate, millised tilgad sobivad täiskasvanute abistamiseks. Samuti, mida teha, kui teie kõrvad täidetakse külmaga.\nEnne ravimi kasutamist peate pudelit teie kätes kuumutama, et tagada tööriista suurem efektiivsus ja protseduuri ajal ebamugavustunne. Kursus ei ole pikem kui nädal: viis tilka kolm korda päevas. Ravimit võib kasutada lasteraapias: antud juhul on ühekordne annus 3 tilka.\nLidokaiin on teadaolevalt paljudel kui efektiivne lokaalne anesteetikum, nii et tilgad aitavad oluliselt valu ägeda keskkõrvapõletiku korral. Tööriist aitab rehabilitatsiooni postoperatiivsel perioodil. Enne kasutamist soovitame tutvuda Anurini juhistega.\nTavalise ravimitaluvusega täiskasvanud saavad kasutada kõrva valu korral sobivaid kõrvaklatsusid. Kui naine on rase või imetab last, siis on paljud antibiootikumide tooted keelatud. Kuid selline ravim nagu Otipaks aitab sel juhul turvaliselt.\nLastel on olukord keerulisem. Paljud rahalised vahendid ei ole lubatud, kui laps ei ole veel aasta vana, osa neist saab kasutada ainult 6 aasta pärast ja mõni pärast 12 aastat. Andke väike ülevaade antibiootikumidega lastest laste kõrvus vastavalt lapse vanusele\nVaatasime kõrvapilki antibiootikumiga, mis aitasid keskkõrvaga. Vahendite valik on üsna suur, aga ainult spetsialist peaks määrama tilgad: nad ei nalja antibiootikumidega. Meie nõuanded aitavad teil määrata õige tööriista ja arst suunab ravi õiges suunas ja jälgib selle arengut. Samuti soovitame teil tutvuda, kas kõrvad on keskkõrvade ajal võimalik soojendada\nMis on kõrvaklappidega täiskasvanute antibiootikumid?\nOtiit on põletikuline haigus, mis mõjutab kuulmisorganeid, mis võib nõuda antibakteriaalsete ravimite kasutamist. Kuid antibiootikumide väljakirjutamisel kõrvapõletikele nii täiskasvanud patsientidel kui ka lastel peab otolariinoloog lähtuma olemasolevatest näidustustest ja patoloogia raskusastmest. Selle põhjuseks on asjaolu, et paljudel selle kategooria tööriistadel on spetsiifilised vastunäidustused ja neid ei saa igal juhul kasutada.\nSöögitoru põletikulise protsessi esialgne etapp on äge keskkõrvapõletik, ravimi õigeaegne määramine võtab aega 5 päeva. Ravi käigus kasutatakse enamasti sümptomaatilisi ravimeid ja meetodeid, sageli kohalikku manustamist:\nSelle tulemusena langeb 70-80% patsientidest välja. Kuid sellise kohtumise vähenenud efektiivsuse korral, kaebuste esinemisel jätkuvast kõrvamõjust ja muudest haiguse sümptomitest võib arst otsustada antibiootikumide määramise üle.\nSee on tähtis! Ravimi kasutamist ja annust määrab arst vastavalt haiguse kulgu iseloomulikele tunnustele. Kui aga ravimi võtmise 3 päeva jooksul antibiootikumravi mõju keskkõrvapõletikule ei täheldata, peate ravimi asendamiseks võtma oma arstiga ühendust.\nMis tahes farmakoloogiliste ainete määramiseks peab raviarsti juhil olema patsiendi üldine seisund ja haiguse kliiniline pilt. Kesknärvi korral määratakse antibiootikumide vajadus patsiendile selliste näidustuste kohaselt:\nValusate vahendite nõrk efektiivsus, kohalik või üldine, st see ei mõjuta üldse või valulikkus ilmneb uuesti 2-3 tundi pärast ravimi manustamist.