Perearst Külli Bärenson. Harjumaa perearstid.\nosaühing FAVOREK PEREARSTIKESKUS\nPärnu mnt 388, Tallinn\nHinnang perearst Külli Bärenson teenustele\naksel kirjutab: "ainus arst, kelle poole pöörduda. positiivne, sõbralik, lahke. professionaalne, hoolas, ainult vahel raskesti kättesaadav"\nHinnang perearst Külli Bärenson teenustele:\nLisatud: 24.12.2018 10:09\nLisatud: 18.03.2016 09:28\nväga tore ja lapsesõbralik arst!\nMari kirjutab: "Vahetasin lapse saamisel perearsti ning olen väga rahul! Tegemist on väga lapsesõbraliku ja asjaliku arstiga. "\nLisatud: 25.10.2015 07:22\nUskumatult ebameeldiv õde keskuses\nBerta kirjutab: "Doktor on väga sõbralik ning professionaalne, kuid keskuse pereõde Jana on uskumatult halva suhtumise ja suhtlusviisiga. Kuna paljudel kordadel on hoopis pereõe vastuvõtt, siis..."\nBerta kirjutab: "Doktor on väga sõbralik ning professionaalne, kuid keskuse pereõde Jana on uskumatult halva suhtumise ja suhtlusviisiga. Kuna paljudel kordadel on hoopis pereõe vastuvõtt, siis Jana pärast plaanime perearsti vahetada. "\nLisatud: 26.04.2015 05:08\nHelina kirjutab: "Väga-väga harva satun küll ta juurde, ent siiani väga rahule jäänud. Saab kenasti aru, mis haigusega tegu on(kord läksin mumpsi jutuga, tuli välja hoopis, et rauapuudulikkus)...."\nHelina kirjutab: "Väga-väga harva satun küll ta juurde, ent siiani väga rahule jäänud. Saab kenasti aru, mis haigusega tegu on(kord läksin mumpsi jutuga, tuli välja hoopis, et rauapuudulikkus). Tean, et ka ülejäänud pereliikmetele meeldib. Igati meeldiv, rahulik ja (laste)sõbralik arst. Kiidan! "\nLisatud: 07.11.2014 03:41\nkerlin kirjutab: "Väga hea arst, olen olnud ise lapsest saati tema juures, ja nüüd on minu lapsed ka. Üks parimaid arste."\nLisatud: 13.12.2013 07:12\nolen tema juures umes ...\nKaty kirjutab: "olen tema juures umes 20 aastat..."\nLisatud: 16.07.2013 07:58\nAnonüümne kirjutab: "Väga meeldiv ja hooliv arst ! Kord tema juurde minnes kuulsin Õde Doktoriga rääkimas stiilis " Sul on tegemata, rääkides ülimalt ebameeldivalt jne..." See jättis väga halva mulje...."\nAnonüümne kirjutab: "Väga meeldiv ja hooliv arst ! Kord tema juurde minnes kuulsin Õde Doktoriga rääkimas stiilis " Sul on tegemata, rääkides ülimalt ebameeldivalt jne..." See jättis väga halva mulje. Tundub, et uued õed on nagu väiksed nõiad seal, kes Küllikese närve söövad. Võin ka eksida. Igatahes, väga heasüdamlik inimene, sellest peaks piisama !"\nLisatud: 04.07.2013 12:01\nAnonüümne kirjutab: "Ainult head sõnad."\nLisatud: 24.04.2013 05:18\nei läheks mõne muu perearsti juurde.\nkaroliine kirjutab: "eluaeg käinud tema juures ja tõesti alati väga hooliv suhtumine ning rahule jäänud."\nLisatud: 08.04.2013 07:11\nLy kirjutab: "Väga hea ja tore ja soe inimene ! Parim arst !"\nLisatud: 05.03.2013 06:16\nPiret kirjutab: "Olen käinud tema juures aastaid, lastega olin sunnitud vahepeal teist perearsti külstama elukoha tõttu ning olen õnnelik, et nüüd Dr Bärensoni juures tagasi. Usaldan teda..."\nPiret kirjutab: "Olen käinud tema juures aastaid, lastega olin sunnitud vahepeal teist perearsti külstama elukoha tõttu ning olen õnnelik, et nüüd Dr Bärensoni juures tagasi. Usaldan teda täielikult."\nLisatud: 25.09.2012 06:59\nOlen käinud selle arsti ...\nAnonüümne kirjutab: "Olen käinud selle arsti juures väga kaua. Selle aja jooksul on tulnud mitu korda valet diagnoosi ning natuke hoolematu suhtumist. Viimastel aastatel on olukord aga paranenud ning..."