31.07.2014 Ukrainaga seotud täiendavad sanktsioonid\n31.07.2014 Politseis registreeritud sündmused\nÖöpäeva jooksul registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 122 avaldust ja teadet kuritegudest, sealhulgas 1 raske tervisekahjustus, 1 röövimine, 87 varavastast kuritegu, neist 74 vargust (8 eluruumidest, 1 sõidukitest), 1 sõidukivargus või omavoliline kasutamine. Registreeriti 3 inimvigastustega liiklusõnnetust, milles sai vigastada 3 inimest. Tabati 4 alkoholijoobes sõidukijuhti. Registreeriti 2 narkosüütegu. Registreeriti 242 väärtegu. Piirilt väljastati 3 sisenemiskeeldu, tuvastati 1 riigipiiri ebaseaduslik ületamine (peeti kinni 2 isikut), 1 piirirežiimi rikkumine.\n31.07.2014 Liiklusinfo 30.07.2014\n30.07.2014 Ukrainaga seotud sanktsioonid: uued nimed ja kriteeriumi muudatus\n30.07.2014 Politseis registreeritud sündmused\nÖöpäeva jooksul registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis registreeriti 128 avaldust ja teadet kuritegudest, sealhulgas 1 röövimine, 1 avaliku korra raske rikkumine, 89 varavastast kuritegu, neist 81 vargust (13 eluruumidest, 7 sõidukitest). Registreeriti 1 inimvigastustega liiklusõnnetus, milles sai vigastada 1 inimene. Tabati 2 alkoholijoobes sõidukijuhti. Registreeriti 41 väärtegu. Piirilt väljastati 4 sisenemiskeeldu, saadeti välja 1 isik, tuvastati 1 Schengeni viisaeeskirja rikkumine ja 2 piirirežiimi ja dokumendikohustuse rikkumist.\n30.07.2014 Liiklusinfo 29.07.2014\n29.07.2014 Ukraina sanktsioonide nimekirja täiendused\n29.07.2014 Liibüa sanktsioonide alased õigusaktid\n29.07.2014 Terrorismivastased sanktsioonid\n29.07.2014 Avaldati Süüria sanktsioonide õigusaktid\n29.07.2014 Politseis registreeritud sündmused\nÖöpäeva jooksul registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 124 avaldust ja teadet kuritegudest, sealhulgas 3 röövimist, 1 avaliku korra raske rikkumine, 85 varavastast kuritegu, neist 67 vargust (7 eluruumidest, 2 sõidukitest). Registreeriti 2 inimvigastustega liiklusõnnetust, milles sai vigastada 4 inimest. Tabati 3 alkoholijoobes sõidukijuhti, tuvastati 2 narkootikumide omamise või tarbimise juhtumit. Registreeriti 42 väärtegu. Piirilt väljastati 2 sisenemiskeeldu, tuvastati 1 Schengeni viisaeeskirja rikkumine, 1 riigipiiri ebaseaduslik ületamine (peeti kinni 2 isikut), 1 piirirežiimi ja dokumendikohustuse rikkumine. Esitati 2 varjupaigataotlust.\nNädalavahetuse jooksul registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 221 avaldust ja teadet kuritegudest, sealhulgas 3 röövimist, 1 avaliku korra raske rikkumine, 117 varavastast kuritegu, neist 110 vargust (15 eluruumidest, 2 sõidukitest), 1 sõidukivargus või omavoliline kasutamine. Registreeriti 23 inimvigastustega liiklusõnnetust, milles hukkus 3 ja sai vigastada 30 inimest. Tabati 48 alkoholijoobes ja 2 narkojoobes sõidukijuhti. Registreeriti 491 väärtegu. Piirilt väljastati 14 sisenemiskeeldu, Eestist saadeti välja 1 isik, tuvastati 2 Schengeni viisaeeskirja rikkumist, 2 riigipiiri ebaseaduslikku ületamist 2 (peeti kinni 4 isikut), 1 salakaubavedamise juhtum, 1 merereostus, 1 piirirežiimi ja dokumendikohustuse rikkumine 1. Esitati 2 varjupaigataotlust.\n29.07.2014 Liiklusinfo 28.07.2014\n28.07.2014 Juhilubadeta roolijoodikul tuleb veeta kuu kuumas arestikambris\nPolitsei taotles möödunud reedel kuupikkust aresti liiklusrikkujale, kes juhtimisõigust omamata ning alkoholi pruukinuna siiski sõidukirooli asus.\n28.07.2014 Liiklusinfo 27.07.2014\n27.07.2014 Liiklusinfo 26.07.2014\n26.07.2014 Liiklusinfo 25.07.2014\n25.07.2014 Liiklusinfo 24.07.2014\n25.07.2014 Politseis registreeritud sündmused\nÖöpäeva jooksul registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 112 avaldust ja teadet kuritegudest, sealhulgas 3 röövimist, 70 varavastast kuritegu, neist 52 vargust (5 eluruumidest, 3 sõidukitest), 1 sõidukivargus või omavoliline kasutamine. Registreeriti 4 inimvigastustega liiklusõnnetust, milles sai vigastada 5 inimest. Tabati 14 alkoholijoobes sõidukijuhti. Registreeriti 290 väärtegu. Eestist saadeti välja 1 isik, tuvastati 1 Schengeni viisaeeskirja rikkumine, 1 salakaubavedamise juhtum, 1 piirirežiimi rikkumine.\n25.07.2014 Politsei hoiatab lõunaeestlasi libainspektoritena esinevate kelmide eest\nTartu politsei hoiatab inimesi kelmide eest, kes külastavad erinevaid ettevõtteid ja esitlevad end Tööinspektsiooni inspektoritena.\n24.07.2014 Politseis registreeritud sündmused\nÖöpäeva jooksul registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 90 avaldust ja teadet kuritegudest, sealhulgas 1 raske tervisekahjustus, 1 röövimine, 50 varavastast kuritegu, neist 39 vargust (7 eluruumidest, 1 sõidukitest), 1 sõidukivargus või omavoliline kasutamine. Registreeriti 4 inimvigastustega liiklusõnnetust, milles sai vigastada 4 inimest. Tabati 7 alkoholijoobes sõidukijuhti. Registreeriti 206 väärtegu. Piirilt väljastati 2 sisenemiskeeldu, esitati 1 varjupaigataotlus.\n24.07.2014 Liiklusinfo 23.07.2014\n23.07.2014 Politseis registreeritud sündmused\nÖöpäeva jooksul registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 96 avaldust ja teadet kuritegudest, sealhulgas 50 varavastast kuritegu, neist 45 vargust (6 eluruumidest, 2 sõidukitest). Registreeriti 5 inimvigastustega liiklusõnnetust, milles sai vigastada 5 inimest. Tabati 12 alkoholijoobes sõidukijuhti, tuvastati 2 narkootikumide omamise või tarbimise juhtu. Registreeriti 265 väärtegu. Eestist saadeti välja 2 isikut.\n23.07.2014 Liiklusinfo 22.07.2014\n22.07.2014 Iraani sanktsioonide leevendamine\n22.07.2014 Ukraina-Vene sanktsioonide nimekirja sattumise kriteeriumi laiendamine\n22.07.2014 1. juulist laienesid rahapesu andmebüroo ülesanded\n22.07.2014 Politseis registreeritud sündmused\nÖöpäeva jooksul registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 113 avaldust ja teadet kuritegudest, sealhulgas 61 varavastast kuritegu, neist 60 vargust ja 1 sõidukivargus või omavoliline kasutamine. Tabati 20 alkoholijoobes ja 1 narkojoobes sõidukijuht. Registreeriti 344 väärtegu. Liiklusõnnetuses hukkus 1 inimene. Piirilt väljastati 3 sisenemiskeeldu, tuvastati 1 Schengeni viisaeeskirja rikkumine.\n22.07.2014 Liiklusinfo 21.07.2014\n21.07.2014 Politseis registreeritud sündmused\nNädalavahetuse jooksul registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 257 avaldust ja teadet kuritegudes, sealhulgas 1 tapmine, 2 röövimist, 2 avaliku korra rasket rikkumist, 158 varavastast kuritegu, neist 144 vargust (25 eluruumidest, 11 sõidukitest), 4 sõidukivargust või omavolilist kasutamist. Registreeriti 10 inimvigastustega liiklusõnnetust, milles hukkus 1 ja sai vigastada 10 inimest. Tabati 65 alkoholijoobes ja 3 narkojoobes sõidukijuhti. Registreeriti 546 väärtegu. Piirilt väljastati 9 sisenemiskeeldu, tuvastati 3 Schengeni viisaeeskirja rikkumist, 2 riigipiiri ebaseaduslikku ületamist (peeti kinni 9 isikut), 3 salakaubavedamise juhtumit.\n21.07.2014 Politsei hoiatab tartlasi pangakontosid tühjendavate kelmide eest\nMöödunud nädalavahetuse jooksul laekus politseile mitu teadet selle kohta, et Tartus petavad vene keelt kõnelevad kelmid kaupluste lähistel heausksetelt inimestelt osavat näitemängu tehes välja nende pangakaarte.\n21.07.2014 Liiklusinfo 20.07.2014\n20.07.2014 Liiklusinfo 19.07.2014\n19.07.2014 Liiklusinfo 18.07.2014\n18.07.2014 Piirivalvurid tabasid Võrumaal kaks salakaubavedajat\nPiirivalvurid pidasid kinni kaks salakaupa vedanud Läti kodanikku, kes peitsid end korrakaitsjate eest võserikus.\n18.07.2014 Politseis registreeritud sündmused\nÖöpäeva jooksul registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 108 avaldust ja teadet kuritegudest, sealhulgas 1 röövimine, 64 varavastast kuritegu, neist 50 vargust (11 eluruumidest, 2 sõidukitest), 4 sõidukivargust või omavolilist kasutamist. Registreeriti 6 inimvigastustega liiklusõnnetust, milles sai vigastada 6 inimest. Tabati 11 alkoholijoobes ja 1 narkojoobes sõidukijuht. Tuvastati 4 narkosüütegu. Registreeriti 277 väärtegu. Piirilt väljastati 1 sisenemiskeeld, Eestist saadeti välja 6 isikut, tuvastati 3 Schengeni viisaeeskirja rikkumist, 1 salakaubavedamise juhtum.\n18.07.2014 Liiklusinfo 17.07.2014\n17.07.2014 Tartumaal on sagenenud vargused lukustamata korteritest\nPolitsei hoiatab inimesi Tartus ja selle ümbruses tegutsevate varaste eest, kes katsuvad eramute ja korterite uksi. Uste lahtioleku korral üritatakse peamiselt varastada käeulatusse jäävaid väärtuslikke esemeid.\n17.07.2014 Politseis registreeritud sündmused\nÖöpäeva jooksul registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 107 avaldust ja teadet kuritegudest, sealhulgas: 1 röövimine, 75 varavastast kuritegu, neist 59 vargust, 2 sõidukivargust või omavolilist kasutamist. Registreeriti 4 inimvigastustega liiklusõnnetust, milles hukkus 1 ja vigastada sai 4 inimest. Tabati 9 alkoholijoobes sõidukijuhti. Tuvastati 1 narkosüütegu. Registreeriti 257 väärtegu. Möödunud nädala jooksul registreeriti 10 euro võltsimisega seotud kuritegu. Piirilt väljastati 1 sisenemiskeeld, Eestist saadeti välja 1 isik, tuvastati 1 Schengeni viisaeeskirja rikkumine, 3 piirirežiimi rikkumist.\n17.07.2014 Merepäästjate abi vajavad eelkõige hobilaevnikud ja harrastuskalurid\nMerepäästjad on hädasolijaile abi osutamas aastaringselt, suvel jäävad hätta lõbusõidualustega sõitjad ja talvel on enim abivajajaid harrastuskalurite hulgas. Abivajajate arv võrreldes eelmise aasta sama perioodiga on suurenenud.\n17.07.2014 Liiklusinfo 16.07.2014\n17.07.2014 Suurema osa liiklusõnnetustest põhjustavad hooletus ning liiklusreeglite eiramine\n16.07.2014 Sudaani ja Lõuna-Sudaani sanktsioonid\n16.07.2014 Politseis registreeritud sündmused\nÖöpäeva jooksul registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 125 avaldust ja teadet kuritegudest, sealhulgas 1 röövimist, 1 avaliku korra raske rikkumine, 66 varavastast kuritegu, neist 57 vargust (7 eluruumidest, 4 sõidukitest), 1 sõidukivargus või omavoliline kasutamine. Registreeriti 4 inimvigastustega liiklusõnnetust, milles hukkus 1 ja sai vigastada 3 inimest. Tabati 15 alkoholijoobes sõidukijuhti, tuvastati 1 narkootikumide omamise või tarbimise juhtum. Registreeriti 322 väärtegu. Piirilt väljastati 6 sisenemiskeeldu, tuvastati 1 Schengeni viisaeeskirja rikkumine, 1 riigipiiri ebaseaduslik ületamine, 2 salakaubavedamise juhtumit, 1 piirirežiimi või dokumendikohustuse rikkumine.\n16.07.2014 Liiklusinfo 15.07.2014\n15.07.2014 Liiklusinfo 14.07.2014\n15.07.2014 Politseis registreeritud sündmused\nÖöpäeva jooksul registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 108 avaldust ja teadet kuritegudest, sealhulgas 1 röövimine, 63 varavastast kuritegu, neist 55 vargust (10 eluruumidest, 3 sõidukitest). Registreeriti 3 inimvigastustega liiklusõnnetust, milles sai vigastada 3 inimest. Tabati 29 alkoholijoobes sõidukijuhti, tuvastati 4 narkootikumide omamise või tarbimise juhtu. Registreeriti 245 väärtegu. Piirilt väljastati 1 sisenemiskeeld, esitati 1 varjupaigataotlus.\n14.07.2014 Politseis registreeritud sündmused\nNädalavahetuse jooksul registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 217 avaldust ja teadet kuritegudest, sealhulgas 1 tapmine, 2 rasket tervisekahjustust, 4 röövimist, 99 varavastast kuritegu, sh 89 vargust (12 eluruumidest, 10 sõidukitest), 6 sõidukivargust või omavolilist kasutamist. Registreeriti 14 inimvigastustega liiklusõnnetust, milles sai vigastada 20 inimest. Joobes juhtide süül toimus 1 inimvigastustega liiklusõnnetus. Tabati 70 alkoholijoobes ja 3 narkojoobes sõidukijuhti, tuvastati 5 narkosüütegu. Registreeriti 446 väärtegu. Piirilt väljastati 8 sisenemiskeeldu, Eestist saadeti välja 1 isik, tuvastati 1 Schengeni viisaeeskirja rikkumine, 6 riigipiiri ebaseaduslikku ületamist (peeti kinni 1 isik), 2 salakaubavedamise juhtumit, 5 piirirežiimi või dokumendikohustuse rikkumine. Esitati 3 varjupaigataotlust.\n14.07.2014 Liiklusinfo 13.07.2014\n13.07.2014 Liiklusinfo 12.07.2014\n12.07.2014 Liiklusinfo 11.07.2014\n11.07.2014 Liiklusinfo 10.07.2014\n11.07.2014 Mitmeid rikkumisi toime pannud raskeveokijuhti karistas kohus 25-ööpäevase arestiga\n10. juulil määras Pärnu maakohus karistuseks arestipäevad Ungarist pärit mehele, 61-aastasele raskeveokijuhile. Mees põhjustas 9. juulil Pärnus liiklusõnnetuse, lahkus sündmuskohalt ja tema peatamisel tuvastati tal alkoholi tarvitamise tunnused.\n10.07.2014 Liiklusinfo 09.07.2014\n10.07.2014 Rahapesu andmebüroo teeb tublit tööd kurjategijatelt ebaseaduslike varade äravõtmisel\n10.07.2014 Rattaretk „Tahan sõita ohutult!“: tänavu pole liikluses hukkunud ühtegi jalgratturit\nHomme, 11. juulil stardib Põltsamaa lossihoovist neljateistkümnendat korda rattaretk „Tahan sõita ohutult!“, millega edukad ettevõtted propageerivad ohutut jalgrattaga liiklemist.\n10.07.2014 Muudatused Valgevene sanktsioonide nimekirjas\n10.07.2014 Politseis registreeritud sündmused\nÖöpäeva jooksul registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 86 avaldust ja teadet kuritegudest, sealhulgas 1 röövimine, 64 varavastast kuritegu, neist 49 vargust, 2 sõidukivargust või omavolilist kasutamist. Registreeriti 5 inimvigastustega liiklusõnnetust, milles sai vigastada 6 inimest. Tabati 6 alkoholijoobes sõidukijuhti. Registreeriti 239 väärtegu. Piirilt väljastati 1 sisenemiskeeld, esitati 1 varjupaigataotlus.\n09.07.2014 Politseis registreeritud sündmused\nÖöpäeva jooksul registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 93 avaldust ja teadet kuritegudest, sealhulgas 54 varavastast kuritegu, neist 45 vargust (4 eluruumidest, 3 sõidukitest), 2 sõidukivargust või omavolilist kasutamist. Registreeriti 1 inimvigastustega liiklusõnnetus, milles sai vigastada 1 inimene. Tabati 8 alkoholijoobes sõidukijuhti. Registreeriti 221 väärtegu. Eestist saadeti välja 1 isik, tuvastati 1 riigipiiri ebaseaduslik ületamine.\n09.07.2014 Liiklusinfo 08.07.2014\n08.07.2014 Politseis registreeritud sündmused\nMöödunud ööpäeva jooksul registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 125 avaldust ja teadet kuritegudest, sealhulgas 2 röövimist, 1 avaliku korra raske rikkumine, 72 varavastast kuritegu, neist 58 vargust (6 eluruumidest, 5 sõidukitest), 1 sõidukivargus või omavoliline kasutamine. Registreeriti 4 inimvigastustega liiklusõnnetust, milles sai vigastada 4 inimest. Tabati 28 alkoholijoobes sõidukijuhti. Registreeriti 278 väärtegu. Eestist saadeti välja 1 isik, tuvastati 1 Schengeni viisaeeskirja rikkumine, 1 riigipiiri ebaseaduslik ületamine.\n08.07.2014 Soome lahel päästeti uppumisohus kaatrilt kaheksa inimest\n7. juuli õhtul teatati uppumisohus kaatrist Aegna saarest põhja suunas, Tallinna madala majaka lähistel. Pardal olnud kaheksa inimest päästeti ja toimetati Piritale ning kaater pukseeriti Soome.\n08.07.2014 Liiklusinfo 07.07.2014\n07.07.2014 Politseis registreeritud sündmused\nNädalavahetuse jooksul registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 202 avaldust ja teadet kuritegudest, sealhulgas 5 röövimist, 115 varavastast kuritegu, neist 92 vargust (10 eluruumidest, 4 sõidukitest), 4 sõidukivargust või omavolilist kasutamist. Registreeriti 17 inimvigastustega liiklusõnnetust, milles hukkus 1 ja sai vigastada 21 inimest. Joobes juhtide süül toimus 2 inimvigastustega liiklusõnnetust. Tabati 82 alkoholijoobes sõidukijuhti, tuvastati 7 narkosüütegu. Registreeriti 518 väärtegu. Piirilt väljastati 5 sisenemiskeeldu, tuvastati 4 riigipiiri ebaseaduslikku ületamist (peeti kinni 1 isik).\n07.07.2014 Liiklusinfo 06.07.2014\n06.07.2014 Liiklusinfo 05.07.2014\n05.07.2014 Liiklusinfo 04.07.2014\n04.07.2014 Liiklusinfo 03.07.2014\n03.07.2014 Politseis registreeritud sündmused\nÖöpäeva jooksul registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 92 avaldust ja teadet kuritegudest, sealhulgas 57 varavastast kuritegu, neist 41 vargust (6 eluruumidest, 1 sõidukist). Registreeriti 3 inimvigastustega liiklusõnnetust, milles sai vigastada 3 inimest. Tabati 9 alkoholijoobes sõidukijuhti. Registreeriti 219 väärtegu. Möödunud nädala jooksul registreeriti 7 euro võltsimisega seotud kuritegu. Piirilt väljastati 3 sisenemiskeeldu, Eestist saadeti välja 2 isikut, tuvastati 1 Schengeni viisaeeskirja rikkumine, 1 riigipiiri ebaseaduslik ületamine.\n03.07.2014 Liiklusinfo 02.07.2014\nÖöpäeva jooksul registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 114 avaldust ja teadet kuritegudest, sealhulgas 69 varavastast kuritegu, neist 51 vargust (7 eluruumidest, 5 sõidukitest), 5 sõidukivargust või omavolilist kasutamist. Registreeriti 2 inimvigastustega liiklusõnnetust, milles sai vigastada 2 inimest. Tabati 17 alkoholijoobes sõidukijuhti. Registreeriti 245 väärtegu. Piirilt väljastati 2 sisenemiskeeldu, Eestist saadeti välja 2 isikut, tuvastati 1 Schengeni viisaeeskirja rikkumine, 1 riigipiiri ebaseaduslik ületamine, 1 salakaubavedamise juhtum, 1 piirirežiimi rikkumine.\n02.07.2014 Politseis registreeritud sündmused\nÖöpäeva jooksul registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 91 avaldust ja teadet kuritegudest, sealhulgas 1 röövimine, 47 varavastast kuritegu, neist 36 vargust (5 eluruumidest, 3 sõidukitest), 1 sõidukivargus või omavoliline kasutamine. Registreeriti 2 inimvigastustega liiklusõnnetust, milles sai vigastada 2 inimest. Tabati 6 alkoholijoobes sõidukijuhti, tuvastati 2 narkosüütegu. Registreeriti 351 väärtegu. Tuvastati 1 salakaubavedamise juhtum, 1 piirirežiimi ja dokumendikohustuse rikkumine.\n02.07.2014 Liiklusinfo 01.07.2014\n01.07.2014 Al-Qaida vastaste sanktsioonide nimekirja täiendamine\n01.07.2014 Politsei tagab laulu- ja tantsupeoliste turvalisust\nAlanud laulu- ja tantsupeo nädalal pöörab politsei Tallinnas põhitähelepanu liiklusturvalisusele. Samuti teevad korrakaitsjad kõik selleks, et iga peoline saaks end hästi tunda nii peo alal kui ka linnas.\n01.07.2014 Liiklusinfo 30.06.2014\n01.07.2014 Politseis registreeritud sündmused\nÖöpäeva jooksul registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 105 avaldust ja teadet kuritegudest, sealhulgas 2 avaliku korra rasket rikkumist, 65 varavastast kuritegu, neist 54 vargust (8 eluruumidest, 6 sõidukitest), 2 sõidukivargust või omavolilist kasutamist. Tabati 10 alkoholijoobes sõidukijuhti, tuvastati 3 narkosüütegu. Registreeriti 301 väärtegu. Tuvastati 1 riigipiiri ebaseaduslik ületamine (peeti kinni 4 isikut), 1 piirirežiimi või dokumendikohustuse rikkumine, 1 ebaseaduslikult riigis viibinud välismaalane.\n01.07.2014 Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti aastaaruanne pagulasolukorrast Euroopa Liidus aastal 2013\nEsmaspäeval, 7. juulil avaldas Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO) iga-aastase kontrollaruande: Aastaaruanne pagulasolukorrast Euroopa Liidus aastal 2013.