\nKuulmistundlikkuse nõrgenemine ja kõrvakalli väljalaskmise võimalik esinemine, olenemata sellest, kas see on veresoonte või seroosne.\nPõletikulise protsessiga seotud mürgitusnähtudeks on palavik, peavalud ja üldine heaolu tunne.\nSellised märgid viitavad bakteriaalse infektsiooni esilekutsumisele. Siiski on spetsialisti ülesanne määrata, millised antibiootikumid juua kõrvapõletike ja muude sümptomite pärast pärast mõnda diagnostikameetodit.\nAbi! Täiendava diagnostika vajadus on tingitud enamiku antibiootikumide keskendumisest teatud patogeenide rühmadele ja võimalusele tuvastada mittebakteriaalsete tüüpide infektsioone (antibiootikumid on ebaefektiivsed).\nSees kasutatavad antibiootikumid on väga erinevad. Siiski on nende eesmärgiks seostatud vastunäidustuste piirangud ja kehas üldine koormus. Et määrata kindlaks kõige tõhusam ravim kuulmisorganite bakteriaalsele kahjustusele, peaks spetsialist analüüsima kõrvapalli sekreteeritud, kui see ei ole võimalik, ettenähtud üldise kasutusega vahendeid. Need on saadaval tablettide kujul ja süstevormide kujul.\nTablette kujul antibiootikumide toimega ravimid on kergesti kasutatavad ja neil on kehas palju erinevaid toimeid, mille tõttu nad said suurema levimuse. Kõrvravi puhul kasutatakse kõige sagedamini antibiootikumide tablette:\nTäiskasvanutele mõeldud keskkõrvapõletiku amoksitsilliin on vajalik, et võtta 1 tablett 2-3 korda päevas. Selle antibiootikumi kulg on piiratud 10 päevaga.\nAzitromütsiini võetakse 1 tabletti (500 mg) 1 korda päevas 50 minutit enne sööki. Tavaliselt on kursus 3 päeva.\nAmpitsilliin on vajalik, et võtta 1 tablett (1000 mg) 4 korda päevas. Selle antibiootikumravi kestus on 5 päeva.\nRavi ühe osana võetakse spiramütsiini 1 tablett 2-3 korda päevas. Ravimi piirtingimuseks on 7 päeva.\nTableti kujul olevate antibiootikumide peamine puudus on võimalikud kõrvaltoimed, mida väljendatakse seedetrakti erinevate häirete kujul.\nSüstitavad ravimid, mille antibiootikum on keskkõrvapõletiku raviks, on ette nähtud ainult erandjuhtudel. Selle raviarsti otsuse kõige levinumad põhjused on:\nvajadus kasutada tugevamaid ravimeid;\nseedetraktiga seotud vastunäidustuste olemasolu;\nsuutmatus kasutada muid ravimeid.\nSobivate antibiootikumide parimad võimalused on järgmised:\nTähelepanu! Antibiootikumide süstimist ei soovitata kasutada iseseisvalt, kuna ravimi negatiivne mõju kogu kehale on tervikuna, mis nõuab meditsiinitöötajate õigeaegset sekkumist.\nAntibiootikumid kõrvapiltide kujul\nAntibiootikumide tilgad on kohalik ravimeede, millel on kõige vähem vastunäidustusi ja võib leevendada isikut kõrvavalu ajal keskkõrvapõletikku haiguse varases staadiumis. Vajadusel kasutatakse selliste antibiootikumide kasutamist kuulmisorganite raviks kõige sagedamini järgmisi ravimeid:\nErinev tegur antibiootikumide kasutamise võimaluse määramiseks kõrvaklappidel on prillide terviklikkuse kontrollimine.\nSee on tähtis! Kui on olemas mingeid märke allergilise reaktsiooni kohta ettenähtud ravimile (vaip, punetus, sügelus jne), on vajalik ravi katkestada ja võimalikult lühikese aja jooksul pöörduda oma otolaringiarsti poole.