\nAnonüümne kirjutab: "Olen käinud selle arsti juures väga kaua. Selle aja jooksul on tulnud mitu korda valet diagnoosi ning natuke hoolematu suhtumist. Viimastel aastatel on olukord aga paranenud ning kompetents suurenenud."\nLisatud: 20.02.2012 07:16\nAnonüümne kirjutab: "Olen selle arsti juures käinud kogu oma elu. Igati proffesionaalne ning sõbralik arst. Ei ole kunagi lahkunud tema juurest negatiivsete emotsioonidega."\nLisatud: 19.10.2011 08:13\nmannu kirjutab: "Helistasin, kohe järmiseks päevaks sain aja, väga tore arst :d "\nLisatud: 18.10.2011 11:47\nJärjekord vahel üle nädala\nAnonüümne kirjutab: "Pikk järjekord"\nLisatud: 04.12.2010 07:48\nJaga oma kogemusi teiste patsientidega ning hinda perearst Külli Bärenson teenuseid skaalal 1-5. Kommentaari lisamine ei ole kohustuslik juhul, kui perearstile antav hinnang iga kriteeriumi kohta on vähemalt 2 palli. Lehe kasutustingimustega on võimalik tutvuda siin.\nAnna Kreis , Janika Palksaar , Elina Badaljan , Ingmar Lindström , Ludmilla Tukkev , Karin Hanikat , Liidia Kalju , ...


Maa müük, Ristiküla - Flatfy.ee\nMüüa maa, Ristiküla\nMüüa maatükk, elamumaa - Tuulemäe ja Väike-Tuulemäe, Ristiküla, Saarde vald, Pärnumaa\nKrunt 3 756 m² Ümbrus: jõgi lähedal Imeilus koht otse Reiu jõe kõrgel kaldal uue kodu või suvekodu ehitamiseks. Akendest paistmas kergelt kärestikulise iseloomuga käänuline Reiu jõgi koos metsikuna mõjuvate jõeni kaarduvate puulatvadega. Siin on alati loomulikuks saatjaks linnulaul ning veevulin. Õhtusöögiks kala saab püüda otse koduõuel ja Reiu jõe looduslikke kurve tundma õppida kaldalt kanuuga seiklema minnes. Igal aastal on talukohal silma peal hoidnud siin pesitsev kurepere. Pakkumises on kaks kõrvuti asetsevat krunti koondsuurusega 3756 m²: 75601:005:0203 Tuulemäe (2737 m2, elamumaa) 75601:005:0229 Väike- Tuulemäe (1019 m2, maatulundusmaa) Tuulemäe krundil paiknesid algselt maja ja kõrvalhoone, mille vundamendid on tänaseni nähtavad, andes parema kujutluspildi hoonete suurusest. Nii on võimalus taastada uus maja ehitusalase pinnaga 136 m2 otse jõe kaldale. Kõrvalhoone ehitusalane pind on 17 m². Kõrge kallas välistab suurvee ajalise üleujutuse ohu. Väike-Tuulemäe krunt annab hea lisandväärtuse elukohale. Krundil liitumised puuduvad; elektripost paikneb piiril, seega liitumisega seotud kulud ei ole väga suured. Asub Pärnust 30-minutilise ja Kilingi-Nõmmest 15-minutilise autosõidu kaugusel Ristikülas. Pärnu-Valga maanteest 300 m. Lähedal Ristiküla bussipeatus. Kontaktivaba virtuaaltuur - kui soovid seda imelist kohta näha, kuid vaatama pole võimalik minna, teen sulle otseülekande krundilt. Palun helista ja lepime videokõne aja kokku!\nRistiküla, Kaubanduslik müük


Nädal 2: 6.01-12.01.2020 Eesti ANKis - Eesti Avatud Noortekeskuste Ühendus - Nädal 2: 6.01-12.01.2020 Eesti ANKis -Eesti Avatud Noortekeskuste Ühendus\nNädal 2: 6.01-12.01.2020 Eesti ANKis\nJaanuarist 2020 läks Eesti ANK üle 4 tööpäeva ja 1 avastus-ja arengupäeva töönädalala süsteemile. Jaanuaris toimub testperiood ning seejärel arutelu ja süntees, kuidas selline mudel edasisse tööperioodi ja noortekeskustesse sisse viia.\n7.-8.01 osaleb Eesti ANK meeskond koostöös Eesti Noorsootöö Keskusega ANK 2020 konkursi ühisseminar-koolitusel “Avatud noorsootöö ABC” Tallinnas ja Põltsamaal.\nNopi Üles projektijuht Riin Luks osaleb koosolekul projektikoolituse raames koolitajatega Tallinnas\nNopi Üles projektijuht Riin Luks osaleb Järvamaa noorsootöötajate infopäeval, kus koos ENTK esindajaga tutvustab noorsootöötaja kutse taotlemist.\nRahvusvaheliste vabatahtlike koordinaator Kadi Laaneots külastab Haljala ja Sõmeru noortekeskust, kohtudes vabatahtlike ja mentoritega.