Tallinn tõmbab lapsehoiu hüvitise saajate ringi koomale - Ärileht - Uudiseid majandusmaailmast\nTallinn tõmbab lapsehoiu hüvitise saajate ringi koomale\nLinnavalitsus tahab hüvitise saajate ringi piirata, et tagada enda põhjendusel eelarverahade sihipärasem kasutamine.\nLinnavalitsuse tänase istungi eelnõu seletuskiri märgib, et seni on lapsehoiuteenuse hüvitist makstud lapse vanemale, eestkostjale või hooldajale lapsehoiuteenuse ostmisel tehtud rahaliste kulutuste eest.\nLinnaosade valitsuste esitatud kuludokumentidest selgus, et 10 protsenti hüvitise saajatest on seni ostnud teenust mahus, mis ületab kahekordset hüvitise määra, 30 protsenti ostavad seda määrast väiksemas mahus ja 60 protsenti hüvitise saajate ostetud teenuse mahu määr on jäänud vahemikku 1925–3849 krooni.\nKui uus määrus jõustub, ei maksta hüvitist enam neile, kes ostavad teenust mahus, mis jääb alla lapsehoiuteenuse hüvitise määra, milleks sel aastal on kuni 1925 krooni lapse kohta. Neile, kes ostavad lapsehoiuteenust kahekordsest hüvitise määrast väiksemas mahus, makstakse hüvitist 50 protsendi ulatuses.\nVaid neile, kes ostavad teenust, mis on võrdne vähemalt kahekordse hüvitise määraga, makstakse hüvitist 100 protsenti.\nKeskmiselt 500 krooni lapse kohta\nMöödunud aastal maksti hüvitist 1677 lapsele lapsehoiuteenuse ostmise eest. Hüvitise määr ühe lapse kohta kuus oli kuni 1875 krooni ja hüvitisi maksti kokku 11,7 miljonit krooni.\nSelle aasta kümne kuuga on lapsehoiu hüvitist makstud juba 1794 lapsele ning linnal on kulunud 11 miljonit krooni. Keskmiselt on hüvitist makstud 511 krooni lapse kohta kuus.\nKõnealust toetust on õigus taotleda alates päevast, mil lõpetatakse vanemahüvitise seaduse alusel saadava hüvitise maksmine lapse eest, kelle jaoks lapsehoiuteenust ostetakse.\nÕigus hüvitisele lõpeb aga lapse kandmisel koolieelse lasteasutuse või kooli nimekirja. Hüvitise määr ühe lapse kohta on aga võrdne koolieelsetele munitsipaallasteasutustele eelarve jaotamise aluseks oleva summaga lapse kohta ühes kalendrikuus.


nõustamine Archives - Erametsakeskus\nPostitused sildiga: nõustamine\nMetsaomanik Sander kirjutab Metsaühistu lehel asuvas blogis oma kõhklustest ja kahtlustest seoses uuendusraietega. Ühtepidi on tema metsas uuendusraieküpsed mitu eraldist, kuid teisalt ei soovi ta oma metsast “viimast võtta”, sest mets annab teatud kindlustunde. Samuti meeldib talle teadmine, et on olemas ka omajagu põlismetsa, kus siis loodus omatahtsi korraldab. Oma kahtluste kummutamiseks ja abi saamiseks […]\nMetsaühistutel on Eesti metsanduses kanda järjest olulisem roll. Maa Elu käis tutvumas Ühinenud Metsaomanikega, mis on 5 aastaga kasvanud üheks Eesti suurimaks metsaühistuks. „Väga suur osa Eesti metsast ja maast on eraomandis, ühistud aitavad omanikul omanikuks jääda. Ühistud ei kutsu kedagi üles oma metsa või maad müüma, vaid püüdlevad selle poole, et need ei jääks […]\nSelle nädala alguses korraldas Euroopa Metsainstituut Saksamaal Bonnis kokkusaamise kogemuste vahetamiseks metsaomanikele pakutava nõustamissüsteemi vallas. Kokku tulid nõustamisega seotud organisatsioonide esindajad üle Euroopa. Esmaspäeval kohtuti seminari vormis. Tutvuti kohtumisel osalevate organisatsioonidega, räägiti metsamajandusest Euroopa riigimetsades ning nende sidemetest erametsaomanike nõustamisega. Samuti võrreldi nõustamiseks välja töötatud infosüsteeme erinevates Euroopa riikides. Samuti arutati, kas nõustamissüsteemide regulatsioonide vähendamine võiks […]


Valvamas või mõõtmas\nEsileht Teemad Toimetaja Valvamas või mõõtmas\nMeie läheme kohtama Jeesust – see on kristluse keskne sõnum. See võtab kokku erinevuse Jumala rahva ja teiste inimeste vahel.\nJeesuse taevariigi tähendamissõnas kümnest neitsist on lõik: „Rumalad ütlesid arukatele: „Andke meile osa oma õlist, sest meie lambid kustuvad!” Aga arukad vastasid: „Ei mingil juhul, sellest ei jätku meile ja teile! Minge pigem kaupmeeste juurde ja ostke enestele!” Aga kui nad olid ostma läinud, tuli peigmees, ja kes olid valmis, läksid temaga pulma, ja uks lukustati” (Mt 25:8–10).\nValvel- ja valmisolek määrab, kes astub pulmasaali.\nÄratushüüd tuli kõigile kümnele magama uinunud neitsile ootamatult. Seni, kui Jumala riik siin maailmas on veel varjatud, polegi näha, kes on tõeliselt arukas, kes rumal.\nNeitsitelt ei oodatud palju – hoida lampi. Viis rumalat rahuldusid välise osaga – neile piisas peoõhtuks lambist. Arukad olid varunud ka piisavalt õli. Kristlus ei piirdu üksnes välise vormiga, vaid peab olema elu sisu. Neid pole küll võimalik vastandada, sest üks ei eksisteeri ilma teiseta. Üksnes kombed pole veel usuelu ja usk pole ainult salaasi südames.\nKeskööl, kui peigmees tuli, selgus, et kõigi lambid ei põle. Arukad neitsid ei osanud oma sõbrannadele soovitada muud, kui minna kaupmeeste juurde õli ostma.\nLoo lõpp on hirmutav – viis noort naist koputavad suletud ukse taga. Pulmapidu, igavene elu koos ülestõusnud Kristusega, toimub ilma nendeta. Peigmees, kellele nad kord kümnekesi vastu läksid, ei tundnud neid.\nMe kohtame sageli sõnapaare „parim enne” ja „kõlblik kuni”. Neis on teave, et kui aeg on möödas, siis ongi hilja. Palju inimesi kannatab elus mahamagatud võimaluste pärast. Seejuures ei saa kõike halbade olude ja teiste kaela veeretada. Igaüks vastutab ka ise, kas ta soovid täituvad või mitte, kas ta käitub arukalt või rumalalt.\nTähendamissõnast võib esmapilgul arvata, nagu tulnuks varuda üksnes vajalik kogus õli. Kuid lähemalt lugedes pole asi päris nii. Õlikogust mõõtsid inimesed, vahel mõõdavad teised, vahel me ise, kuid mitte peigmees. Tema ei vaata kõigepealt mitte põlevaid lampe, vaid neitseid, kes ootavad teda kokkulepitud kohas.\nÕli on sageli tõlgendatud allegooriliselt, nähes siin Püha Vaimu, õiget usku või häid tegusid. Kui meie mõtted keerlevad aga üksnes õlitaseme ümber, siis võime kõige olulisema – kohtumise – maha magada.\nPeigmehe tervitus arukatele neitsitele kõlab: „Ma tunnen teid! Te olete mu sõbrad! Te ootasite mind! Te olite kohal, kui ma tulin!” Lõpusalm 13 heliseb refräänina läbi Piibli: „Valvake siis, sest te ei tea seda päeva ega tundi!” Me peame alaliselt muutuvas maailmas valvama koos arukatega ja panema tähele ajamärke.\nKui me läheme suurele reisile, vaatame pagasi üksipulgi mitu korda läbi ja oleme õigeaegselt lennujaamas. Kui me millegi nimel elame, siis teeme ka kõik endast oleneva, et me igatsus täituks.