\nAntibiootikumide kasutamine keskkõrvapõletikku lapsepõlves on üsna piiratud, kuna selle kategooria toodetel esineb kõrvaltoimeid ja see mõjutab tugevalt organismi tervikuna. Peamised näited selliste ravimite kasutamiseks keskkõrvapõletike raviainetena on:\ntemperatuur tõuseb kuni 39 ° C;\nNeed tegurid viitavad tüsistuste suurele riskile, mis võib viia pöördumatu nõrgenemiseni, kuulmislanguseni või surma. Seega on põhjendatud väikse patsiendi tervisele ohtlike antibiootikumide kasutamine.\nAntibiootikumi valikut, mis on vajalik kõrvavalu kõrvapõletiku raviks, on vajalik ainult meditsiinitöötaja poolt. Kõige sobivamate haigusnähtude korral on antibiootikumid näidanud:\nKlaritromütsiin. Ravimit määratakse väikeses eas ravimi lahuse kujul (suspensioon). Ravimi annustamine tehakse, võttes arvesse patsiendi haiguse, vanuse ja kehamassi kliinilist pilti.\nRoksitromütsiin. See ravim on saadaval ainult tableti kujul. Kasutamine lastele on võimalik tingimusel, et jõuab 4 aastani ja kehamass on 30 kg.\nKesknärvisümptomiks olev amoksitsilliin on peamiselt täiskasvanuravim, seega kaalutakse ravimi annuse eesmärki individuaalselt.\nAntibiootikumide ravimite hulgas lastele mõeldud tilgad on palju vahendeid. Kõige tõhusamad on järgmised nimed:\nCandibiotics on kombineeritud ravim, mis ühendab oma koostisega analgeetilise komponendi lidokaiini, millel on kaks tugevat antibakteriaalset ainet.\nAnauran on tugev ravim, mis sisaldab anesteetikumi koostisosa lidokaiini. Ainsad kasutuse piirangud on ravimi individuaalne talumatus ja membraani perforatsioon.\nSofradex on efektiivne ravim, kuid kompositsioonis sisalduvate hormonaalsete komponentide tõttu on see harva lapsepõlves ette nähtud.\nKompositsioonis antibiootikumide kasutamise põhireeglid ja antibiootikumide aeglustumine on - piirata kasutusaja (5-7 päeva), ettenähtud annuse vastavust ja lapse seisundi jälgimist.\nKompositsioonis sisalduvate antibiootikumidega ravimi juhistes on juhiseid ravimi kasutamisel ja piirangute vastunäidustuste kohta. Üldised kriteeriumid, millega keelatakse või piiratakse antibiootikumide kasutamist kõrva aparaadi haiguste ravis, on:\nRasedus Imetamise esimesel trimestril on lootel suurenenud tundlikkus erinevate farmakoloogiliste toimete suhtes, eriti antibiootikume sisaldavate preparaatide suhtes.\nImetamine. See ei ole absoluutne vastunäidustus, kuid kui teil on vaja antibiootikume, on soovitatav teha paus.\nNeerude ja maksa häired. Need organid vastutavad keemiliste ühendite eemaldamise eest organismilt, mistõttu nende töö käigus esinevad ebaõnnestumised võivad olla antibiootikumide raviks täielik või osaline vastunäidustus.\nTähelepanu! Antibiootikumidega ravimise ajal, eriti üldiseks kasutamiseks, on keelatud võtta alkoholi.\nSelleks, et vältida kuulmisorganite põletikuliste haiguste tekkimist ja kõrvavalu esinemist, on soovitatav järgida teatavaid profülaktilisi meetodeid:\nTervislike eluviiside (tervislik eluviis) põhimõtete rakendamine.\nEnnetavad uuringud 1 kord aastas (kalduvus keskkõrvapõletikule 2 korda).\nRegulaarne vaba aja veetmine ja õhutamine eluruumides.\nInimeste rahvahulkade vältimine.\nKõik see kõrvaldab suurema osa põletikulisi haigusi põhjustavaid tegureid ja salvestab inimese vajadusest antibiootikume juua.