\nEesti ANK Noortegarantii tugitegevuse programmijuht Heidi Paabort osaleb TÜ Eestikakeskuse väärtusprogrammi nõukogu kohtumisel Tartus.\nNopi Üles projektijuht Riin Luks osaleb Viljandi Avatud Noortetoas sündmusel Kogukonna KoosOLEK, kus tutvustab Nopi Üles projektifondi.\nEesti ANK juhatuse liige Annely Reile osaleb NOVAT koosolekul Tallinnas.\nRahvusvaheliste vabatahtlike koordinaator Kadi Laaneots osaleb SANA koordineerivate organisatsioonide kohtumisel.\n6.-20.01 on Eesti ANKis praktikant Itaaliast Bashir Elyas. Bashir õpib ülikoolis America University of Rome rahvusvahelisi suhteid ning globaalpoliitikat. Praktikaasutuseks valis Bashir Eesti ANK põhjusel, et meie organisatsiooni kogemuste kaudu tundma õppida kodanikuühiskonna ja riigi omavahelist koostööd, välispartnerluse põhimõtteid ja valikuid. 7.01 on Eesti ANK korraldanud Bashirile kohtumise Siseministeeriumi esindajatega, Pagulasabiga, ees ootavad Eesti ANK tegevuse ja siseriiklike ja välissuhete tundaõppimine, osalemine kohtumistel riigihalduse ministri ning Haridus- ja Teadusministeeriumi asekantsleriga, koostöö tundmaõppimine kohaliku omavalitsuse ja Riigikoguga, külastus koolidesse ja noortekeskustesse.


Selleaastane Rae noortekonverents pealkirjaga „Hoiame, märkame!“ leidis aset 6. mail. Kuigi üritus ise leidis aset Rae Kultuurikeskuses, siis osalejad jälgisid üritust veebi vahendusel. Vaatajaid oli esimese päeva jooksul kokku 1066, mida jälgiti 306st erinevast seadmest.\nKonverentsipäeva avas Rae vallavanem Madis Sarik tervitustega, kes tõi oma jutus esile noortekeskuste olulisuse ja seda just ajal, mil kõik on tavapärasemast teisiti. Vallavanem kiitis ka kõiki meie valla tublisid noori, kes on distantsõppega edukalt hakkama saanud.\nKonverents oli jaotatud kolmeks paneeldiskussiooniks, mille vahel virgutati meelt vahvate vahepaladega, mille eest hoolitsesid Rae valla noortevolikogu noored, DJ Classix koostöös Ott Katteliga, Sisekaitseakadeemia, Tallinna Teeninduskool ning Tartu Ülikooli teaduskool. Konverentsi tarbeks valmistasid vahva video kunstinäitusest Vaida kooli õpetaja Eve Lumi, huvijuht Triinu Ots ning 8. klassi õpilased Arina Ostaptšuk, Eva-Lota Aava, Triine Maria Terve, Rasmus Sudi, Karl Kristof Järve, Daniel Kala, Meelis Kalmet, Trevon Lepp, Romet Raag, Rostislav Severikov, Sander Suitso, Kevin Vorsmann, Kermo Kasemets. Konverentsil osalejad said koos moderaator Märt Koikiga osaleda ka Naerujooga töötoas.\nÜksteise märkamine on oluline – mina märkan, märka sinagi. Esimeses paneeldiskussioonis oli võimalik kuulda rääkimas Helen Adamsoni koos T.O.R.E ühingu liikme Mare Parvega. Koos arutleti tugiõpilaste vajalikkuse, vaimse tervise ning koolikiusamise üle. Tänapäeval on kiusamisega keerulisemad lood, sest tänu internetile jätkub kiusamine ka pärast koolipäeva. Kiusamist ei tohiks eirata. Olgem rohkem avatud ning märgakem üksteise ümber toimuvat.\nPäeva teine arutelu keskendus keskkonnast hoolimisele ning loomadele. Antud teema üle vahetasid mõtteid Varjupaikade MTÜ nimel Carol Liaks, RMK esindaja Leevi Krumm ning Teeme Ära talgute juht Tarmo Tüür. Jutuks tuli loomade heaolu ning ökoloogiline jalajälg. Antud paneelist tasuks kaasa võtta mõte, et enne igat ostu tuleks kaalutleda ostu vajalikkuse üle ning mõelda, milline võib olla antud ostu tagajärg loodusele. Kui otsustad siiski osta, siis vaata, et pakenditest tekkinud prügi satuks prügikasti, mitte loodusesse. Kui on soov aga võtta koduloom, siis esimene valik võiks olla mõni varjupaik. Öeldi välja ka mõte: igal loomal peab olema kodu, aga igal kodul ei pea olema looma.