Inforegister | TOTAL WOOD OÜ uinus juba mõne aja eest\nTOTAL WOOD OÜ\nHakka TOTAL WOOD OÜ-d jälgima Hakka TOTAL WOOD OÜ-d jälgima\nLisa TOTAL WOOD OÜ jälgimisse Lisa TOTAL WOOD OÜ jälgimisse\nPärnu linn, Aisa tn 31-2\nPärnumaa, Pärnu, 80017\nTOTAL WOOD OÜ uinus juba mõne aja eest\nTOTAL WOOD OÜ-l on probleeme nii maksude kui ka arvetega. Ettevõtte maksuvõlg on kasvanud juba 39 468 euroni ning arveid on tasumata 90 euro jagu. Seepärast on ka ettevõtte Krediidiskoor hirmuäratav. Sellele lisaks on ettevõtte juba mõnda aega tasi tuttu läinud.\nMainitud osaühing alustas peaaegu 5 aastat tagasi, mil juhatuse liige Viktor Langund selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 19 aastat.\nTOTAL WOOD OÜ valdkond on puittaara ja puitaluste tootmine. Samas sektoris tegutseb 2018. aasta seisuga kokku 86 ettevõtet, mis annavad tööd kokku 1 421 inimesele ja kogu valdkonna tänavune käibeprognoos on nii umbes 116,93 miljonit eurot. TOTAL WOOD OÜ käive moodustab 2018. aastal turuosast paraku aga 0 protsenti.\nTOTAL WOOD OÜ varade ja finantside kohta on meil paraku raske midagi öelda, esitamata on juba 3 majandusaasta aruannet ning hulk maksudeklaratsioone. Meie teada on ettevõtte ühes kõigi oma probleemidega juba mõnda aega varjusurmas.\nTOTAL WOOD OÜ juhatuse liige Marko Langund\nMarko Langund alustas äritegevusega juba 21 aastat tagasi, olles tol ajal 23-aastane. Kokku on ta aastate jooksul juhtinud 80 ettevõtet, täna on ta 9 ettevõtte juhatuses ja koguni 7 neist on hoiarava Krediidiskooriga.\nMarko Langund on tegutsenud või tegutseb kõikvõimalikes valdkondades alates puhkemajadest ja lõpetades kliimaseadmete paigaldusega.\nKõikidest tema juhitavatest ettevõtetest saab hea ülevaate, kui kasutada Inforegistri täislahendust.


Protsessi Klaaskiust Tapeet » 10 Sammu Võrra Eesmärgini - 2019 | Ehitusmaterjalid\nPõhiline EhitusmaterjalidProfessionaalselt töödeldakse klaaskiust tapetit\nKaasaegne klaaskiud tapeet\nKlaaskiust tapeedi puudused\nKlaaskiud ja mittekootud tapeet täiendavad üksteist optimaalselt sobivate nõuetega\nSamm-sammult juhised klaaskiust tapeedi töötlemiseks\n2. Esimese tapeedi veebi joondamine\n3. Klaaskiust tapeedi lõikamine\n4. Seinte liimimine\n5. Klaaskiust tapeedi töötlemine\n6. Klaaskiust tapeedi töötlemine teisest veebist\n7. Sile tapeet\n8. Taustapildi lõikamine\nWallpapering on nüüd moes tagasi ja on populaarsem kui pikka aega. Kindlasti on see tingitud kvaliteetsest trükiprotsessist ja mõnikord uimastavatest motiividest ja konstruktsioonidest. Kuid isegi materjalide puhul oli ametlik kvantitatiivne hüpe. Kuigi nüüd on tapeetimine klassikaline koduarendustöö, on paljud erinevad taustapilte hämmingus. Seetõttu pakume siin juhendi klaaskiust tapeedi kinnitamiseks.\nKlaaskiust tapeet on üks kaasaegsetest tapeetidest. Klaasist kangast valmistatud taustapilt toob kaasa mitmeid eeliseid, mis muudavad selle nii huvitavaks.\nväga vastupidav ja väga vastupidav\nsama lihtne tapeet kui mittekootud tapeet\nniiskuse (liimi) tõttu ei ole mõõtmete muutusi\nKleebi kantakse seinale nagu mittekootud tapeet\nväga raske põletada\nNende eeliste tõttu kasutatakse klaaskiust tapeedi üha sagedamini. Veelgi populaarsem mittekootud tapeet, kuid see ei ole võimeline auastme otsa saama, sest tal on ka selle tapeedi olulised puudused. See on suhteliselt kallis ja seda on väga raske asendada.\nKuid just seal on õige alternatiiv, kus pikka aega ei plaanita tapeedi muutmist ja näiteks korduvkasutamine on täiesti piisav. Siin mängib ta oma eeliseid. Seega peaksite kaaluma, kuhu soovite klaasriie või mittekootud tapeet.\nTaustapildi kleepimine klaasriie ja klaaskiust tapeedile\nKaabits või profiilriba tapeedi lõikamiseks\nLiimimiseks kasutatav rull\nPaigaldamiseks mõeldud ämber\nPlumb bob kriit joon\nPange taustapilt kleebi sisse. Joondage täpselt tootja spetsifikatsioonid. See hõlmab ka pakendite täielikku kasutamist. Õige segamissuhte määramiseks teie individuaalsetele vajadustele leiate kleeppakendist vastava segamislaua.\nNüüd joonista esimene tapeet web. Selleks kasutage vertikaalse tähistamiseks plumb bobi, sest lagi või ühendava seina puhul on oht töötada kallakul.\nNüüd lõigake mõõtmiseks klaasriie tapeet. Aga lisage vähemalt kaks ekstra sentimeetrit ülemise või alumise otsa jaoks. Võite töötada edasi ja lõigata mitu rida.\nMustrilise tapeedi puhul tuleb korrata tähelepanu. Üksikasjad leiate taustapakendi sisemärgist.\nNüüd rullige kõik võrgud koos kleepuva küljega (allpool) ülespoole.\nNüüd kleepige seinad. Jätkake sarnaselt maalimisega. Nurgad, servad ja raskesti rullitavad pinnad on värvitud sobiva pintsliga, ülejäänu valtsitakse värvi või pastaga.\nNüüd asetage volditud klaaskiust tapeet kateühendusele ja laske sellele lisatud tükk ellu jääda. Suunake ennast vertikaalsele jootmismärgile liikumisel. Ka allakorrusel peab tapeet natuke ellu jääma.\nTeise veebiklaasi kangast tapeet jätkab töötlemisel sarnast. Nüüd saad nüüd teise sõiduraja esimese rajale.\nTasandamiseks kasutage eelistatavalt tapeedipintslit. Vahtrullid on sageli liiga kõvad. Kui tapeet on üles tõstetud, võite seda kahjustada.\nProfiili ja tapeetimise või Stanley nuga abil saate nüüd tapeet puhastada servast põrandale või lagedele.\nUksekraanidel ja akende ümber, kuid mõnikord ka nurkades (tavalised nurgad), saate nüüd akrüülist õmblustesse süstida või ühendada nende elementidega.\nPärast kuivatamist saate seejärel töödelda klaaskiust tapeedi nii, et ka värvida.\nAlustage alati valgusest eemalolekut. Selleks alustage aknast. Kui teil on mitu akent, alustage heledamast või tähtsamast aknast. Loomulikult pakume majaajakirjas ka artikleid keerulise klaasplastimise ja muude taustapiltidega.


Std sümptomite tsüstiit - Veri ja nõelamine urineerimise ajal: põhjused, haigused, diagnoosimine, ravi - Püelonefriit June\nKui ägeda põiepõletikuga kaasneb kehatemperatuuri tõus ni, suukuivus, higistamine, janu, on nakkus jõudnud tähendab põie põletikku kudedesse.\nStd sümptomite tsüstiit on püelonefriidi esialgne arenguetapp. Selle ravi tuleb läbi viia haiglas uroloogi järelevalve all. Krooniline põiepõletik on haiguse perioodiline langus ja ägenemine.\nValu või põlemine uriini ülekandmisel Tundub nagu te ei saa põit tühjendada Kusepõie kontrolli kaotus inkontinentsus Sage või kiire vajadus tühjendada põie Uriini edastamiseks mitu korda ööks püsti Teil võib olla ka teisi sümptomeid, nagu näiteks väsimus aneemiatest või ebamäärane valu alakõhus, mis on kõrgemal kui vaagnapõletik. Riskifaktorid On mitu põhjust, miks leukeemia või lümfoomiga inimesed võivad hemorraagilise tsüstiidi tekkeks kalduda. Need riskitegurid on järgmised: Teie keemiaravi režiimi osana võtate tsüklofosfamiidi või iffosfamiidi Madalam immuunsüsteem, mis muudab teid vastuvõtlikumateks sagedaste kuseteede infektsioonide või viiruste tekkeks Antibiootikumide sagedane kasutamine Madal trombotsüütide arv trombotsütopeenia Ravi Hemorraagiline tsüstiit võib põhjustada tõsist verekaotust ja seda võetakse väga tõsiselt.\nTsüstoskoopia on põie tsüstoskoobi uurimine seestpoolt. Diagnostikaarst std sümptomite tsüstiit seadmesse kusiti kaudu, uurib kaamera kaudu põie membraani.\nAntibakteriaalsete ravimite valik sõltub tsüstiiti põhjustanud bakteriaalse infektsiooni tüübist. Kõige sagedamini kirjutatakse need välja kapslite või tablettide kujul. Relapsi ennetamiseks on ette nähtud immunomodulaatorid. Need ravimid stimuleerivad interferooni ja immunoglobuliinide tootmist, mis piiravad patogeensete bakterite aktiivset kasvu ja paljunemist.\nNeed tsüstiidi patogeenid sisenevad vereringesse läbi uriinisüsteemi. Need mõjutavad vereringet, mis viib põletikuliste haiguste tekkeni. Samal ajal seostub selle arendamine juba olemasoleva diagnoosiga. Enamikul juhtudel ilmneb see tsüstiidi vorm: klamüüdia, ureaplasmosis, mükoplasmoos, trichomonas.\nPesu ja riiete valik pesu valides tuleks eelistada looduslikest kangastest valmistatud tooteid. Puuvillatooted tagavad ventilatsiooni, takistavad patogeensete mikroorganismide paljunemist; te ei saa alati kanda kõhnaid pükse, teksaseid. See suurendab nakkuslike std sümptomite tsüstiit tekke tsüstiit algab mida teha, põhjustab vaagna vereringe halvenemist; külmal aastaajal on vaja kanda sooje kingi ja riideid, mis katavad alaselja; kõhukelme tihedalt külgnev niiske kude "soodustab" bakterite kasvu ja arengut.


Nurgadiivan PARADISE, helehall\n1 990,00 € / tk\nKohaletoimetamise hind arvutamisel arvestatakse nii teenustasu kui toote kaalu: 161.500000. Võimalikud tarneaja viivitused COVID-19 tõttu.\nParempoolne moodul reguleeritava selja- ja jalatoega. Kitsas vahemoodul kahe roostevabast terasest topsihoidja ja hoiulaekaga. Kattematerjal: 100% polüesterkangas. Karkass ja vedrustus: vineer ja metall. Sik-sak ja pocket vedrustus. Polsterdus: polüuretaanvaht 28kg/m³, dakron. Metallist jalad.


Materjalid noortele: Veepuudus | Maailmakool\nSamas on inimese kasutuses ainult 2% kogu Maa veevarudest, sest 98% veest moodustab soolane merevesi. Mageveest on omakorda kaks kolmandikku liustikes. Vesi on Maal nii ajaliselt kui ruumiliselt ebaühtlaselt jaotunud. Kuigi suures osas maailmas on mageveepuudus, leidub kohti, kus seda jätkub küllaldaselt nii loodusele kui inimesele, nt Eestis.\nVett kasutatakse mitmeti: joogiveena, pesemiseks, energiaallikana, kastmisveeks, tööstuses jne. Inimese kasutatud veehulgast ligi 70% kulub ära põllumajanduses, umbes 20% läheb tööstusele ja vaid 10% jääb kodumajapidamistele. Mitmetes arengumaades on põllumajanduse osakaal (nt niisutuspõllundus) veelgi suurem. Näiteks ühe kilogrammi nisu tootmiseks kulub kuupmeeter (1000 liitrit) vett ja ühe kilo riisi tootmiseks 3000 liitrit vett. Niisutamisega kaasneb olulisi keskkonnaprobleeme, nagu pinnase sooldumine või mullaviljakuse vähenemine. Samuti võib niisutamine olla problemaatiline aladel, kus vett napib isegi kodumajapidamiste jaoks.\nInimesel on vaja eluks 1–2 liitrit vett päevas. Ilma veeta suudab inimorganism elus püsida ainult paar päeva. Tänapäeval puudub 1 miljardil inimesel ligipääs puhtale joogiveele. Probleem on suurim just arengumaades. Näiteks Aafrikas on vaid igal neljandal inimesel võimalik tarbida puhast joogivett. Naised ja lapsed läbivad vee otsinguil kilomeetreid ja isegi siis peavad nad tihti oma joogivee reostunud lompidest ammutama. Ligi pooltel arengumaade inimestel on terviseprobleemid, mida põhjustavad saastunud vesi ja puudulik hügieen.\nSiiani on levinud ettekujutus, et peamine mure puhta joogivee pärast on maakohtades. Viimasel ajal on selgeks saanud, et tõeline väljakutse seisneb hoopis kasvavate linnade varustamises vee ja kanalisatsiooniga. Arengumaade üha laienevad slummialad on tõsiseks probleemiks. Vaesed inimesed rändavad linnadesse lootuses raha teenida ja kuna seal pahatihti puuduvad rahuldavad sanitaarsüsteemid, peavad slummide inimesed puhta joogivee eest kordades rohkem maksma kui sama linna rikkamad elanikud.\nMitmes maailma piirkonnas kasutatakse magevett (põhja- ja pinnavett) kiiremini, kui see looduslikult taastuda jõuab. Juba 1/3 maailma rahvastikust elab keskmise kuni suure veepuudusega piirkonnas. Teadlased ennustavad, et kliima muutumine ja vee liigkasutamine viib olukorrani, kus enam kui pool maailma elanikkonnast kannatab 2032. aastaks tõsise veepuuduse käes. Inimkond kasvab meeletu kiirusega ja maailma rahvastiku toitmiseks peab põllumajanduses toimuma oluline muutus, sest vee tarbimist oluliselt suurendada ei saa. Juba praegu on suurem osa põllumajandusest siirdunud väiksematele laiuskraadidele, kus soojem kliima lubab kaks kuni kolm saaki aastas. Intensiivne põllumajandus on tekitanud seal aga veenappuse, viies niigi aeglaselt taastuva põhjavee taseme väga madalale.\nVeepuudus võib tekitada ka sõjalisi konflikte. Teatud piirkondades on vesi juba taastumatu loodusvara, seega kasvab selle majanduslik ja strateegiline tähendus pidevalt. Pinna- ja põhjavee jagamine erinevate riikide vahel tekitab kestvaid omandiõigustülisid nt USA-s, Iisraelis, Süürias, Türgis, Pakistanis ja Vietnamis. Viimase viiekümne aasta jooksul on vähemalt 37 relvastatud kokkupõrke ajendiks olnud vesi.