\nAntibiootikumid on efektiivsed keskkõrvapõletiku ja kõrvade valu vastu. Ainult spetsialist saab valida ravimi optimaalse tüübi ja annuse vastavalt praegusele kehapiirkonnale ja olemasolevatele vastunäidustustele.\nSARS-i ennetamine rasedatel\nMetsiseansil suureneb nakkushaiguste oht, ja rasedad naised peaksid sel ajal olema eriti ettevaatlikud. See ei tähenda seda, et peate kõigi kontaktide peatama ja mitte üldse kohal olema - peate lihtsalt ette valmistuma selliste jalutuskäikude jaoks.\nNoorne nina saab esimesest elunädalast üle minna väikese lapse. Väikelapse ja tema vanemate puhul on see tingimus väga ebameeldiv: laps muutub väga vallatuks, ei uni hästi ja ei saa süüa.\nErgoferon lastele - viirusevastane ja immunomoduleeriv aine


unenäoblogi – Maci seletuskirjade kogutud teosed :)\nMul oli täna öösel niiiiii pikk unenägu, et ma ei viitsi isegi kogu sisu unenäoblogisse kirja panna… aga räägiks hoopis, kui osavalt ma unenägu jätkata suutsin.\nPõhimõtteliselt oli sisuks, et ma olin kusagil Sloveenias või Slovakkias vms, elasin seal ajutiselt nagu ka mitmed mu tuttavad ja Eltsus ka. Kuni hotelliaknast nägime kahte hiiiiglaslikku raketti linna kukkumas (no pole ka ime, kui viimase aja uudistes on alatasa mingite rakettide ja pommide jutt). Need ei plahvatanud, aga olid nii suured, et lõhkusid maandudes majad, millele maandusid. Üks neist oli meie vastasmaja.\nOtsustasime evakueeruda ja ma ütlesin kolleegile, kes ka seal oli, et pean enne EllieTheElephant´iga pargis põiel käima, sest evakueerudes ma ei tea, kas ja kus temaga kuhugi minna saab. Kolleeg lubas, et käib teeb selle ise ära. Läkski. Mina pakkisin oma kahest seljakotist (ma ei tea, miks neid kaks oli) vajaminevast ühe kokku ja teise jätsin maha.\nTuli tagasi ilma Eltsuseta, ütles et tema sai aru, et ma ei tahtnud Koonuga evakueeruda ja plaanisin ta maha jätta ja ta jättiski parki siis. Doup. Hakkasime siis parki vantsima, et koer uuesti üles otsida.\nJa siis ärkasin üles, sest põis oli silmini. Käisin kergendasin põie ära ja proovisin magama jäädes pingsalt eelmisele unenäole keskenduda, sest ma ei saanud rahu, et kas Koonlane sai võõrast linnast leitud või mitte… mis siis, et Koon päriselt sealsamas pesas keras und nohises.\nAlgus polnud lootustandev, sõitsime T.ga ratastega mingis tundmatus kohas. Ta oli ainult lühkaritega ja jäi kuhugi oksa vms taha kinni ja tiris needki puruks. Ma siis omalt poolt abivalmilt pakkusin, et äkki mul on hotellis mingeid riideid… ja läksimegi samasse hotelli, mille ma eelmises unes hüljanud olin 🙂 Ainult tuba oli rahvast täis, ajakirjanikud ja asjad… vaatasid aknast seda auku, mis rakett vastasmajja teinud oli. Ma sobrasin oma seljakotis, mis hotelli jätnud olin (eelmises unenäos) ja otsisin riideid ja avastasin nt. et olin ühe fotokaobjektiivi ka kogemata sinna unustanud… liiga kallis selleks, võtsin selle ka kaasa.