\nKolmandas paneeldiskussioonis tehti juttu koos tegemise võludest. Antud teema üle mõtisklesid MTÜ Jututaja esindajad Kreete Juurak, Maarja-Liis Mölder ja Iris Truss ning MTÜ Mondo esindajad Janek Samberg ja Diana Tamm. Jututaja toob omavahel kokku noored ning vanad, et pakkuda tugisüsteemi eakatele. Nii toimub mõlemapoolne õpiprotsess, kus saadakse teadmisi ning kogemusi koos veedetud ajast. Mondo puutub kokku väga paljude erinevate kultuuridega ning panustavad maailmaharidusesse pea 14 riigis. Enamasti jäävad Mondo vabatahtlikud koduriiki naastes puudust tundma sellest, kuidas üksteise jaoks aega leitakse.\nRae noortekonverentsi raames tunnustatakse ka Rae valla ettevõtlike noori, noorte sõpru ning osaluskogusid. Tunnustamise eesmärk on tõsta esile, tunnustada, väärtustada ja tutvustada üldsusele Rae valla haridus- ja noorsootöö valdkonnaga seotud ettevõtlikke.\nRae valla ettevõtlik noor 2020 on Mariliis Kalinina ja Meril Kiskonen. Lugesid õigesti – see aasta oli komisjonil raske valida välja vaid üks noor ning tiitel anti välja kahele noorele. Mariliis jäi silma oma aktiivsusega Rae valla noortevolikogus. Nende aastate jooksul on tal olnud võimalik korraldada üritusi ning organiseerida kokkusaamisi mitmesuguste arutluste tarbeks. Aruteludel ülestulnud murede ülesmärkimise tulemusena on Mariliis Rae valla volikogule esitanud õpilaste olulisi murekohti, millele on Rae vald reageerinud võimaluste piires. Mariliisil ja teistel volikogu liikmetel oli eesmärgiks seatud võimaluste otsimine enda täiendamiseks rahvusvahelisel tasemel. Rae vald noorte toetajana leidis selleks ka võimaluse. Koostati täiesti uus määrus „Välisõppe stipendiumi määramise ja maksmise kord Rae valla õpilastele", läbi mille toetatakse 14–19-aastaseid Rae valla noori, kes soovivad minna välismaale üldhariduskooli või kutseõppeasutusse õppima.\nMerili puhul toodi välja, et ta veab eest ja võtab osa väga paljudest erinevatest ettevõtmistest. Ta oskab inimesi väga hästi kaasa haarata ning tööle panna. Meril mõtles välja ja algatas ülekoolilise uue sündmuse Waba(n)dus, on aktiivne õpilasesinduse liige ja oli 2019/2020. õppeaasta asepresident, kuulub kooliteatri truppi Vaba Valik, on mitmetel huviüritustel õhtujuht/moderaator, esindab kooli spordivõistlustel/loovkonkurssidel, haarab võimalusel kinni erinevatest koolitusvõimalustest ja koolitab ise oma kogemuste põhjal teisi õpilasi. Õpilasesinduses Meril panustab kohtumiste toimumisse: toob lauale erinevaid koolielu puudutavaid rõõme ja muresid, kogub kaasõpilaste arvamusi ja osaleb elavas arutelus juhtkonnaga.\nRae valla aasta osaluskogu 2020 on lavastuse „Esimene lend“ korraldustiim, kuhu kuuluvad Berit Hallik, Pilleriin Tõnisson, Lisette Malla, Emili Nilender, Anete Mooro, Eneken Riin Salong, Helerin Link, Kirsika Link, Renate Loret Laas, Tristan Pugi, Martin Valkiainen. Lavastus loodi Jüri Gümnaasiumi 40. sünnipäevaks, millega pandi ka alus uuele traditsioonile koolis. Koos loodi rahakogumise kampaania Hooandjas ning projekti lõppedes olid nad kokku kogunud kordades suurema summa, kui oli eesmärk. Üritusele kaasati ka sponsorite abi, et tänada toetajaid.\nRae valla noorte sõbrad 2020 on Merkuur, Itaaliapitsa, Ahtol AS, Nefab Packaging OÜ, Rudus AS, Hilding Anders Baltic AS, Balti Autoosad As, Puumerkki AS ja DPD Eesti AS. Ettevõtted eelkõige paistsid silma oma laialdase soovi ja huviga toetada Rae valla noorte tegemisi. Sealhulgas nii noortekeskustes, Rae õpilasmalevas kui ka laiemalt. Tore on näha, et tunnustuse saajate seas on pikema ajalisi toetajaid, auhind sai välja antud hindamiskomisjoni poolt 2020. aasta panuse eest.