Merepäevade raames toimuvad õppereisid Aegnale > Noorteinfo > Tallinn\nMerepäevade raames t...\nTallinna Merepäevade raames saab tasuta õppereisidel Aegna saare looduse ja kultuurimälestistega tutvuda. Tasuta õppereisid Aegna saarele koos Aegna Loodusmaja külastamisega toimuvad laupäeval, 13. juulil ja pühapäeval, 14. juulil.\nTemaatilised saareekskursioonid toimuvad Tallinna Merepäevade kava raames juba kuuendat aastat järjest. Tallinnast vaid 14 kilomeetri kaugusel asuv Aegna saar on 80% ulatuses kaetud metsaga ning kuulub looduskaitse alla. Aegna saare loodus on väga mitmekesine ja liigirikas. Erilisust ja omanäolisust lisavad nii rohkearvulised rändrahnud kui saarel paiknevad militaarrajatised.\nÕppereisid korraldab Tallinna Keskkonna – ja Kommunaalamet. Buss eesti keelsetele õppereisidele väljub mõlemal päeval Tallinna reisisadama A-terminali bussiparklast kell 9.00. Vene keelsetele õppereisidele väljub buss mõlemal päeval reisisadama A-terminali bussiparklast kell 9.15. Bussile lubatakse ainult registreeritud osalejad. Korralduse sujuvuse tagamiseks palutakse osalejatel kohal olla 10 minutit enne bussi väljumist. A-terminali parklasse jõutakse tagasi orienteeruvalt kell 17.15 (eestikeelne grupp) ja 17.30 (venekeelne grupp).\nKorraldajad paluvad õppereisil osalejatel riietuda vastavalt ilmastikule, arvestada meresõiduga avatud kiirpaadis ning pika jalutuskäiguga saarel. Kaasa palutakse võtta piknikusöök ja joogivesi. Aegna Loodusmaja poolt pakutakse osalejatele teed ja kohvi. Igas rühmas saab osaleda maksimaalselt 24 inimest. Alaealised võivad õppereisil osaleda vaid koos täiskasvanud saatjaga!\nRegistreerimine algab 8. juulil kell 10.00 Tallinna veebilehel.


Metsloomad (küsimus) - Leht 3 - Matkafoorum\nPostitus Postitas Tarmo » 20 Jaan 2017, 21:42\nLisaks puukidele on igaveseks nuhtluseks hiired.\nÜldse aitab hoolikas toidu ja toidujäätmete käitlemine metsloomade külaskäike vähendada.\nPotid pannid puhtaks, toidujäänused ja konservikarbid lõkest läbi.\nPostitus Postitas mrWilson » 20 Jaan 2017, 22:26\nIlmselt noor loodusesõber ei julge enam üldse kuhugi minna kui on selle teema läbi lugenud.\nPostitus Postitas Jants » 20 Jaan 2017, 23:45\nTarmo kirjutas: Lisaks puukidele on igaveseks nuhtluseks hiired.\nKuidas kellelegi... Mulle meeldivad need laagriplatsidel elavad hiired, seal on nende kodu rohkem kui minul. külmal ajal jätan tihti sihilikult mõned toidujäänused külakostiks. Laagriplatsi lähedal hiilivatele rebastele jätan ka vahest mõned järgi jäänud kanakoivad või jäänused eemale põõsasse või puu kõrvale...\nPostitus Postitas REGA1872 » 21 Jaan 2017, 10:35\nMa olen ise mõnikord (siis kui mööda metsavaheteid rattaga sõites mõnele talule lähenen) enne võsast meetrise piitsa murdnud. Sellega on hea vajadusel mõlemalt poolt äsades koeraohust mööduda. Kõige hullem ongi siis, kui korraga tormab peale rohkem kui 1 koer, sest siis pead end kaitsma kahelt poolt korraga ja ei saa eriti arvestada variandiga, et jättad ratta enda ja ründaja vahele.\nJalutades on matkakeppide üks ülesandeid kaitse koerte vastu. Või kui kepid koju jäänud, siis tekitan endale kohe matka algul mingi pajuroika.\nPostitus Postitas Piiber » 21 Jaan 2017, 15:55\nLisan ka omaltpoolt, et matkakeppidega on kohe kindlam tunne.\nPostitus Postitas sunwolf » 21 Jaan 2017, 19:39\nMa soovin, et ma ei oleks seda teemat avanud ja lugema hakanud...sest see lillelaste-linnalaste hirm ja paranoia metsloomade ees on pehmelt väljendudes masendav. (Need, kes mind teavad, aimavad ka, milline mittepehme väljendusviis oleks...)\nKuulen pidevalt lolle küsimusi/kommentaare teemal, et "kas karusid/hunte/ilveseid/põtrasid/sigasid ei karda?".\nEnamasti tuleb sellise jutu peale mu näole piinatud ilme...\nSeejärel, kui olen mõttes kümneni lugenud, siis küsin vastu, et millised on kolm (matkajatele/telkijatele/looduses liikujatele) kõige ohtlikumat elusolendit Eesti looduses.\nEi hakka praegu siin seda küsitlust läbi viima, selle asemel panen enda nimekirja järgnevalt:\n2. Külarullnokad (ehk kaasinimesed - sest negatiivsed kogemused olnud ka kampsunites filoloogidega näiteks)\nViimasel ajal olen hakanud lisama ka neljandat punkti:\n4. Enda lollus\nMa usun, et suurt keegi ei vaidle sellele vastu.\nNäiteks viimane teadaolev hundirünnak inimese vastu oli Eesti territooriumil ca 130 aastat tagasi. Mul omal maamaja (asub Soomaa serval, põlismetsas) hoovil käivad hundid enam-vähem iga õhtu. Viimati vahtisin kolme hundiga ca 10 meetri pealt pool minutit tõtt - ja siis alles nad loivasid minema. Kui jahimehed huntide kohta küsisid, siis palusin neid mitte küttida - aastatega on sellest hundiperest väga mõnusad naabrid saanud.\nKaru rünnak inimese vastu jääb veelgi kaugemale ajalukku. Sealsamas maamaja lähedal pesitseb ka karu - õue peal nad tõtt vahtimas ei käi, aga astuvad tihti läbi (jälgede põhjal). Selleks, et sattuda karupoja ja karuema vahele (kõige tavalisem stsenaarium, mida välja tuuakse), selleks peab ikka väga-väga loll ebaõnn olema. Nimetagem seda jaburaks saatuseks. Ning siis on tõesti mõistlik lasta end ära süüa, sest vastasel korral leiab saatus mingi veel hullema viisi oma plaanid teoks teha (näiteks kastreerimise läbi), mis oleks tõenäoliselt hullem kui karutoiduks saada.\nMuud metsloomad on kök-mök, las uitavad ringi, nad ei tee inimestele midagi.\nMarutaudis rebase kartmine on samuti pehmelt öeldes haige. Juhtus kunagi, Saaremaal telkides, et marutaudis rebane eksis laagriplatsile. Tekkis paanika - linnalapsed kukkusid odasid-nuiasid meisterdama jne. Lõpuks magasid autos. Mina kuulasin telgis öösel, kuidas rebane nõusid puhtaks lakkus. Mis oleks olnud kõige hullem asi kui see rebane tõesti oleks kedagi hammustanud? Autosõit 30 km kaugusele Kuressaarde ning kuu aega p***esüste. Võib-olla tänapäeval enam nii pikka kuuri polegi, minul viimati tuli kuu aega kasutada patjasid istumiseks. Ja ongi kogu oht.\nSama käib põhimõtteliselt ka rästikute kohta - nii palju, kui ma olen aru saanud, siis keskmist Eesti inimest rästikuhammus ei murra - sitt on olla, pea käib ringi, arsti juurde on kah soovitatav minna - aga ei tapa.\nKülakoerad aga ei hellita. Eriti kui veel endal ka koer kaasas metsas (nagu mul).\nKülarullnokkade aadressil hoiatuslaskude tegemisest võib Tõnu rääkida.\nPuugid...nohjah...see mul personaalne kiiks, püstijalu läbi põetud borellioosi tõttu. Vaktsiinid ei aita (haigusi rohkem), aga kui tead, et puuk oli ja reageerid piisavalt kiiresti arsti visiidi näol, siis vast rohkem ohtu pole. Kui ei tea puugihammustusest (nagu mina), siis tuleb lihtsalt paar kuud jutti tina panna - pohmell ja puugihaigus segunevad ning vahet neil ei tee. Lõpuks ilmneb ka see, et "kui ei ole surmatõbi, siis tõesti on viinast abi".\nIsiklik lollus jäägu igaleühele endale mõtestamiseks.\nMinu jaoks kvalifitseerub hirm metsloomade ees ka lolluseks. Nagu ka see, kui rebane-hiir-kährik-naaberlaagrirahvas toidukoti tühjaks teevad - kes käskis asjad vedelema jätta. Selles osas võin ka enda kohta öelda, et "loll ei õpi"...\nJa te ei kujuta ette ka vist, kui ennast täisteinud nägudega lillelapsed-linnalapsed on pärast seda, kui eelneva teksti neile ette olen ladunud...\nP.S. Siin oli juttu ka Ameerika karudest. Võin öelda, et sealsestest eri liikidest peetakse ohtlikeks vaid grislisid, samas kui mustkarudega võib rahulikult laagriplatsil mürada. Kardetakse ka Siberi karusid - kui jääkarud välja arvata, siis teised liigid ei ole inimvaenulikud, pigem uudishimulikud ja ettevaatlikud.\nHaavatud loomad on täiesti teine kategooria - haavatud taksikoer võib kah inimese ära tappa...\nPostitus Postitas mrWilson » 21 Jaan 2017, 20:16\nsunwolf kirjutas: Ei hakka praegu siin seda küsitlust läbi viima, selle asemel panen enda nimekirja järgnevalt:\nMinu enda kolmik on samasugune, ainult selle vahega, et puugid paneksin esikohale. Endalgi borrelioos kätte saadud. Mu meelest järjest rohkem neid juurde tekib ja seega järjest rohkem neid näen.\nPostitus Postitas Tarmo » 21 Jaan 2017, 21:58\nSuuremate öösel ringi hiilivate loomade vastu olen mina edukalt kasutanud kõrvatroppe.\nMagama minnes panen tropid kõrva ja telgi ümber toimuv minu und ei sega.\nTelgid olen ostnud mitte eriti silmatorkavad, lisaks panen telgi veidi peitu, proovin vältida loomaradu.\nViimasel matkal tundsin puudust peeglist millega endalt puuke otsida.\nPipragaasi baloon on kah vööl - see lisab julgust. Julgus paistab välja ning seda tajuvad ka pätid ja koerad.\nLiitunud: 22 Jaan 2017, 08:50\nVõta ühendust juhuslik lugeja\nPostitus Postitas juhuslik lugeja » 22 Jaan 2017, 09:02\nOjaaa , tuttav teema, on ka mind miskid külapenid taga ajanud, kui rattagas sõitsin, miskis Pangodi lähedal olevas auulis .. mutike kõõlus aia peal ja veel hõikas, et karta pole vaja, ega ta ei hammusta vaid niisama "maurab". Peni aga ise oli nii trammis nagu püssivedru, kohe kohe hammustamas, tookord veel pääsesin kuna tulin hooga sealt külast läbi. Siis soetasin endale pipragaasi , pole eriti usuku sellisesse niisama mauramisse. Hiljem, pidin veelkord paar korda sellest külast läbi sõitma ja sama elukas oli abivalmilt valmis mulle hambad säärde lööma, kuid sai pipart. Tagantkätt lasin, seljataha. Igaljuhul, peale kahte erineval ajal pipardamist jäin kuidagi koerale meelde ja enam ei tormanud mulle järgi, küll aga järgmistele rattasõitjatele oli ta mauramine jällegi hirmuks.\nKuna aga too gaasiballoon sai tühjaks, pidin igaks juhuks uue soetama, sest metsas käin palju ja nagu eelpool kirjutati, siga on ka vale loom. Põdraga õnneks pole veel kokku sattunud. Sama netipood, kus eelmise gaasi ostsin reklaamis karugaasi, gaasi firma nimi oli Sabrered. Ostsin selle .. nüüd kaasas koguaeg, vöörihmal, kättesaadaval. Olen ühe korra kasutanud, väikese sutsaka, just hundi moodi elukate "igaks juhuks " tõrjeks. Põlvamaal, kui telkisin metsas, siis nägin paari elukat luusimas eemal, kuskil 15 m kaugusel, andsin sahmaka sinnasuunas.. peletas kiiresti ära.\nPostitus Postitas Nohik » 22 Jaan 2017, 10:05\n15 m tundub kaugele lasta, kui just täpselt tuul elukate peale ei puhu.\nPostitus Postitas juhuslik lugeja » 22 Jaan 2017, 10:29\nNohik kirjutas: 15 m tundub kaugele lasta, kui just täpselt tuul elukate peale ei puhu.\nNii ta on, ega see karu gaas lasi umbes 7 meetri kaugusele, tekitas sellise seina , muidugi, kui oleks tuul mulle vastu, siis vist elukad poleks tulnud luusima ka, kuna sussutasin vorsti lõkkel .. Eks nood tundsid allatuult, et grillbaar on avatud miski tohmani poolt\nPostitus Postitas raki » 22 Jaan 2017, 17:21\njuhuslik lugeja kirjutas: Sama netipood, kus eelmise gaasi ostsin reklaamis karugaasi, gaasi firma nimi oli Sabrered. Ostsin selle .. nüüd kaasas koguaeg, vöörihmal, kättesaadaval. Olen ühe korra kasutanud, väikese sutsaka, just hundi moodi elukate "igaks juhuks " tõrjeks. Põlvamaal, kui telkisin metsas, siis nägin paari elukat luusimas eemal, kuskil 15 m kaugusel, andsin sahmaka sinnasuunas.. peletas kiiresti ära.\nsaad linki jagada\nPostitus Postitas polarbear » 22 Jaan 2017, 18:11\nTäna-vara-hommikusel metsaringil tahtsid taas paar lahtiselt jalutama toodud krantsi ennast tõestada. Peab prooviks mõned sutsakad ära tooma ja testima hakkama, ehk siis omanikud õpivad, et maksumaksjate rahastatud terviseradadel ei ole viisakas oma elukaid situtamas käia, eriti veel rihmastamata kujul.\nPostitus Postitas Tarmo » 22 Jaan 2017, 18:14\nMina ostsin oma gaasid Rakverest Anome kaupluse keldrist, relvaosakonnast.\nKodukalt http://www.matkatarbed.ee" onclick="window.open(this.href);return false; kahjuks infot gaaside kohta praegu ei leia.\nPostitus Postitas juhuslik lugeja » 22 Jaan 2017, 19:56\nSaan ikka http://www.takvar.ee/PIPRAGAAS-SABRERED Siiamaani parim gaaside ( valik suur ) pakkuja, kui regada end veel kasutajaks, matk või miskit sarnast, siis läheb hind veel odavamaks.\nPostitus Postitas juhuslik lugeja » 22 Jaan 2017, 19:59\npolarbear kirjutas: https://www.jahipaun.ee/netipood/shopsearch/gaas\nVaatasin just seda jahipauna pipragaaside lehte .. neil karugaasi ballooni maht 225 ml, kuid http://www.takvar.ee/PIPRAGAAS-SABRERED karugaasi ballooni math 272 ml, ja takvaris hind ka soodsam igatepidi . Ja Waltheril tuleb joana .. samas kui Sabrel tuleb tugeva sellise koonusena .. sest olgem ausad, kuidas lasta joana karule või keksivale nähvitsale silmadesse. Samuti peaks penidele ja muidu loomadele sobima ka see M60, see mul enne oligi .. , samuti selline koonuseline väljund ja tekitas sellise udupahmaka kuskil 3 meetri kaugusele ja selle pahmaka Laius oli kuskil 1,5 meetrit või sinnakanti. Samas kindlasti võib tekitada probleeme, kui tuul on sinu suunas ..\nPostitus Postitas raki » 22 Jaan 2017, 20:06\njuhuslik lugeja kirjutas:\nSee karuballoon on ikka korralik jurakas. Aga eks karu on ka suur loom\nPostitus Postitas hiigelpohl » 23 Jaan 2017, 10:30\nTarmo kirjutas: Suuremate öösel ringi hiilivate loomade vastu olen mina edukalt kasutanud kõrvatroppe.\nMul on kits öösel rippvoodi küljepealsesse tugiliini jooksnud. Õnneks jooksis pikki voodit mitte risti. Ma pole vist kunagi nii kiiresti unest täiesti ärkvele tõusnud. Nägin ainult valget tagumikku võssa tormamas.\nAga selle vältimiseks mingit head mõtet peale lõkke tegemise jms ei ole veel suutnud välja mõelda, vb mingid helendavad jubinad panna liinide külge?\nPostitus Postitas ullivilli » 23 Jaan 2017, 14:15\nMina pean tunnistama, et minul ei ole nende aastate jooksul olnud ühtegi nähtavat kokkupuudet olnud.\nAinult laagris mütanud mõni nirk, nugis, kährik orav, Kräkk vms.\nKõige ligem kogemus samas oli rippvoodis Karusekose ligiduses olevas laagripaigas, kus mõne meetri kauguselt läks läbi kari sigasid ilge ragistamise ja ruigamise saatel.\nTeine kogemus oli Ida blokis kus ATV-dega tuli seltskond purupurjus Tõ-bläsid, kes vist siiski osutusid normaalseteks ning Platšatkat silmates otsustasid peoga mujal jätkata. Kuid päris pingeline hetk oli, mis saab edasi....\nSee on ka põhjus, miks üldiselt teeradadele telki ei säti. Samuti on rajad tihti mitte inim vaid loomtekkelised ning seega üritanud ennast natukene põõsaste varju sättida, et kellelegi mitte teepeale jääda.\nÜldiselt olen Hr Kirjanikuga nõus, et kõige suurem oht on küla rullnokad, siis külakoerad aga nood ei ole metsas niiväga teema ning tüütud on sääsed.\nPuht loogiliselt võttes on tõesnäoliselt Eestis kõige ohtlikum loom tiirane põder aga statistika järgi on tõenäolisem puu otsast alla kukkuda või kohtuda bätmäniga kes lihtsalt kolakat annab kuna on oht et tuvastad ta isiku.\nPostitus Postitas fred7 » 23 Jaan 2017, 14:48\nKui siin juba muljetamiseks läks, siis väiksena kandsin metsas alati tongipüstolit kaasas (koolivaheajal maal olles). Oli veel selline rulli keeratud paberist lint, mis käis püstoli sisse. Nüüd, kui väga vaja, võin piisavalt kõvasti ka ise häält teha, et ei näe paugutamisel mõtet.\nPostitus Postitas Tanel » 23 Jaan 2017, 16:27\nLaagris olles loomadega negatiivseid kogemusi pole olnud. Mõni väiksem elukas vahest on ringi sebinud kuid see ka kõik. Hämaras liikudes on enim kohtumisi metssigadega olnud. Mõni ehmatavam kui teine.\nInimloomadega seevastu on mitu halba juhust olnud. Üks kord oli soomes suvalises mererannas ööbides kui kaks põtra otsustasid ehmatama tulla kui juba telgis oli. Oleks ma need mehepojad kätte saanud keeranuks nende neljarattalise rolleri külili. Paras kamp nolke käis ujumas, lärmasid ja tüütasid matkajaid. Ujuma minnes karjusid? "Vai v#tto külm on." Ei saanud mina aru kas neil on külmad v#tud või oli nende v#ttudel külm. Teine kord oli kuskil tartumaal kuuseoksa telkimiskoht vms. Mitme auto noored tulid jooma ja kanepit tõmbama. Mina olin onnis sees ja üritasin magada nemad lällasid ja rääkisid omavahel, et kui minema hakkame viskame vana (jutt käis minust) ratta ka peale. Poole üheni öösel hoidsid mind üleval.\nNüüd valin võimalikult varjatud ja eraldatud kohad ööbimiseks, et saaks rahulikult olla. Peaks inimloomade ohjamiseks purgi gaasi ka hankima.\nPostitus Postitas juhuslik lugeja » 23 Jaan 2017, 18:33\nIse olen kasutanud selliseid, küll mitte liinide küljes, vaid lihtsalt markerina, kui kuskile kolama lähen ja pimedas vaja tagasi tulla, siis need helendavad ( päevavalges laeb ennast , või taskulambiga valgustad miski minut või kolm ) http://www.takvar.ee/LISAVARUSTUS/markerid Küll aga kasutan juba teist aastat selliseid telgivaiu, siiamaani pole keegi koperdama tulnud liinidesse. Panen vilkuma, kuid telk peab olema siis kaheseinaline, muidu hakkab läbi kumama. Lastega on hea samuti pimedas kolada telgi lähedal, alati on näha, kuhu telk jääb http://www.takvar.ee/LISAVARUSTUS/TELGIVAIAD/telgivai\nPostitus Postitas ullivilli » 23 Jaan 2017, 18:57\nTaivosteris müügil helkurvärv aerosool.\nHetkel ei ole laos ning ei ole õnnestunud proovida kuid hüpoteesina võiks toimida.\nPostitus Postitas mrWilson » 25 Jaan 2017, 13:37\nJoppas mehel: https://www.youtube.com/watch?v=gp6pIV2 ... e=youtu.be" onclick="window.open(this.href);return false; Kahjuks ei puudu sarnased situatsioonid ka meil.\nPostitus Postitas tuuletallaja » 01 Veebr 2017, 18:45\nOlles nüüd juba mõnda aega selle foorumi lugeja, peamiselt soovist teiste kogemustest matkatarkust omandada. Ise ma suurt kirjamees ei ole ja ennast tutvustama siin foorumis ei ole tormanud. Olen looduses liikuja suuremalt osalt jalgrattamatkaja ja samas koera omanik. ei saa ma kuidagi mitmes osas siin ühte meelt olla. Kuna see väga tähtis teema on üles võetud peaks asjad selgemaks rääkima. Mina näen siin mõistmatust, teistega mitte arvestamist ja hoiakute konflikte. Sinu hirm ei pruugi üldse tähendada rünnakut. Mul on raske aru saada milleks minna metsa kui linnud loomad häirvad. Kuidas saab väita, et see või teine loom on vale. Äkki peaks enda sisse vaatama mitte tormama teisi süüdistama, külaelu koos koertega inimesi, koerasitutajaid kõke mis sulle hetkel ei meeldi. Maksumaksja ego kehtestamine.\nTänane kuupäev on 23 Sept 2018, 00:36