\nIgaljuhul, kuigi ma ei näinud uues unes enam Eltsust, siis arvestades seda, et ma ei olnud sellest üldse muserdatud, lohutan ma ennast, et ju me siis leidsime ta ikkagi üles ja toimetasime turvalisse kohta, enne kui jalgrattamatkale läksin 😛\nStandard | Postitatud Muu möla\t| Sildistatud EllieTheElephant, fotograafia, koon, minust, T., töö, unenägu, unenäoblogi\t| 0 comments\nEnne postitust peletan juba eos kõik kahtlused, et ei, mul ei ole tegelikult mingeid titeuudiseid.. või no kui siis neid, et EllieTheElephantil on loodetavasti jõulubeebisid oodata, aga see on ka kõik. Kohe kindlasti. Aga unenägu leidis enda jaoks ilmselt idee nt sarjast, mida vaatasin, kus rasedus teemas oli. Või eile lastehaiglas, kus EllieTheElephantiga käisime, kus üks pisike pudin mööda mind ronis ja mind uudistas (ma olin oluliselt khuulim, kui koer 😀) ja siis lõpetuseks täpselt enne magamaminekut (ehk siis kell veerand kaheksa õhtul :D… true story!) helistas Empz ja rääkis mu KonkurentsitultParimastVennapojast (kes on nii vennapoegade seas konkurentsitu kui ka parim 😀), ehk siis tited olid teemas.\nIgaljuhul, nägin mina unes, et olime perega Vinnimaal ja ma otsustasin järsku sünnitama hakata… teadmata, et üldse rase oleksin. Töö kiire ja korralik ja Beebilane oli kiirelt käes. Keegi oli vahepeal kiirabi kutsunud ja nad otsustasid Beebsu kontrolli viia, kuna raseduse ajal kontrollitud polnud. Mind jäeti maha, öeldi, et tulge homme talle järgi. Nujah. Läksingi.\nKuna mul polnud olnud aega, et talle igasugust manti varuda, siis ei olnud mul ka turvahälli ja muud sarnast, nii ma tõin siis oma vastsündinu koju süles, ühistranspordiga.\nTööl selgus tõsiasi, et kuna ma ei olnud oma lapsepuhkust piisavalt kaua ette teatanud ja selle aasta puhkusegraafikud olid juba tehtud, siis ma puhkust ei saanud 😀 Polnud hullu, jätsin esialgu oma Beebilase päevaks koju diivanile magama ja õhtul lippasin kiirelt koju (ma kutsuks endale lastekaitse juba selliste unenägude eest 😀)… seda kuni mu, umbes neljapäevane vastsündinu, õppis pöörama ja ma ei julgenud teda enam diivanile jätta :D. Harilik väleareneja :D.\nSiis ärkasin vahepeal üles ja jäin magama ja nägin mingit muud und.\nSiis ärkasin uuesti üles ja nägin jälle Beebsut :D. Suhttäpselt samast kohast, kus pooleli jäi, ehk siis tegelane oli ikka veel alles paaripäevane või nii. Ja Dzeik tuli mulle külla. Olime, Põnn süles, tal bussijaamas vastas. Dzeik uuris kohe alguses suht, et kuidas toitmine läheb ja ma siis tõdesin, et ma ei tea, ma pole veel proovinud. (1. No ma räägin – lastekaitse!?! 2. Mul oli hullllllult leplik unenäoBeebi muideks!) Dzeiki tänituste saatel proovisin siis kohe – kerisin aga kohe tänaval kõndides oma särgi täitsa üles (kohe täitsa kerisin üleni, nii et selg oli ka paljas 😀) ja kukkusin söötma.\nSiis toimus vahepeal mingeid asju veel, mida ma nüüd enam ei mäleta… aga lõpuks jõudsime me taa Vinnimaale ja “jalutasime last”. See nägi välja nii, et mina olin rulluiskudel, beebi süles.. ja Dzeik sõitis kõrval jalgrattaga.\nDzeik tõdes ühel hetkel, et mu Beebsu haiseb. Minu vabandus sellele oli, et jah, mul pole praegu mähkmete jaoks raha ja ta peab hetkel ilma olema (päris öko värk). Dzeik, lahke inimesena, lubas et aga läheme poodi ja ta käristab esimese mähkmepaki välja.