\nSuur-suur aitäh, et hoiate meie Rae valla noori!\nTäname kõiki kandidaatide esitajaid, komisjoni liikmeid, ettevõtete esindajaid ning Rae valla noortevolikogu liikmeid. Loodame, et järgmisel aastal on kandidaate veel rohkem, sest meie teame, et meie vallas on palju ettevõtlikke inimesi ja asutusi.\nRae valla ettevõtlike tunnustuskonkurssi võitjaid tänati noortekonverentsi tänukotiga, millest leiab klaasist meene, tänukirja ning kinkekaardi. Noortekonverentsil osalejad said tänukotid kätte oma kodukoolist. Nende kotist leiab head paremat ürituse toetajatelt. Rae noortekonverentsi korraldusmeeskond tänab ürituse ägedaid toetajaid ning sponsoreid: Maheleib, Saku Läte, Kadarbiku, Telia, Tere, Transpordiamet, Veskimati, Pusku Pusku ja Million Mindset Kirjastus. Lisaks soovime tänada veel Jüri Gümnaasiumi, Järveküla Kooli, Peetri Kooli, Vaida Kooli, Lagedi Kooli, Rae valda, Rae Kultuurikeskust, Ott Kattelit ning Television EE heli- ja videotiimi.


Paremal alaseljavalu - Artroos 2021\nParemal alaseljavalu põhjused võivad olla erinevad. Ebameeldivad aistingud on põhjustatud selgroo katkemisest ja selle degeneratsioonist. Valu ilmneb maksa, kopsude, seedetrakti organite haiguste, günekoloogiliste ja uroloogiliste probleemide korral. Rünnaku käik ja selle sümptomid iseloomustavad haigust, mille arst diagnoosib pärast uurimist ja testimist.\nEsmane valu näitab muutusi selgroos ja lihaskoes, mõnikord mõjutab protsess seljaaju närvide juuri. Teisene vorm räägib siseorganite haigustest.\nRünnakud on väljakannatamatud, muudel juhtudel on kannatused kergesti talutavad. Reaktsioon valule avaldub individuaalselt ja sõltub patsiendi vanusest ja vaimsest seisundist. Eakaid inimesi iseloomustavad radikuliidiga tõsised kannatused, ehkki muud tüüpi valuimpulsside tajumine on nõrgenenud. Psühhosomaatikaga patsientidel väheneb tundlikkus, nagu ka radikuliidi korral.\nlokaalne - tekkib alaseljas;\nkiiritamine - impulsside edastamisel piki närvilõpmeid;\nkajastub - koolikute moodustumise korral nende tekkimise koha vastas.\nKaks viimast tüüpi on ühendatud, kuna haige elund loob valusümptomi ja surub hüppeliselt nimmepiirkonda.\nEnamasti liigitatakse põhjused omandatud teguriteks, s.t. sõltuvad kahjustustest, traumadest. Seljavalu ja valud on põhjustatud prostatiidist, veresoonte degeneratsioonist, neuroloogilistest probleemidest, naisorganite põletikust ja muudest haigustest. Valulikud rünnakud ilmnevad seedetrakti haiguste, ainevahetushäirete, neoplasmide, pärast operatsiooni.\nRasked koolikud esinevad paremal iileumil ja lähevad pimesoolepõletikuga alaseljale samasse ossa. Valu täpset asukohta on mõnikord keeruline kindlaks teha.\nPeensoole patoloogia annab sageli impulsi seljale, samal ajal ilmnevad elundite talitlushäire täiendavad sümptomid.\nKoletsüstiit põhjustab koolikuid vööst ning alaselg valutab nii paremal kui ka all. Mõnikord sarnaneb rünnak apenditsiidi põletikuga.\nPankreatiidiga kaasnevad lisaks ebamugavustundele seljas ka oksendamine, muutused väljaheites, keel muutub kollaseks. Operatsioonijärgsed komplikatsioonid põhjustavad selja- ja kõhukelme valu suurenemist.\nRasvumise tõttu suureneb lülisamba koormus, sellised valud kaovad pärast kehakaalu langust meestel ja naistel.\nNakkuslik luuhaigus (tuberkuloos) tekitab vaevavat valu, mis on lokaliseeritud nimmepiirkonnas.\nLisaks suurendab lihaskoe põletik kehatemperatuuri ja valu rünnakud intensiivistuvad pärast naha ja kiudainete kaasamist protsessi.