Martin Lutheri panus kooli ajalukku - Sarnased failid\nMartin Lutheri panus kooli ajalukku - sarnased materjalid\nharidus, lutheri, lapsep, reformatsioon, htus, elda, meelep, emakeel, piibel, seej, jutas, heebrea, hendas, bora, igile, protestantlik, helepanu, poega, 1525, nast, katekismus, muusika, laulmine, toetama, bible, piiblid, givad, heale, suuremaks, koolidest, kunste, hemalt, 1620, tagasip, hero, algatusel, tsiviliseeritud, ppimine, majapidamine, enamusel\nTartu Ülikool Haridusteaduskond Martin Lutheri panus kooli ajalukku Referaat Juhendaja Karmen Trasberg Tartu 2012 Sissejuhatus Valisin antud teema, kuna varasemalt olen õppinud teoloogiat ning Martin Luther on tuntud teoloog, kuid tundus väga huvipakkuv teema, milles saan uurida M...\nREFORMATSIOON JA MARTIN LUTHERI PANUS KOOLI AJALUKKU SISSEJUHATUS Töö eesmärgiks seadsin endale tutvuda Martin Lutheri reformatsiooni panusega kooli ajalukku ja süveneda selle tagajärgedesse Baltimaades. Vaatlen reformatsiooni põhiseisukohti , reformieelset ja -järgset perioodi Baltimaades ja kuidas toimus õpetami...\nMartin Luther sündis 10,novembril 1483. Ta sünninimi oli Martin Luder. Ta sündis talupoeglikku perekonda. Tema isa oli Hans Luder ja ema Margarete Lindemann .Martin kasvas ülesse Mansfeldis. Tema isa oli väikese vasekaevanduse omanikuna saavutanud jõukuse ning soovis pojast koolitada juristi. Erfurd...\n...e, matkimine, harjutamine. (Comenius). Praktilise tegevuse vastandamine jutustavale meetodile (Bacon) Õpetajast saab absoluutse tõe kuulutaja, vaieldamatu autoriteet ja eeskuju REFORMATSIOON - Usupuhastusliikumine 16. sajandi Euroopas. Sai alguse 1517.a. Saksamaal Martin Lutheri (1483-1546) eestvõttel. Martin Luther (1483-1546) 1483 - sünd. Eislebenis 1505 - mungana Erfurtis 1512  teoloogiadoktor Wittenbergis 1517 - 95 teesi 1534 - saksa k. piiblitõlge 1546 - surn. Eislebenis Reformatsiooni põhiseisukoht: Inimene kannab isiklikku vastutust Jumala ees, selleks peab ta...\n...etika Peamine meetod: mehaaniline pähetuupimine vitsa ja kartseri sunnil. Eesmärgiks ei olnud rohked ja sügavad teadmised, vaid jumalakartlikkuse kasvatamine. Parimaks vahendiks distsipliin ja erakordne rangus. 4. Reformatsiooni panus pedagoogika ajalukku. Martin Luther - Inimene kannab isiklikku vastutust Jumala ees, selleks peab tal olema vahetu kontakt pühakirjaga, mis on jumaliku tõe allikas SELLEKS OLI TARVIS: Emakeelset jumalateenistust Emakeelset piiblit Lugemisoskust Reformatsiooniaegsed ümberkorraldused hariduses: Algatajateks: Martin Luther ja ...\n... saksa rindelehest ja kohalikku reportaazi. See korraldus püsis umbes nädala, siis tohtis uuesti iseseisvaid artikleid kirjutada, millest aga tuli esitada täpne tõlge komandatuurile. Postimehe peatoimetajaks oli saksa okupatsiooni alguses August Oinas, seejärel Martin Kuldkepp. Muidugi koondusid lehe ümber kultuuriisiksused, kes harrastasid kahemõttelist kirjutamist  tähendab, tekstid olid sageli kahte moodi mõistetavad. See moodus pidi aitama tsensuurist läbi mõtteid, mida otsesõnu öelda ei saanud. Näiteks oli saksa poliitika mitmes piirkonnas erinev. Kui Tar...\nMartin Lutheri elu tähtsaimad sündmused Sündis 10.11.1483 Eislebenis Immatrikuleerus 1501. aastal Erfurdi ülikooli, et õppida juristiks 1505  lasi end mungaks pühitseda 1512  alustas Wittenbergis tööd teoloogiaprofessorina 31.10.1517  saatis kirja Mainzi peapiiskopile, millele lisas 9...\n...s: Kiriku lõhenemine Rooma ja Kreeka katolikusks kirikusks Teine suurem murrang oli reformatsioonRahvusriikide teke- püüd vabaneda paavsti võimu alt Vaimulikud privileegid tekitavad pahandusi Kiriku kõlbeline allakäik Indulkentside müük Martin Luther (1483-1546) 95 teesi ehk põhimõtet, kuidas kirikuelu ümber korraldada Surivoodi kirjandus, kui surema hakkad siis loed kirjandust Lutheri seisukohad: Õndsaks saab usu kaudu, Mõistis hukka indunkentsid, usulise tõe aluseks on ainult piibel Ristiusu õpetus tuli puhastada täiendustest ja tõlgend...\n... Õpetus: ladinakeelne; trivium+ muusika ja aritmeetika Peamine meetod: mehaaniline pähetuupimine vitsa ja kartseri sunnil 4. Reformatsiooni panus pedagoogika ajalukku. - Usupuhastusliikumine 16. sajandil Euroopas. Sai alguse 1517.a Saksamaal Martin Lutheri eestvõttel. - inimene peab kandma isiklikku vastutust Jumala ees, selleks peab tal olema vahetu kontakt pühakirjaga, mis on jumaliku tõe allikas. Selleks oli aga vaja 1. emakeelset jumalateenistust, 2. emakeelset piiblit, 3. lugemisoskust. - Ümberkorraldused hariduses: 1) ...\nTARTU ÜLIKOOL Sotsiaal-ja haridusteaduskond Koolieelse lasteasutuse õpetaja Kätlin Milter M. Lutheri panus kooli ajalukku Referaat Õppejõud: Karmen Trasberg Tartu 2011 Martin Luther Martin Luther sündis 10. novembril 1483 Eislebenis Saksimaa talupoja perekonnas. Oma vanemate heaolu nimel pidi temast parimal juhul saama seadusetundja, halvimal juhul rikka lese abikaasa. Selline oli isa soov, kuid Lutheri elu läks teisiti, temast sai munk, preester, usuteadlane ning ...\n...u pooldavad katoliiklased (näiteks gallikaani kirik Prantsusmaal1). Kuigi nende teoloogiad olid väga erinevad, olid kõikide ühiseks vaenlaseks kas kalvinistid või jesuiidid. Reformaatorid võitlesid üldiselt nii paavsti kui radikaalse reformatsiooni vastu. Martin Luther ja Calvin toonitasid, et vastupanu valitsejatele on alati kurjast (algselt puudus kalvinismis ka igasugune liberalismi, konstitutsionalismi või esindusdemokraatia põhimõtete toetamine, Calvini arusaamise järgi kirik peab olema sõltumatu riigist ja peab omama ka ülemvõimu, Calvini nägemus v...\n...n omane uuriv ja teadmisjanuline vaim, mis viib suurte leiutusteni ja maadeavastamisteni - 1492 avastab C. Columbus Ameerika, 1498 - Vasco da Gama jõuab Indiasse, 1512 - Copernicuse idee Päikesest kui maailma keskpunktist, 1517 - Martin Lutheri teesid katoliku kiriku poliitika vastu, mis viib reformatsioonini. Humanistid (renessansiajastu mõtlejad; ld k humanus - inimlik) eitasid keskaegset mõtteviisi ning toetusid antiikkultuurile. Humanistid olid esimesed, kes püüdsid kirjeldada, üldistada, süstematiseerida ja analüüsida ümbritsev...\n...iklemisolude paranemine, postiteenistuse rajamine ning meedia teke suurendas informatsiooni edastamist ja tarbimist. Enamusele eurooplastest jäid kõik need muutused siiski tarbetuks või kasutamatuks. Kirjaliku meedia tarbimist piiras kirjaoskamatus. Kuigi Martin Behaim valmistas juba 1492. aastal esimese gloobuse, oli inimeste valdavas ettekujutuses maailm ikkagi veel kettakujuline. Ettekujutust maakerast lausa naeruvääristati, sest see eeldanuks, et lõunapoolkera inimesed peaksid kogu aeg käima pea alaspidi. Endiselt usuti Euroopas, et Indias on ini...\nTALLINNA TEENINDUSKOOL Helen Kant 011MT Martin Luther Referaat Juhendaja: Annely Kallo Tallinn 2009 Helen Kant Martin Luther SISUKORD Sissejuhatus ..............................................................\n...li torni, niinimetatud «Pariisi neli torni»: vasakul Tournelle'i ja Nesle'i torn, paremal Billy ja Bois' torn. Uuslinn tungis veelgi kaugemale maa sisse kui ülikoolilinn. Uuslinna müüri kaugemaks tipuks (selle müüri ehitas Charles V) olid Saint-Denis' ja Saint-Martini väravad, mis praegugi asuvad endises kohas. Nagu öeldud, oli igaüks neist kolmest linnajaost eri linn, kuigi mitte täielikult, sest üks ei saanud ilma teiseta läbi. Siit siis ka kolm erisugust pilti. Vanalinnas valitsesid kirikud, Uuslinnas lossid, ülikoolilinnas õppeasutused. Kui kõrvale jätame vana P...\n...selt kuninga jumaliku võimu teoorial, vastupanuõigus peamiselt eeldusel, et kuningavõim tulenes rahvalt ning kui tekib piisav põhjus, on kuningas rahva ees vastutav. Jean Calvin Reformaatorid võitlesid üldiselt nii paavsti kui radikaalse reformatsiooni vastu. Martin Luther ja Calvin toonitasid, et vastupanu valitsejatele on alati kurjast (algselt puudus kalvinismis ka igasugune liberalismi, konstitutsionalismi või esindusdemokraatia põhimõtete toetamine, Calvini arusaamise järgi kirik peab olema sõltumatu riigist ja peab omama ka ülemvõimu, Calvini nägemus valitsemis...\n...utähtpäeva, millest osa on õigeusu kultuuriruumist. Uskumused ja kombed on pärit enamast katoliikliku kultuuri kommetega kui luteri. Näide kalendrtähtpäevadega seotud tavadest ja kommetest Mardipäev (10. Nov) o Kristlik taust: Tours'i piiskop Martinuse surmpäev (4. Sajand) ja Martin Lutheri sünipäev (1483) o Kristliuse eelne hingedeaha kontseptsioon (regilaulud, mis sisaldavad motiivi kaugelt tulku kohta; vrd mardus 'surmahaldjas'). Slaidilt lisa!! Mall Hiiemäed (1937 - ) Eesti Rahvaluule Arh...\n... (ja jesuiitide vastureformatsioon) Vana-Liivimaa linnade majanduslik tugevnemine ja kultuurielu tõus langes aega, kui Wittenbergis algas 1517. aastal usuline reformatsioon. Uued ideed kandusid Baltimaadesse Saksamaa ülikoolides õppinud noorte vahendusel. Martin Lutheri algatatud protestantlik usuliikumine nõudis rahvakeelset kirikuteenistust. Tallinnas suleti dominiiklaste klooster. Kiriku juhtimise õigused kuulusid nüüdsest peale maahärradele, linnades aga magistrantidele. Reformatsiooni tagajärjel asendus vana haridussüsteem uuega. Kloostriko...\n...lõplikku võitu 13. sajandi algul siinsed alad võõrvallutajatele allutanud põhjala ristisõdade käigus. Üsna pea hakkas romaani stiili asemel levima aga gootika, mistõttu Eestis on säilinud vaid paar romaani stiili elemente kandvat ehitist. Valjala Martini kirik on kirik Valjala vallas Saare maakonnas. on ehitatud romaani ja gooti stiilis. Valjala kirik oli ühtlasi ka kaitserajatiseks. Valjala kirikut peetakse vanimaks säilinud kivikirikuks Eestis. ·Gooti kunst: kirikud, Tallinna raekoda, kaupmehe elamu, Bernt Notke, Michel Sitto...\nMartin Luther – katoliiklus ja luterlikus ENEL TUBIN Martin Luther’i nooruspõlvest  Sündinud 10.novembril 1438. aastal kohas Eisleben üheksalapselises perekonnas  Isa Hans Luder (Luther) ja ema Margarethe Luther  1848 kolis Luther’ite perekond Mansfeldi, kus Martin Lut...\n...st. Suurim rahulolematus vallandus Saksamaal, sest poliitilise killustatuse tõttu oli katoliku kirikul vaba voli toimetada. Prantsusmaal, Hispaanias ja Inglismaal oli paavstivõim sunnitud tugevale kuningavõimule mööndusi tegema. Reformatsiooni algatajaks sai Martin Luther, kes isa soovist hoolimata õppis ülikoolis teoloogiat. Teoloogiaprofessorina süvenes tema arusaam, et õndsaks saamiseks ei ole vaja kirikut ega paavsti vaid ainult usku. Talle oli täiesti vastuvõtmatu indulgentside müük. 31. oktoobril 1517 aastal lõi Luther Wittenbergi lossikiriku uksele...\n...jaloo. 15.- 16.sajandil elas Euroopa läbi jälle ühte sellist reformiliikumist. Saksamaal levis samal ajal humanistlik mõtteviis, leiutati trükikunst ja õilmitses linnakultuur. 1517.aastal avaldas saksa mungast teoloogiaprofessor Martin Luther oma esimesed kirjutised, millest suurimat huvi äratas kirjutis indulgentside ehk patukahetsuskirjade kohta. Legend räägib, et ta olevat sellel teemal naelutanud 95 teesi Wittenbergi lossikiriku uksele. Lutheri seisukohtadest arenenud diskussiooni ja selle tulem...\n...e tekstikriitilise väljaande (1516) ! - Narruse kiitus (1517a.) (20 000 eksemplaari) - Kuulus tõsikristlike eluideaalide ja sisemise usuelu pooldaja, kes taunis silmakirjalikust. sallivus! Moraal. - Ei soovinud katkestada suhteid rooma kirikuga, kuldne kesktee Martin Luther (1483-1546) - Saksamaa reformatsiooni suurkuju ja luteri kiriku rajaja. - Munk ja Wittenbergi ülikooli teoloogia professor piibli tõlgendamine alal (1512) - Usuline veendumus: inimene saab õndsaks vaid jumala armust - Suurepärane piibliekspert - Iseloomult konservatiivne (taunis kapitali...\n...µna, esialgu käsikirja, hiljem aga juba trükitud kujul. Kütkestav vaatemäng oli katoliiklik palvus (liturgia), milles osales vaimulikke, laulusoliste ja koor. Pidulike jumalateenistustega tähistati pühakute (Neitsi Maarja, Johannese, Katariina, Martini jt) nimepäevi, seda kõike aga maarahvale arusaamatus ladina keeles. Palvete, laulude ja muude liturgiliste tekstide sisu eestlasteni ei jõudnud, mistõttu tekkis vajadus tõlgete järele. Neid võibki leida 15.-16.sajandi mõningatest käsikirjadest. Üks niisuguseid pärineb Läänemaalt Ku...\n...astus ... ristiusu õpetuse puhastamine täiendustest ja tõlgitsustest ning tagasipöördumine kristlike põhimõtete range jälgimise juurde põhjustas kiriku ja ühiskonna muutusi laiemalt, k.a valitsemises, poliitikas ja majanduses Usupuhastuse algus Saksamaal Martin Lutheri (1483-1546) paavstivastased esinemised viisid läänekiriku jagunemisele Ta ei tahtnud asutada uut kirikut, tema eesmärgiks olid reformid Diskussiooni algatamiseks kinnitas ta 31. oktoobril 1517 Wittenbergi lossikiriku uksele 95 teesi, järgides tavapärast kommet vaidluse alustamiseks Teesides mõi...\n...kiriku ja ühiskonna muutmiseks. Usupuhastus - ristiusu õpetuse puhastumine tõlgendustest. Eeldused: Rahvusriikide valitsejate püüe pääseda paavsti võimukontrolli alt. Vaimulike privileegid ning ebakõlbeline ja ilmalik eluviis. Indulgentside müük. Humanismi levik. Martin Luther ja tema õpetus Martin Luther (1483-1546): Saksa reformatsiooni tähtsaim esindaja ja luterluse rajaja  suurim katoliiklusest lahkulöönud kristlik usutunnistus. Lõpetas Wittenbergi ülikooli usuteaduskonna ja tegutses seal usuteaduste professorina. Usuküsimusi käsitledes sattus vastuollu sk...\n...stel kudumine on Eestis tuntud juba 14. sajandil. See oskus pärineb idamaadest ja pole võimatu, et kudumise tõi Baltimaadesse Saksa ordu. 3. Reformatsiooni mõju eestlase haridusele Reformatsioon e. usupuhastus algas 1517. aastal Saksamaal, mille ajendiks oli Martin Lutheri ülesastumine Wittenbergis oma 95 teesiga. 16. sajandil veeres usupuhastus mässulise liikumisena üle suurema osa Euroopast. Selle toetajaid leidus nii talupoegade, kodanike, kui ka aadli hulgas. Liivimaale jõudsid puhastatud usu jutlustajad 1521. aastal. Reformatsiooni mõju nii eestlast...\n...supuhastus - ristiusu õpetuse puhastumine tõlgendustest. Eeldused: Rahvusriikide valitsejate püüe pääseda paavsti võimukontrolli alt. Vaimulike privileegid ning ebakõlbeline ja ilmalik eluviis. Indulgentside müük. Humanismi levik. Martin Luther ja tema õpetus Martin Luther (1483-1546): Saksa reformatsiooni tähtsaim esindaja ja luterluse rajaja – suurim katoliiklusest lahkulöönud kristlik usutunnistus. Lõpetas Wittenbergi ülikooli usuteaduskonna ja tegutses seal usuteaduste professorina. Usuküsimusi käsitledes sattu...\n..., ta oli antiikkirjanduse spetsialist ja preester (ta oli Augustiinlaste munk), ta küll kritiseeris kirikut, aga ei tahtnud sellest lahkuda. Reformatsiooni põhiline leviala oli põhjapool Alpe. 16saj olulisemad usureformaatorid ja uute konfessioonide rajajad: -Martin Luther (1483-1546), ta oli talupoja juurtega, ta hariduselt oli filosoofia teadur, kuigi isa tahtis, et ta juurat õppima läheks. Legend räägib, et ühel tormisel ööl, metsas ratsutades ta palvetas ja lubas endale, et kui ta sealt eluga pääseb läheb ta mungaks. Ta hakkaski teoloogiat õppima Wittenbe...\n...t asjade loomuse üle (kr epoche) ning saavutada sel teel hingerahu (kr ataraxia). http://www.ut.ee/SOSE/Loengukava01sygis.doc Platonist alanud filosoofiatraditsioon. Selle mõju kuni uusaja lõpuni ja selle heideggerlik kriitika. Heidegger, Martin 1988 Filosoofia lõpp ja mõtlemise ülesanne. Looming 8 [Heideggerist jääb mulje, justkui oleks ta ühel päeval traditsioonist välja hüpanud ja siis midagi uut alustanud.] Läbi kogu ajaloo jääb mõõduandvaks Platoni mõtlemine oma varieeritud kujudes. Metafüüsika on Platonism. Nietzsche tunnusmärgi...\n...endamist filosoofiaga. WILHELM OCCAM (1280-1348) Ka frantsiskaanlane. Uue tee liikumine, isa moderna X via antiqua (Albert, Thomas Aquino). Õpib ja õpetab Oxfordis ja Pariisis. Hüüdnimi doctor invisibiles. Õpetab tahte primaarsust, topelttõde, nominalismi. Lutheri õpetaja oli okamist. Occami filosoofia aluseks omnipotentsuse põhimõte - asjade eksistents, põhjus ja tagajärg pole paratamatult üksteisega seotud. Looduses ei ole ju nii loomulikud kui ka jumalikud põhjused. Kogu maailm on kontingentsete mõistete kogu (kontingentne=sõltumatu). Occami habemeajamisnoa...\n...ee lõpetas ususõjad Saksamaal ja Saksa riigid jagunesid kahte ossa: · Katoliiklikud  peamiselt Habsburgide pärusmaad, Saksamaa lõuna- ja loodeosa. · Protestantlikud  peamiselt Põhja- ja Kesk-Saksamaa. Reformatsiooni levik Usupuhastus Saksamaal: · Martin Luther kinnitas 31. oktoobril 1517 diskussiooni algatamiseks Wittenbergi lossikiriku uksele 95 teesi, järgides tavapärast kommet vaidluse alustamiseks. Teesides mõisteti hukka eeskätt indulgentside müük. Indulgentsidevastane kriitika kasvas aga kiriku juhtkonna ja paavsti vasta...