\nKes Vinnimaad teab (ja kes ei tea, siis ma kohe räägin), siis sealne pood asub natuke nagu mäekünka otsas või nii… või noh sissesõidutee läheb ülesmäge, eriti veel kui bussijaama poolt tulla nagu meie. Aga häda oli selles, et ma olin endiselt rullidel.. ja hakkasin poole mäe pealt uuesti selg ees tagasi vajuma… endal beebsu süles (ma ütlen kolmandat korda – kus kurat istub see unenäolastekaitse? Üldse tööd ei tehta ma ütlen!). Õnneks Dzeik oli rattaga ka väle, nii et kui ma alla jõudes kukkuma hakkasin, siis ta haaras Beebilase enda kätte ja jättis mu rahus üksi kukkuma.\nKuna nüüd on juba õhtu, siis ma olen kahjuks ülejäänud detailid unenäost unustanud. Agaühesõnaga, päris vahva unenäoBeebsu oli. Ja tal oli päris kohutav Aasta HalbEma2016.\nStandard | Postitatud Muu möla\t| Sildistatud Dzeik, EllieTheElephant, empz, huumor, kohad, koon, minust, Netram, Tartu, töö, teraapiakoer, unenägu, unenäoblogi, Vinnimaa\t| 1 Kommentaar\nMul on niiniinii palju tegemist kogu aeg, et ise ka ei usu. Mis on väga väsitav iseenesest, aga tore ka.\nAga et mitte blogimisvõistluselt välja kukkuda, pean ma midagi kokku kirjutama, enne kui nädal läbi saab.\nTegelikult on mul nädala jooksul korduvalt olnud mõte, et “selleks saaks blogida”… aaaaga pole lihtsalt selleks vaba hetke leidnud. Näiteks unedest! Alustasin juba mõni aeg tagasi uuesti Vampiiripäevikutega (aga ajapuudusel ei ole ma eriti edumeelne olnud.. alles teise hooaja alguses) ja nädin üksöö vampiire unes. Täna öösel nägin unes, et T. käis raadios tööintervjuul ja ma jõlkusin temaga seal kaasas.. ja sain samasse raadiosse tööle: kojameheks :D.\nÜks öö seevastu olin ma liiga väsinud, et üldse und näha. Läksin õhtul kell 7 magama ja hommikul kella 6se äratuse peale kangutasin ennast raskustega üles.Aga väljapuhkamisest oli kasu. Soovitan teistelegi.\nVähem unistel teemadel jätkates: Ma võitsin Bingo Lotoga! Ma ei võida sellega muidu üldse-mitte-kunagi. Üheksal juhul kümnest lõpetan nurkademängu nii, et ükski nurk pole pihta läinud.\nNüüd läksid kõik 4 nurka! võitsin kokku 2.40€! Kui keegi kinnisvara ostuks laenu tahab vms, siis teate, kelle juurde pöörduda ;-). Mitte minu :).\nKoon elab ka hästi. Ostsin talle eile uued klikkerid. Ühesugused, aga erinevat värvi 😀 Vastavalt rihma ja maiusekoti värvile :D. Vana klikker oli väga haljuhäälne. Uus on palju etem.\nÜhtlasi kohtusime eile klikkerimüüja uue koeraga: u.4-kuune kollane labrador. Aww. Elluškale meeldis.\nKevad on hullult tegus koerarindel. Enne suvevaheaega veel viimased põhikülastused, siis jääb suveks vaid haigla ja üritused (Linnapäevad, Hansapäevad, Juhtkoerte laager jne).\nKui juba koerajutuks läks, siis kiitlen, et ma joonistasin ükspäev. KolleegK beaglel on täna sünnipäevapäev muuseas, aga beaglepilt oli talle niisama, mitte sel puhul 🙂\nPs. note for myself: kui ma kunagi 2h järjest kodus chillima juhtun, siis võin vabalt seda mitte ainult taustaks kuulata, vaid ka New Yorgi linna/tänavavaateid imetleda ja ilastada:\nNew Yorgiga meenus, et täna kirjutas Postimehes sellest, et saatkond jälgib ümberkaudseid jms. Mis tuletas mulle meelde, et elasin sealt mitte väga kaugel umbes 4 aastat tagasi ja tee tööle viis igapäevaselt jalgsi mööda Kentmanni tänavat. Saatkonna ees on mingi klaasist “esik”, kus turvatöötajad on. Juba mõne aja pärast hakkasid turvad hommikuti tervituseks noogutama 🙂 Mis mu meelest oli väga armas.