\nHealoomuliste ja pahaloomuliste kasvajate kasv mööda selgroogu provotseerib tugevat valu. Sümptomid erinevad sõltuvalt sellest, kus kasvaja asub.\nSeljavalu lokaliseerimine abaluude piirkonnas võib näidata bronhide haigust või kopsupõletikku. Kopsupõletik ei anna pikka aega valulikke sümptomeid, krambid häirivad, kui sellele lisatakse müosiit või pleuriit.\npalavik, mis ei lähe eksiteele;\nhüsteeriline köha, mõnikord õhupuudus;\nebameeldivad kipitustunded seljas, tunda sissehingamisel, köhimisel või liikumisel.\nHeli muutuste tuvastamiseks koputab arst kopse tagant. Fonendoskoobiga kuulates tuvastatakse rütmiline pragu, mis meenutab jalgade all olevat lund. Diagnoos täpsustatakse röntgenograafia abil, pärast testimist määratakse tuberkuloos.\nAlaselja parem külg valutab seedeorganite probleemidega. Ägedast pankreatiidist annab märku terav vöövalu keha selja- ja esiosas. Inimene ei saa liikuda, tal on raske end painutada, kõndida.\nNad annavad seljavalu ja valu, mis on seotud kivide ilmumisega sapipõies ja kanalites, elundi sulgurlihase talitlushäired. Rasvase maksa hepatoosiga võivad pärast elundi laienemist ja membraani venimist ilmneda ebameeldivad aistingud seljas. Maksatsirroosist annavad haiguse hilises faasis koolikud märku ja varases staadiumis pole ebameeldivaid ilminguid.\nHaigestunud soolestik edastab valu impulsse ka alaseljale, kuid sel juhul lisatakse täiendavaid sümptomeid. Mao limaskesta haavandiline kahjustus annab valu pärast toidu sissevõtmist või tühja kõhuga.\nPankreatiidist annab märku ka koolikute rünnak seljas, kui kahjustatakse sabapiirkonna kõhunääre. Samal ajal valutab vasakus hüpohondriumis, mõnikord katab valulik tunne vööga keha tagaosa ja ülakõhu.\nNeerukoolikud ilmnevad uriini liikumisraskuste ja neeruvaagna ületäitumise korral. Mõnikord põhjustab nimmepiirkonna valu neeru isheemiat, millega kaasneb kapsli venitamine. Rünnak aktiveeritakse füüsilise koormuse ajal, mõnikord öösel või hommikul puhkeasendis. Valu ilmub alaselja alla, kandub edasi kusejuhi suunas hüpohondriumi, kõhu ja reide. Sagedased tung urineerida ja koolikud kusejuhas liituda.\nPüelonefriidiga valuliku rünnakuga kaasneb temperatuuri tõus, nimmepiirkonna lihaste pinge tõus. Puusaliiges on painduvas kontraktuuris ümbritseva lihaskoe ulatusliku põletiku tõttu. Püelonefriiti ei iseloomusta müalgia varre närvide suunas.\nNeeruarterite tromboos annab märku valu alaseljas, lisaks oksendamine, kõhukinnisus, temperatuur tõuseb, veri tuvastatakse uriinis. Vererõhk tõuseb sageli, diastoolne väärtus tõuseb süstoolse väärtusega võrreldes oluliselt.\nPerirenaalne hematoom algstaadiumis annab valulikke impulsse abaluule, supraclavikulaarsele piirkonnale. Seisundit komplitseerib veenisisene verekaotus ja soolesulgus. Lülisambal ilmnevad pasta- ja lihaspinged.\nAlaselg valutab sageli selgroo düstroofia ja degeneratsiooni tõttu. Kettad saavad raskuste tõstmisel või üle painutamisel vigastada. Vaakumfibrosus eendub pulposuses oleva tuuma läbi pisarate ja ilmneb song. Lülisamba ebastabiilsus põhjustab osteofüüte, sidemete ja liigeste kahjustusi.\n80 - 85% - mittespetsiifilised valusündroomid probleemsete lihaste, roietevaheliste liigeste, sakraalsete ligamentide aparatuuri tõttu;\n10–15% - radikulaarne impulss eraldub piki närve, tuleneb juurte kokkusurumisest või lülisambakanali kitsenemisest, millega kaasneb naha tundlikkuse vähenemine ja lihaste nõrgenemine;\nKuni 5% langeb spetsiifilistele ilmingutele luude patoloogiliste muutuste (kasvajad, luumurrud), periartikulaarsete, kaugete ja liigeste struktuuride tõttu, mõnikord on lumbago seotud närvihaigusega.