Üksmeelne kollektiiv, kelle elustiiliks on lemmikloomade eest hoolitsemine | Uudised | Loom24\nÜksmeelne kollektiiv, kelle elustiiliks on lemmikloomade eest hoolitsemine\nViimsi Lemmikupesa endise nimega Viimsi Koertetuba on tegutsenud alates aprillist 2014. Alustati grooming-salongi ja koertekooliga, nüüdseks on lisandunud hotell koertele ja kassidele ning kliinik. Seal tegutseb üksmeelne kollektiiv, kelle elustiiliks on lemmikloomade eest hoolitsemine.\nLemmikupesas on võimalik minna groomingusse ehk lemmikloomade hooldusesse. Teenustest leiab iga loomaomanik enda lemmikule sobiva – olgu selleks siis uus soeng või lahtise karva eemaldamine. Hooldussalongis võtab teie lemmiku vastu pikaajalise kogemusega groomer Kristine Maria Airenne, kes on läbinud mitmeid karvahoolduskoolitusi ja seminare. Kristine Maria omab ka pikaaegset kogemust koerte näitusteks ettevalmistuses (spetsialiseerunud terjeritele).\nLemmiklooma hotell on väike ja hubane. Hotelliboksid koertele on ehitatud erineva suurusega, et võtta vastu igas suuruses koeri. Kassidele on kassitoas neli kohta, ning kiisudele meeldiv turnimise ja mänguala. Kuna hotell on piisavalt väike, keskendutakse just Sinu looma vajadustele tuginedes, pakkudes talle mõnusat äraolemist ja kodutunnet. Igale külalisele on hotellis garanteeritud palju kaisutusi ja tähelepanu. Hotellis tervitab Teie lemmikuid Merli Pavelson.\nLemmikupesas toimuvad veel treeningud koertele – saab minna kutsikakooli, edasijõudnute rühma ja näitusetrenni. Viimsi Lemmikupesa jaoks on tähtis, et koera ja omanikuvaheline suhtlus sujuks libedalt.\nSeptembris 2016 avasid nad ka kliiniku! Seal tegutseb diplomeeritud dr. Julia Knut, kellel on töökogemust 20-aasta jagu. Julia on töötanud nii piiril kui ka loomade varjupaigas, kus on kohanud palju erinevaid keerulisi juhtumeid. Kliinik pakub kõiki levinumaid loomaarsti teenuseid ning sealt on võimalik soetada raviotstarbelisi kuivtoite lemmikloomadele.\nSaage osa nende teenustest. Kinkige oma lemmikule vahva päev.