\nIgaljuhul, kolisin sealtkandist ära. Elasin aasta Kadriorus ja siis umbes aasta Tartus, kui Keskhaiglast jalgsi linna läksin ja sama teed mööda kõndisin.\nJa klaasboksist möödudes noogutati mulle tervituseks! Wtf 😀 Kelle mälu hoiab inimesi meeles kaks aastat? Ma ei tunne ilmselt siis ka inimest ära, kui ma teda kaks korda päevas kohtan 😀 Amazing.\nAga minu arust oli see armas, et mind ära tunti. Ja kuna ma pole sealkandis (ega ka mujal, olgu siinkohal selguse huvides mainitud) “paha peal väljas” olnud, siis on mul suhteliselt ükskõik, kas mind tuntakse ära jälitustegevuse tulemusena või mitte. Vähemalt olen kümme korda kuulsam, muu on savi :D.\nStandard | Postitatud Muu möla\t| Sildistatud blogimisvõistlus, EllieTheElephant, film, fotograafia, hetk, huumor, juhtkoer, käsitöö, koer, kohad, koon, lugemiskoer, möla, NewYork, pilt, raha, rõõm, shoping, suvi, T., Tallinn, Tartu, töö, teraapiakoer, unenäoblogi, uudis, vampiiripäevikud\t| 0 comments


rahvusköök – Toidupeegeldusi\nMädanenud haikala ehk räägime islandi köögist\nSeptember 10, 2014 September 15, 2014 Leave a comment\nAugustis hakkas Bardabunga vaikselt purskamise märke ilmutama, aga läks hästi, nii et meeletud tuhapilved taevast ei hägustanud ning saime Elujooksu seltskonnaga Islandil Reykjaviki maratonil ära käidud. Tuul, udu, vihm – säärane oli ilm tavaliselt. Rauane, väävline, kohati aurav – säärane oli vesi. Vaheldusrikas, ülevaatlik, kiire taastumisega – säärane oli mu maraton. Aga toit? No sellega oli meil esmalt see hirm, et toit on jubekallis. Kodus toitu kaasa pakkides tundus küll, nagu läheksime maailma kalleimasse riiki, kus moonakott peab alati ligi olema. Eks ta kallim oligi ning majutuskohtades tegime palju ise süüa, kuid osa läätsesid tassisin ikka koju tagasi. Siiski, siiski, olime ka väljas ja lühiülevaate saan islandi roogadest anda. Ütleme nii, et on mitmeid kategooriaid…\n1. Kiirtoit bensiinijaamadest ja sööklatest\nSiia alla kuuluvad hamburgerid, hot dogid, friikartulid, wrapid jne. Ütleme nii, et USA kultuur on saabunud ka sellele pisisaarele (3 korda vähem elanikke kui Eestis!), mis muidu hiilgab pika elueaga. Eks vahepeal läkski nende tervis kiirtoidu pärast pisut tuksi, aga islandlased on nüüdseks enam-vähem jalad jälle alla saanud. Neil pidavat olema ka erilised hot dogid, aga kuna ma eriti liha ei söö ning hot dogi kunagi armastanud pole, siis jäi proovimata. Tanklatest pidi saama ka üpris korralikke burgereid ja üldjuhul antakse juurde ka friikad ja salatike. Tegelikult sab kiirtoiduna ka päris normaalse maitsega lambahautist.\n2. Aasia toit etnorestoranidest\nIslandil on 8% rahvastikust immigrandid. Esikohal on vaieldamatult poolakad (neid 9000 tuuri, teine koht 1500), järgnevad leedukad, taid, lätlased ja filipiinlased. Maratoni järgselt astusime sisse kohta nimega Nings, mis serveeris aasia roogasid (vietnami). Nuudlid, köögiviljad, friteeritud toit – aasia kulinaaria oma eheduses. Aasia restoranides töötavadki immigrandid ning sestap suudavad nad head kvaliteeti pakkuda. Mulle aurutatud brokkoli maitses ja teistelgi kadusid nuudliroad taldrikult kärmelt. Aasia toidukohad olid ühed odavaimad sealses valikus ning hinnatase sarnane Eestiga.