\nRetseptorite refleksreaktsioonid ärritusele põhjustavad lisaks kompressioonidegeneratsioonile ka valu. Valulikud rünnakud on autoimmuunsete süsteemsete haiguste ja müeloomihaiguste tagajärg.\nOsteoporoos on luude ebanormaalse kasvu tagajärg, mis on tingitud vähenenud koetihedusega kaltsiumi ja fosfori varude halvenemisest. Lülisambahaiguste korral lähevad patsiendid kliinikusse - nad ei tegele ise raviga.\nValu on seotud närvijuurte kahjustustega, mis ulatuvad seljaaju kanalist patoloogia kohas või veresoonte pigistamisel. Lülisamba sisemise kanali stenoosi iseloomustab sisemise valendiku, külgmise tasku ja selgroolülide lõhenemine. Kõhre, luu- ja koestruktuurid tungivad piirkondadesse, mis on ette nähtud seljaaju ja radikulaarsete närvide jaoks.\nSõltumata kahjustuse määrast ilmnevad sümptomid:\nvalu tulistav iseloom;\nsuurenenud sümptomid liikumisel, köhimisel;\nvalu öise une ajal;\nSeljaaju kokkusurumine viib alajäsemete halvatuseni ja tuimuseni. Stenoosi tõttu on parempoolse nimmepiirkonna seljavalu tavaline sümptom, esinemissagedus suureneb 50 aasta pärast. Kanali valendiku kitsendamine võib olla kaasasündinud ja see hõlmab selgroolülide kaare lühenemist ja nende paksuse suurenemist, selgroolüli suuruse vähenemist kõrguses.\nGünekoloogilised probleemid tekitavad alaseljavalu. Tõmbab alakõhus ja nimme küljest koos emaka müoomiga, adnexiit, vulvitis, vaagnaelundite neoplasmid.\nTingimused ja haigused põhjustavad sümptomeid:\nrasedatel naistel tekivad seljavalud, kuid valu ilmneb looduslike põhjuste tõttu ja seda selgitatakse lülisamba suurenenud koormusega;\nmenopausi korral on valud seletatavad elundite verevarustuse halvenemisega hormonaalse tasakaalutuse tõttu;\nvalu tuleneb tüdruku või naise kahtlusest, ravi viib läbi psühholoog või psühhoterapeut;\npärast aborti langeb emakas tahtmatult ja annab impulsi ristluule.\nOperatsioonijärgse taastusravi ajal areneb põletik ja ilmnevad seljavalud. Menstruatsiooniperioodil muutub hormonaalne taust, mis aitab kaasa ka ebameeldivate aistingute ilmnemisele.\nLapse kandmise perioodil saab keha stressi. Reied ja ristluu kondised liigesed on lõdvestunud, mis põhjustab valutavat valu kõigil tiinusetappidel. Ebamugavust seostatakse lülisamba sidemete suurenenud koormusega ja raskuskeskme nihkega. Valusündroomi vähendamiseks on vaja varustada keha vitamiinide, mineraalide ja toitainetega.\nRaseduse ajal tõuseb progesterooni tase kehas, hormooni kõrge kontsentratsioon viib sidemete ja lihaste lõdvestumiseni sünnituse loomulikuks leevendamiseks. Progesterooni mahu suurenemine avaldab negatiivset mõju luukoele ja põhjustab valusid, põletust tagaluu piirkonnas.\nLihaste lõdvestamine (diastaas) põhjustab valu. Laienenud emakas surub istmikunärvi, muljumine toimub, muutudes põletikuks. Kui valu ilmneb loomulikel põhjustel, ei tohiks muretseda, kuid arsti juurde mineku põhjus on tugeva ebamugavuse ilmnemine.\nHea spetsialist diagnoosib täpselt lülisambahaiguse, ehkki seda pole lihtne teha, kuna keha keskosas asub palju elundeid, mis annavad talitlushäirete korral valu.\nMüogeense valu tüüp tuntakse ära valu sündroomi palpatsiooni ja paljunemise ajal kokkusurumise ajal. Potentsiaalselt ohtlikes tingimustes määratakse kindlaks kasvaja, põletiku ja infektsiooni oht. Arst pöörab tähelepanu onkoloogia anamneesile, kaalukaotusele, kui parem külg valutab alaselja tagant rohkem kui kuu aega.\nAnküloseeriv spondüliit ja kompressioonimurd vajavad viivitamatut ravi, seetõttu on oluline varajane diagnoosimine.