Uued kavatsused ja verbaalse väärkohtlemise ületamine\nJanuary 09, 2020 20:35 | Katlyn Brinkley\nUued aastad on täidetud uute kavatsuste, otsuste, muudatuste ja eesmärkidega, kuid 2020. aasta on pisut erinev. See aasta on uus kümnend ja on aeg istuda endamisi ja seada oma värske kümnendi energiaga mõned uued kavatsused ning pöörduda oma poole suuline väärkohtlemine kogemusi.\nMinu uued kavatsused ja kuidas need on seotud verbaalse väärkohtlemisega\nMinu viimase 10 aasta jooksul on olnud palju kogemusi, palju südamevalu ja palju kasvu. Kuigi ma ei kogenud kogu oma kohtinguaja jooksul verbaalset väärkohtlemist, õppisin palju kogemusi, mis mul olid, ja mis võivad kehtida paljudel mu elualadel suhete probleemid.\nOlen enda jaoks valinud kolm peamist eesmärki, mida meeles pidada, et mitte liikuda edasi verbaalselt kuritahtlik suhe ja see kehtib kõigi suhete (romantiliste või mitte) suhtes, mis mul tulevikus on. Loodan, et ka minu isiklikud mõtisklused ja uued kavatsused võivad innustada inimesi kas ise oma asju seadma või kasutama kaevandust juhisena õnnelikumale, tervislikumale uuele aastale.\n1. Uskuge tegusid, mitte sõnu.\nSee on uskumise aasta, kui seda näete. Kirjanikuna (ja lootusetu romantikuna) leian jaatavalt sõnades lohutust ja olen huvitatud ergutamisest vestlus, mille abil on inimestel lihtne öelda seda, mida tahan kuulda, ilma et oleks vaja tegelikku sisu sisestada pingutus.\nKohustun pöörama tähelepanu suhetes olevate inimeste märkidele ja tegudele, et vältida verbaalselt väärkohtlevaid olukordi gaasivalgustus, manipuleerimise või halvustavate vestluste jaoks ja kuulata, kuidas nende toimingud mind tunnevad. Teate, mida nad ütlevad: toimingud räägivad valjemini kui sõnad.\n2. Leidke uuesti enesekindlus.\nEnda eest seismine on üldiselt raske ja ma arvan, et see võib olla eriti raske verbaalselt kuritarvitavates olukordades. Kõige väärtuslikum, mida ma oma kogemusest õppisin, oli see, et kõige olulisem on esimene samm, ükskõik kui võimatu see ka pole. Kas see ka pole terapeudi leidmine, sõbraga vesteldes või ajaveebi kaudu kontakti leides julgus kellegagi kontakti luua muidu ja olukorra parandamise soovi jagamine annab teile lõputult palju enesekindlust. See on kõik, mida peate muutuste protsessi alustamiseks, ja järgmised sammud muutuvad lihtsamaks.\nMinu eesmärk on meeles pidada, kui palju enesekindlust oli lõpetades minu kuritahtliku suhte andis mulle selle ja rakendasin seda kõigis oma eluvaldkondades, et saaksin ennast tähtsustada ja mitte tunda end selles süüdi.\n3. Armasta iseennast.\nSee kõlab klišeena ja cheesy, kuid teadlikult pannes enesearmastus praktikas võtab tõsist tööd. See ei tähenda alati enesehooldus nädalavahetustel või klaasi veini nautides. Minu eesmärk on jätta meelde see, kes ma olen, ja armastada seda inimest, kui olen suhetes piisavalt, et teada, mida ma väärin, ja loodan, et see tähendab, et ma ei lõpe kunagi enam teises verbaalselt kuritarvitavas suhtes.\nArvan, et seda on lihtne unustada ole enda vastu lahke, ja selle laiendus on viis, kuidas me laseme teistel meid kohelda. Kui ma leian end vähem ideaalsest suhtest, proovin pildistada oma olukorras oleva sõbra pildi, kus ta küsib minult nõu ja mida ma tema jaoks sooviksin. Ma tahan näha oma keha ja hinge mu sõpradena, kes väärivad minu armastust sama palju kui keegi teine, ja ma arvan, et see on esimene samm loomisel terved suhted nüüdsest peale.\nUute kavatsuste tegemine enda verbaalselt kuritarvitava olukorra jaoks\nMinu kogemused ja eesmärgid võivad teie omadest täiesti erinevad olla ja seda on oluline teadvustada. Selle postituse suurem eesmärk on loodetavasti inspireerida teid tegutsema ja energiat saab uueks aastaks ja kümnendi lõppemiseks. Ükskõik, kas teie plaanid on suured või väikesed, on muutus hea, kui liigute millegi tervisliku poole. Kasvame koos.\nMillised on teie uue kümnendi ja uue aasta kavatsused?\nVarjatud verbaalne väärkohtlemine ja kuidas see elab\nHääle leidmine verbaalse väärkohtlemise ajal\nEnesehinnangu taastamine pärast verbaalset väärkohtlemist\nÜksikasjalik teave antidepressantide ja depressiooniravimite kohta. Kuidas leida õigeid antidepre...\nSöömishäired: lootus, kui taastumine tundub võimatu\nKui ma esimest korda otsisin söömishäirete ravi rohkem kui kaks aastat tagasi olin kindel, et tul...\nStressi hilinenud reageerimine: paanika pärast tormi\nMul pole aimugi, mida ma kannatan, kuid minuga toimub midagi. Hiljuti kolisin just pärast 5 aasta...


9 parimat 3. klassi karaadist teemantrõngast erineva kujuga - Sõrmused\nKüülikute tüübid ja nende tõud nende identiteedi ja hooldusega\n12 parimat uimastamist Indigo Sarees\n9 parimat ja uusimat puidust tooli\nKuidas teha Dal Bati retsepti\n9 parimat 3. klassi karaadist teemantrõngast erineva kujuga\nTeemandid on peaaegu kõigi naiste nõrkus ilu, sära ja armastuse ning ka meeste suhtes staatuse ja rikkuse suhtes. Mida suurem on teemant, seda rohkem meelitatakse. Kuid tegelikus tähenduses ei määra teemandi unikaalsust ja taset mitte teemandi suurus. Tegelikult otsustatakse teemandi kvaliteet selle järgi, kuidas see on täiuslikult lõigatud ja vormitud. Lõikude selgus, valguses nähtavus ja sära muudavad selle hinnalisemaks. Mõned unikaalsed teemandid, nagu päris teemant, või safiir, rubiin ja smaragd, on kulukas teemant, kuid kuigi kolm C-d otsustavad teemandi väärtuse.\nParima kvaliteediga 3 KT teemantrõngad:\nSiia valisime 9 parimat disaini 3 karaadisest teemantrõngast kihlumispaaridele.\n1. 3 karaadise pasjansiga teemantsõrmus:\nSamuti on vapustav 3-karaadine pasjansirõngast naast, mis paikneb ääristatud sillutusrõnga ja sillutatud teemantide vahel kogu rõngasriba vahel. Teemandi sära ja lõige võivad olla madalad ja lamedad ning pimestamine võib olla ka selle lõikega fantastiline.\n2. 3 karaadine abielusõrmus:\n3-karaadine teemantrõngas, mis on suurepäraselt lõigatud padja kuju ja naastudega täiesti ümmarguse kujuga, sillutab teemanti nii äärel kui ka rõngasribal. Selline padjaga lõigatud 3 karaadine teemant on haruldane ja väikese kaaluga, kui seda näha on\n3. 3 karaadise paari teemantsõrmus:\nIlus 3-karaadine teemantsõrmus koos täiendava rõngaga sillutatud teemantrõngaga näeb koos välja uskumatu. Ideaalne 3 karaadine teemant keskmisel ülaosas näeb oma säraga lihtsalt pilkupüüdev ja hüpnotiseeriv.\n4. 3 Karat Split Shank Halo kihlasõrmust:\n3 karaadine ümmargune rombikujuline rõngas, mis on liiga välimuselt lõigatud, sobib suurepäraselt sõrmuse külge täiuslikult asetuva sõrmuse jaoks. Disainerõngas, millel on lõhenenud säärekujundus ja õõnes kujundus, näeb uskumatu ja sobivas vahemikus.\nNäe rohkem: 1Ct teemantsõrmus\n5. 3 karaadise markiisiga lõigatud teemantsõrmus:\n3 karaadine teemantlõikega täiusliku markiisi kujuga kihlasõrmus, mis on ääristatud sillutatud teemandiga ja sillutab ka rõngasriba teemantkaunistust, näeb kihlumise tseremoonia jaoks suurepärane välja.\n6. 3 karaadise printsessi lõigatud teemantsõrmus:\nSellise elegantse kuningliku kujundusega 3-karaadise printsessi lõigatud teemantrõngas on pulmatseremoonia jaoks vajalik. Rõngasriba pooles asetsev sillutatud teemantnael on kolmepoolne naast. Plaatinarõngas on üks disainerõngaste kuninglikest kujundustest.\nNäe rohkem: 5 karaadine kihlasõrmus\n7. Pirni kuju 3 karaadine teemantsõrmus:\nKeskele paigaldatud pirnikujuline teemantrõngas, millel on madal lõigatud kuju, särab üksik, tundub uskumatu. Pirnikujuline teemant on 3 karaadisest kivist kihlasõrmus, mis näeb ettepaneku jaoks ideaalne välja. Pirnikujulised teemantrõngad valitakse selle ainulaadse lõike tõttu väga harva.\n8. 3 karaadine teemant kuldsõrmuses:\n3 karaadine ümmargune teemantrõngas, mis on ideaalselt kulda asetatud, näeb oma kuningliku pilguga lihtne, kuid uskumatu. 3 karaadise ja madala lameda teemandilõikega on ainulaadne glasuur ja see asetub kaunilt ka sõrmele.\nNäe rohkem: 2 karaadine teemantsõrmus\n9. Ovaalse kujuga 3 karaadine teemantsõrmus:\nKaunilt lõigatud, läbipaistva värvi ja karaadiga ovaalne kujuline teemantrõngas on suurepärane teemant, mis sobib nende ettepanekute jaoks. Ilus helekollane ovaalne kujuline 3-karaadine teemantrõngas näib imelist, kui keegi seda armastusele kingiks.\n3 karaadist teemantrõngast peetakse ideaalseks kõigile, kellega arvestada. Isegi mitte nii rikkad inimesed saavad endale lubada ilusat 3-karaadist teemanti. Teemandi kuju ei määra karaatühikute arvu, seega pole see nii ja nagu 3-karaadine teemant, on see välimuselt väike või suur. 3-karaadise teemandi saab selle sügavusest madalamalt või madalamalt lõigata, et sellest saaks suur kuju. Kuigi sügavalt lõigatud teemandid näevad samuti välja sama uskumatud. Täiuslikud on need, mis on lõigatud mitte liiga sügavaks ja mitte liiga madalaks.\nkuningliku sinise bleiseri kombinatsioon\nkleitide disainerid Bangalores\nnäopakk rasusele nahale ja vistrikele


Võit | Viljandi Lauatenniseklubi Sakala veebileht\nSakala karikasarja võitjad\nVõistluste tulemused / Results\nKlubist ja kontakt\nA.G.M. Kaubandus OÜ\nSisestas Aleksandr Kirpu, E, 07/06/2020 - 21:01\nKahjuks tuli viimane medal Viljandi klubile peaaegu 10 aastat tagasi (pronks/2011.a.). Õnneks ei ole me kokku lugenud neljandaid kohti, sest neid kordi, kus oleme pääsenud play-offi ning seal kaotanud, on tõesti palju.\nSel aastal jäi meie hooaeg viiruse tõttu pooleli. Eesti Lauatenniseliidu juhatus võttis vastu otsuse hooaeg lõpetada kahel järjestikusel päeval. Kõrgliiga ja naiskonnad mängisid Viljandis. Laupäeval mängiti meistrivõistluste põhiturniiri kolm viimast vooru. Viljandi LTK Sakala meeskond oli suurepärases hoos ning võitis Maardu LTK 4:1, Mustvee LTK 4:0 ja Tallinna LTK Kalevi 4:0. See tähendas meie meeskonnale põhiturniiri võitu ning võimalust valida endale play-off vastane. Meie treener, Rivo Saaremäe, valis meie poolfinaali vastaseks Tallinna LTK Kalevi. Teises poolfinaalis kohtusid Maardu LTK ning Mustvee LTK. Viljandi LTK Sakala meeskond mängis poolfinaali väga motiveeritult ning saavutas 6 : 1 võidu. Teises poolfinaalis võitis Maardu LTK meeskond tulemusega 6 : 4 Mustvee LTK meeskonna. Niisiis Sakala finaalivastaseks Maardu LTK. Väga pingelise kohtumise võitis tulemusega 6 : 4 Viljandi LTK Sakala meeskond, kes mängis koosseisus Rivo Saaremäe (mängiv treener), Valdas Martinkus, Mihkel Pae, Kert Villems ja Mart Luuk. Lõpuks ometi suutsime needuse murda ning üheksa aastase vaheaja järel taas medalile tulla. Rivole on treenerina esimene medal kohe kuldne. Klubile on see kõrgliigas kümnes medal ja kolmas kuldmedal.\nTeises liigas saavutas Viljandi LTK Sakala II meeskond kolmanda koha. Meeskonnas mängisid Mart Särg, Marko Kiivikas, Rainer Valo ja Inno Kiilaspea.\nViiendas liigas tegi väga hea hooaja Viljandi LTK Sakala III meeskond, kes tuli V liiga võitjaks. Meeskonnas mängisid Martin Printsmann,Tanel Härmik, German Kuznetsov, Denis Vammus, Gregor Kull ja Gert Vares.\nSakala - Maraton\n38. sõpruskohtumise tulemused\n39. sõpruskohtumise tulemused\n40. sõpruskohtumise tulemused\n41. sõpruskohtumise tulemused\n42. sõpruskohtumise tulemused\n43. sõpruskohtumise tulemused\nSakala - Lehola\nReklaami meie veebis\nSuvepinks 2022 Viljandis\nSuvepinks 2022 - 18. juuni 2022\n38. Sakala karikasarja 6. etapi tulemused / Sakala auhinnavõistlused\n38. Sakala karikasarja tulemused\nTreeningajad Viljandi Spordikoolis\n38. Sakala karikasarja 5. etapi tulemused / Pinska OÜ auhinnavõistlused


3 dl riivitud porgandeid\n100 g sulatatud juustu (täiesti tavalist)\n1½ dl tuhksuhkrut\nKeskmine hinne: 3.5 Autor: Marian\nAhi 200 kraadi peale. Koori ja riivi porgandid. Vahusta munad ja suhkur. Sega kuivained omavahel ja lisa munavahule. Õli ja riivitud porgandid vaikselt sekka. Tainas plaadile ja kuni 40 minutiks ahju. Lase jahtuda. Sega katte jaoks sulatatud margariin, sulatatud juust, tuhksuhkur ja vaniljesuhkur. Vala koogile ning kaunista! (tavaliselt olen katte teinud topelt)