\n3. Kala ja lammas pubidest\nAutoga ringi tiirutades jääb suurel saarel ette vähem söögikohti. Enamasti on need pisemad kohalikud pubid, mis serveerivad kodust toitu. Samas, kui teised järasid lammast, siis mina sain taimetoidu näol kookospiimaga aasiapärase hautise, mitte just kohalik teema. Hinnatase on seal korralik, prae eest tuleb välja käia umbes 30 eurot. Ühes kohas prae juurde eriti salatit ei pandudki, taldrikul ilutses vaid lambakoib ja kartulipuder. Aga ilus oli ikka! Kohalikku kala meeldib neile ka küpsetada. Atlandi ookeanist sulpsavad taldrikule tursk ja paalia (charr ingl. k., roosa kala). Pubidest saab ka külma assortii eri lihadest ja sel taldrikul on kindlalt ka hobuseviilakad.\n4. Mädahai ja muud veidrused, mida me ei leidnud\nIslandlaste fantaasia on piiritu ja peale haldjate ja trollide on nad leiutanud ka kummalisi sööke. Arvan, et ongi hää, et me neid hulluseid üles ei leidnud, kirjelduski paneb sees keerama. 12 aastat mädanenud hailiha ja pullimunad. Ainult üht oleks tahtnud saada – maa all küpsetatud leiba. Seal ju ahjud otse looduses olemas.\nEraldi pean ära mainima islandi suurepärase leiva. Neile nagu minulegi meeldib seemnetega priisata ja oi, kuidas veel! Selles leivas, mille ostsin, oli tohutult palju seemneid! Ja nad teavad väga hästi, mis on rukkijahu. Nendeleib on ikka päris leib, mitte valge sai nagu mujal kipub juhtuma.\n44,112 uudishimulikku pilku


Kristiina Heinmets-Aigro filmist „Pearahakütt“: soovitan seda kõigil naistel kallimatega vaadata! - Buduaar\nKristiina Heinmets-Aigro filmist „Pearahakütt“: soovitan seda kõigil naistel kallimatega vaadata!\n25. märts 2010 | 11:10\nEile korraldas Buduaari toimetus taaskord toreda filmielamuse enda koostööpartneritele. Kohale olid kutsutud ka Eesti tuntumad inimesed, nende seas näiteks: Kristiina Heinmets-Aigro, Victoria Kass ning paljud teised.\nEile korraldas Buduaari toimetus taaskord toreda filmielamuse oma koostööpartneritele. Kohale olid kutsutud ka Eesti tuntumaid inimesi, nende seas näiteks Kristiina Heinmets-Aigro, Victoria Kass ning paljud teised.\nKristiina tunnistab, et jäi filmiga väga rahule ning soovitab seda naisterahvastel just oma kallimatega vaatama minna. „Soovitan seda kõigil naistel kallimatega vaadata, siis on mõnusam naerda filmistseenide üle, mis leiavad aset pea igas suhtes. Mitte just Jan Uuspõllu Ürgmehe etenduse naise-mehe klišeed, kuid omamoodi vürtsitatud suhteprobleemide rägastik,“ leiab ta.\nSamuti tõdeb Kristiina, et viimased kinokülastused on olnud väga spontaansed, kuna kahe lapse kõrvalt on raske sellist aega leida. „Selle eest vanema poja Aironiga käime pea kõiki eesti keelde tõlgitud lastefilme vaatamas.“\nKristiina lemmikfilmid on hoopiski aga õudukad! „Meeldib vaadata õudusfilme, eriti kodus klaasi veiniga,“ tunnistab kaunitar.\nKui aga oleks valida kino ning teatri vahel, eelistaks ta hetkel kino. „Seda seetõttu, kuna mitmed pikalt etteplaneeritud suurepärased teatrietendused on tulnud ära jätta viimasel hetkel ilmnenud probleemide tõttu. Kinno saab minna hetkeemotsiooni ajel,“ räägib Kristiina Buduaarile.