Menukas seminar ärgitas noori ettevõtlusega alustama — Noorteagentuur\nMenukas seminar ärgitas noori ettevõtlusega alustama\n18.-20. augustini peeti Udu talus noorteseminar “Ettevõtlik noor = noor ettevõtja?”, seminar tõi ühe laua taha ettevõtjad, noored ja poliitikud.\nÜheskoos otsiti Jõgevamaa noortele lahendusi ja võimalusi ettevõtlusega alustamiseks ning noorte ettevõtlikkuse toetamiseks. Kolmepäevase seminari alguses said maakonna noored omavahel tuttavaks ning lõid sõbraliku keskkonna mõnusaks õppimiseks ning aruteludeks. Seminaril osales pea 50 Jõgevamaa noort. Noorte omavahelisele tutvumisele, enda parimate omaduste avastamiseks, ideede müümiseks, meeskonnaga arvestamiseks ja ettevõtlusega lähemalt tutvumiseks mängiti Game clubi loovjuhi Aleksei Razini eestvedamisel ettevõtlusmängu.\nLigi viis tundi mängimist ei väsitanud kedagi. See andis positiivset energiat ning ärgitas noori mõtlema. Kuuldavasti ei tundunud õhtuks plaanitud filmivaatamine nii põnev kui arutelud meeldivas seltskonnas.\nHead asjad sünnivad taas\nIdee selle aasta noorteseminariks sündis loomuliku jätkuna mullusest seminarist “Mina maailma tipus!”. Eelmisel aastal oli keskmes osalemine ja kaasamine. Pärast tuli kokkuvõtete ja arutelude käigus selgelt välja, et noored on huvitatud ettevõtlusest.\nNoorteseminari korraldaja ning Jõgevamaa gümnaasiumi projekti- ja noorsootööjuhi Nele Graversoni sõnul on seminari teema oluline nii noorte kui poliitikute jaoks. Poliitikud saavad mõelda, kuidas nad saavad kohalikul tasandil noori toetada ning koos noortega arutada, millised oleksid sobivad muutused. Olgu see siis näiteks abi ruumide leidmisel, võimalusel odavama rendiga kasutusse andmine või juriidiline nõustamine.\n“Seminaril läheb hästi, olen positiivselt üllatunud! Näen, et nii noortel kui poliitikutel on tahe kohtuda. Noored on tublid ja julgevad oma arvamust avaldada. Mul on ääretult hea meel, et kohal on palju otsustajaid, keda huvitab mida noored arvavad. Siit saavad kõik osalejad ja korraldajad head energiat ning tahetakse järgmisel aastal tagasi tulla,” rõõmustas Nele. Ettevõtlusseminaril arutlesid noortega Torma vallavanem Triin Pärsim, Jõgeva linnavolikogu esimees Kalmer Lain, Jõgeva abilinnapea Raivo Mei-tus, Jõgeva linnapea Aare Olgo, Jõgeva linnavolikogu liikmed Asso Nettan ja Mihkel Kübar, riigikogu liige Reet Roos, vallavolikogu esimees Rainis Uiga ja vallavolikogu liige Hardi Perk ning Jõgeva vallavanem Enn Kurg.\nPärast seminari kohtuvad korraldajad ja analüüsivad seminari ning noorte tagasisidet. “Loodame tagasisidest leida järgmiseks aastaks hea ja noori huvitava teema,” selgitas Nele.\nPraegu suvine seminariformaat töötab. Noortel on huvi ja tahtmist osaleda. “Kui noored küsivad, millal jälle sarnane üritus tuleb, on see parim motivaator,” leidis Graverson. Noorsootöötaja kinnitas, et iga eduka ettevõtmise taga on hea meeskond. Heade kolleegide ja sõpradega on mõnus üritust korraldada. Sel aastal oli Nelel lihtne, meeskonda – Jõgeva valla noorsootöötaja Sirle Schneider, Jõgeva linna noortekeskuse noortejuht Marju Saviauk ja Kuremaa noortekeskuse noorsootöötaja Annika Tuvike – teades, tundes ja usaldades sai jagada ülesanded ning ei pidanud muretsema, et midagi oleks jäänud tegemata.\n“Mul on hea meel, et mind ümbritsevad toredad inimesed, kelles on selline vägev sära ja tahe. Olen neile ääretult tänulik.” Korraldajaid on innustanud sisemine põlemine ja soov anda noortele võimalus kaasa rääkida olulistel teemadel. Ei taheta teha lihtsalt tegemise pärast, vaid soovitakse, et see oleks osalejatele arendav ja tegevustel oleks ka reaalsed tulemused.\nTeisel päeva olid noortele esinemas ettevõtjad. Nelja inimese ettevõtluskogemustest jäid kõlama sarnased soovitused. Noorel peab olema teotahet, tuleb mõelda suurelt, peab alustama noorelt ning tunnistusel ei pea kõik viied olema.\nNeli omanäolist, ent edukat ettevõtjat on parim näide erinevatest ettevõtluse võimalustest. Näiteks ettevõtja ja Biohouse asutaja Raido Graverson alustas oma firmaga ilma toetusteta kaks ja pool aastat tagasi. Kuid nüüd juba teatakse firma töö kvaliteeti ning ajalist täpsust ja pakutakse juba ise tööd.\nRP Puit juhataja Erik Raua alustas oma ettevõttega EASi ja Töötukassa abiga. Mihkel Kübar jutustas ettevõtlikele noortele aga oma kooliaegsest õpilasfirmast. Sellest, kuidas väikeses koolilehes oli võimalik müüa reklaami ning tegeleda ettevõtmisega kahe kooli ja kodukandi üleselt.\nElu nagu tants\nTantsutahtest ehk pealehakkamisest rääkis noortele riigikogu liige ja ettevõtja Reet Roos, kes alustas oma firmaga juba ülikooli alguses. Hakkaja tudengina otsis Reet võimalusi kooli kõrvalt töötamiseks, sest süüa oli vaja. “Äkitselt tuli valgus mu peale,” meenutas Reet. “Sain ajalehes Den za Dnjom reklaamimüüjana tööd,” jutustas Roos. Töö läks edukalt ja peagi sai neiust reklaamidirektor. Juba kuus kuud hiljem otsustas Reet, et ei tööta teiste heaks ning tegi oma meediaagentuuri. Kolis ühe toa oma kahetoalisest korterist tühjaks. Potilill, diivan ja taburet lauaks ning oligi valmis kliente vastu võtma. Kahe aastaga oli ettevõte kasvanud ning siis tuli korterist välja kolida.\nReeda ettevõte elas läbi 1997. aasta vene kriisi ning majanduslanguse. Lahendusena laieneti Lätti, kus oldi edukad, kuid Leedus tuli leppida pankrotiga. Vigadest õpiti, võlad maksti kinni ning mõisteti, et enne laienemist on vaja turgu tundma õppida. “Olles noor ja vihane, jõuab püstitatud eesmärkideni. Kui on kindel soov teha ettevõte, siis ei takista ei idee puudumine ega olematu raha. Ning kui inimeses on tantsutahet ja ta unistab suurelt, on kõik võimalik,” rääkis Reet Roos.\nNoorteseminari korraldas Jõgevamaa gümnaasium ning rahaliselt toetas sihtasutus Archimedes Erasmus + : Euroopa Noored, kust noorteprojekti toetati maksimaalses summas. “Meil on uus kool, seega kujunevad alles uued traditsioonid. Loodetavasti saab noorteseminarist alguse Jõgevamaa gümnaasiumi suvekooli traditsioon. Noored tahavad õppida, suhelda, arendada oma diskuteerimisoskusi ja rääkida kaasa olulistel teemadel, seda näitab selgelt toimunud seminar,” täpsustas Jõgevamaa gümnaasiumi projekti- ja noorsootööjuht Nele Graverson.\nKuidas saab tänane noor olla ettevõtlik?\n*Olla vabatahtlik ja saada kogemusi või minna suvel tööle;\n*Osaleda mõne noorteühenduse töös;\n*Ennast koolitada ja osaleda üritustel;\n*Võtta pakkumised vastu ja korraldada üritusi.\nKohaliku omavalitsuse/riigi ootused noortele\n*Pöörduksid tagasi kodukohta;\n*Uued ideed ja algatused kogukonnas.\nNoorte ootused kohalikule omavalitsusele/riigile\n*Neid võetaks kuulda ja nende arvamusega arvestataks;\n*Kõigile antakse võimalus;\n*Info kättesaadavuse tagamine;\n*Toetus projektide ja tugiisikute näol.\nVõimalused alustamaks ettevõtlusega Jõgevamaal\n*Kasutamata turismipotentsiaal ja meelelahutus\n*Hea asukoht, turvaline keskkond;\n*Hea IT valmidus;\nPraegused vajadused Jõgevamaal\n*Vaba aja veetmise võimalused;\n*Piiri pargi ja kultuurikeskuse pargi korrastamine;\n*Seiklus- ja skatepark ning mänguväljakud;\n*Noortele suunatud töökohad (malevad vms);\n*Paremini korraldatud maakonna sisene ühistransport.\nKOV saaks toetada noorte ettevõtlikkust ja ettevõtlust\n*Võiks korraldada ideekonkursi;\n*Kuulata, suhelda, anda nõu, oskus suunata noored õigete spetsialistideni;\n*Ruumide üürile andmine odavamalt või nullrendiga;\n*Pakkuda juriidilist nõustamist;\n*Sarnaste seminaride/koolituste korraldamine.


Andi Noot lõi Tartus üle Tiidrek Nurme rajarekordi - Sport\nAndi Noot lõi Tartus üle Tiidrek Nurme rajarekordi\nAndi NootFoto: Anni Õnneleid\nTäna toimus #GORUN Tartu jooksusarja esimene etapp, mille 7 km pikkuse Tartu Parkmetsa jooksu võitis Andi Noot uue rajarekordiga 20.58. Noot lõi üksinda vastutuules soolojooksu tehes 33 sekundiga üle 2015. aastast Tiidrek Nurmele kuulunud rajarekordi 21.31.\nAndi Nooda sõnul oli tema eesmärk täna üle pika aja kopsud “roostest” puhtaks tõmmata ja teha tugev pingutus. “Pidevalt ja pidurdamatult kuulen, et võistlusele minnakse “trenni tegema”, mis on väga rumal jutt. Võistlustel tuleb alati väga tugevalt kangutada ja pressida,” lausus Noot ajakirja Jooksja Jooksuportaalile. Saarlane on “veri ninast väljas” päevast päeva rasket füüsilist tööd teinud Eestimaa metsades ning näitajad on võrreldes eelmiste aastatega palju tugevamad.\n“Jooksen paarkümmend kilomeetrit nädalas vähem, aga selle teen topelt tasa taastava pulsiga kombineeritult jooksuharjutuste ja ÜKE-ga füüsilist tööd tehes. Alates eelmise aasta augusti lõpust olen püsinud terve. Jätsin ära kõik välislaagrid, et mitte kukkuda samade “orade” otsa, mis eelnevatel aastatel on rikkunud kõik suvehooajad,” tõdes Noot. 6,5 aastat on ta jooksnud oma tulemused haigena. Nüüd ei jäta mees enne, kui saab teada, milleks on tervena võimeline.\n“Tänane esimene jooks näitas, et olen täpselt sel kursil, mida oleme planeerinud. Motivatsioon ja tuju on tagasi laes peale mitmeid aastaid läbikukkumisi,” märkis Noot. Ta ei salatse oma plaanide osas ning kavatseb alanud välishooajal ette võtta kõik Eesti keskmaajooksu rekordid alates 1000 m lõpetades 3000 meetriga. Ootan huviga, kuidas mu “hambad” neile peale hakkavad. Panen täiega igal pool ning usun siiani, et ühel päeval saavutan selle, mille nimel päevast päeva tööd teen,” lubas Noot.\nFOTOD: Andi Noot jooksis Eesti rekordi, kuid EM-i norm jäi taas napilt alistamata (6) 24.01.2017\nTiidrek Nurme jäi California võistlusel isiklikust rekordist kaugele (3) 14.04.2017\nTema järel sai täna Tartu Parkmetsa jooksul teise koha Raido Mitt (Sparta) ajaga 21.48 ja kolmanda koha Karel Hussar (SK Jooksupartner) ajaga 21.54.\nNaistest võitis jooksu Leila Luik (TÜASK) ajaga 24.59. Kümne sekundiga kaotas talle lätlanna Jolanta Liepina (SK ProRunner). “Mina juhtisin algusest peale. Esimesel kilomeetril kuulsin selja taga hingamist. Jolanta ette ei läinud ja pigem oli hea parem koos joosta. Kuskil viiendal kilomeetril ma tõstsin tempot ja jäime omaette,” ütles Leila Luik ajakirja Jooksja Jooksuportaalile. Mõlemad naised harjutavad Harry Lembergi juhendamisel. Kolmandaks tuli Moonika Pilli (SK Jooksupartner) ajaga 26.09.\nAndi Noot jooksis Saksamaal 1500 m hooaja tippmargi


KKK | SoeAuto\nJahutamine - autonoomsed jahutid\nMis vahet on split- ja tervikseadmel?\nAutonoomseid salongijahuteid – COOLTRONIC’u konditsioneere on kolme tüüpi: HACH, TOP ja BACK. Nendest HACH on tervikseade (ühes tükis) ja teised on splitseadmed. HACH’i on kerge paigaldada, sest seade on külmainega eeltäidetud ning valmis koheseks kasutamiseks peale elektriühenduste tegemist. Seevastu TOP ning BACK on splitseadmed, mis koosnevad kahest osast: kabiinisisesest ja -välisest osast, mis tuleb omavahel torustikuga ühendada ning seejärel täita külmainega. Nende eeliseks võrreldes HACH’iga on, et saab asukohta salongi seesosale valida vastavalt soovile ning ka välisosa saab paigaldada võimalikku vabasse pinda kabiini katusel või tagaküljel.\nSoojendamine - autonoomsed soojendid\nKas seisusoojendi vajab spetsiaalset hooldust?\nEi, pärast paigaldamist on see hooldusvaba. Siiski tuleks süsteem sarnaselt kliimaseadmele kord kuus korrakski sisse lülitada, et vältida detailide kinnikiilumist – piisab 10 minutist.\n22. juuli 2010 kell 13:58\nJa ennem pole midagi vaja teha, kui seade katki ei lähe?\n22. juuli 2010 kell 13:59\nTäpselt. korralik paigaldus+ korralik kütus ning eelpoolmainitud tegevus tagavad mugavuse ja heaolu paljudeks aastateks\nMinu diiselmootoriga auto on juba tehases varustatud Eberspächeri lisasoojendiga. Mida see mulle annab?\nLisasoojendid paigaldatakse otsesissepritsega diiselmootoriga autodele, mille suure kasuteguriga mootorid ei tooda küllaldaselt sooja salongi kütmiseks. Lisasoojendi korvab soojuse defitsiidi, olles samal ajal sõltuv mootorist, tehes seda seega vaid nii kaua, kui mootor töötab. Lisasoojendist on täienduskomplekti abil väikeste kuludega võimalik välja ehitada mootorist sõltumatu seisusoojendi.\nSoojendamine - elektrilised soojendid\nKui pikk on Calix’i toodete garantiiperiood?\nKaks aastat päevast millal toode oli ostetud, tšeki alusel\nKui kaua peab eelsoojendi sees olema enne auto kasutamist?\nVastavalt välistemperatuurile soovitatav aeg on:\n+10°C ca 1h\n0°C ca 1h\n-10°C ca 2h\n-20°C ca 3h\nKui pikk on normaalne kütmisaeg?\nLigikaudselt 2-3tundi. Küttekeha võib järgi olla ka pikemalt, kui elektrikulu muret ei valmista\nEsita ise eksperdile küsimus


Toimunu tuletas matsuga meelde, miks on liikluses tarvilik piisava pikivahe hoidmine ning täielik keskendumine sinu ümber toimuvale!\nNimelt juhtus 5. augusti õhtupoolikul kella 18 paiku Tallinna-Narva maanteel liiklusõnnetus, kus kolme ühes suunas liikunud auto kokkupõrkes osales teiste seas ka Narva politseijaoskonna politseisõiduk. Enne kokkupõrget liikus selles kolonnis järjestuses teisena veel neljaski auto, mis suuresti tänu juhi kiirele reaktsioonile paremale teepervele suutis keerata ning seeläbi end õnnetusest päästa. Paraku sedavõrd palju õnne ülejäänud kolmel sõidukil ei olnud ning nii põrkasidki kokku vasakpööret sooritanud Chrysler, sellele tagant otsa sõitnud Volkswagen ning kõige tipuks selles jadas viimasena liikunud politseisõiduk Škoda.\nPosted by Narva politseijaoskond on Neljapäev, 6. august 2020