\nUuringute ahela esimene lüli on terapeudi kabinet, mis suunab patsiendi kitsa eriala juurde. Mõnikord teab inimene halva tervise põhjust ja läheb luumurru või ebaõnnestunud kukkumise korral iseseisvalt näiteks traumatoloogi vastuvõtule.\nNeuropatoloog tegeleb närvisüsteemi seisundi, närvirakkude talitlushäirete, neuronite vaheliste looduslike ühenduste nõrgenemise ning aju ja seljaaju põletikuliste protsessidega. Siseorganite haigusi diagnoosib gastroenteroloog, uroloog või günekoloog.\nSpetsialist välistab esialgu eluohtlikud seisundid ja määrab vereanalüüsid. Nende abiga tuvastatakse vähk, ulatuslik põletik, müeloom ja muud patoloogilised muutused. Suure tõenäosusega haigused diagnoositakse esmase füüsilise läbivaatusega, mis seisneb patsiendi üldises läbivaatuses.\nPalpatsioon viiakse läbi kõige vähem probleemsest piirkonnast ja lõpeb haige piirkonnaga. Siseorganeid tuntakse kõhukelme kaudu lamavas asendis. Arst selgitab välja ebatüüpilised valu ilmingud, liikumise mõju, lumbago olemasolu ristluus, perineumis, tupes.\nNeuropatoloog selgitab välja lamamise ja seismise asendi mõju valu intensiivsusele, muutustele sensatsiooni tugevuses roojamise, söömise ja seksuaalvahekorra ajal. Arst küsib patsiendilt puusa ja lülisamba eelnevaid vigastusi, mõõdab kehatemperatuuri ja hindab patsiendi vaimset seisundit.\nInstrumentaalne diagnostika määratakse pärast esialgse järelduse avaldamist. Levinud meetod on röntgenikiirgus, mille puhul pildil olevate kudede tihendid näevad tumedamaks, sest lase vähem kiirte läbida.\nmagnetresonantstomograafia (MRI) tajub vesinikuioonide liikumist, mille kontsentratsioon haigetes ja tervetes kudedes on erinev;\nkompuutertomograafia (CT) kasutab põiksuunalist ja kihtide kaupa kiirgustoruga pilti;\nlaparoskoopia on haruldane uuring, lõigates kõhukelme ja asetades endoskoobi seadme sisemiseks uurimiseks;\nBiokeemilise koostise pildi saamiseks tehakse üldine vereanalüüs, kasutatakse uriini ja väljaheidete uuringu tulemusi. Seroloogiliste testidega tuvastatakse veres antikehad ja antigeenid. Mikrobioloogiliste proovide abil määratakse nakkusetekitajate tüüp ja sapp võetakse analüüsimiseks sondeerimise teel.\nMassaaž südamehaiguste korral\nKopsu atelektaas: tunnused, nähud ja ravimeetodid\nParemal või vasakul küljel oleva kaelavalu tõmbamise põhjused ja ravi


Harju tänava varemete kohale kerkib hotell või restoran - Äripäev\nHarju tänava varemete kohale kerkib hotell või restoran\n09. märts 2001, 09:22\nEelmine artikkel: Viljandi raudteejaama restorani avamine lükkub jälle edasi\nJärgmine artikkel: Rahvusooper peab restoraniga kohtusõda\nHarju tänava tühja külge hoonestama hakkav firma kavatseb rajada sinna hotelli, nagu oli enne punalennukite pommitamist, kui tänava üheks magnetiks peeti tuntud võõrastemaja-restorani Kuld Lõvi, kirjutab Postimees.\nHarju tänava äärsete kruntide omanikke ühendava OÜ Gelsea tellimusel ala hoonestamisega tegeleva kinnisvarafirma Uus Maa projektijuht Andres Suurna ütles, et esialgsete kavade kohaselt on ühe võimalusena uue hotelli või restorani asupaigaks valitud sama krunt (Harju tn 40/42), kus kunagi paiknes omaaegne menurestoran Kuld Lõvi. Teise võimalusena kerkiks uus hotell Harju tänava ja Rüütli tänava nurga tühjadele kruntidele. Harju tn 40/42 krundist Raekoja platsi poole jäävad alad on aga eelkõige mõeldud korterelamute ehitamiseks. Enamiku majade esimestele korrustele on ette nähtud äripinnad. Lisaks kavatseb erafirma Harju tänava uute hoonete alla rajada kahekorruselise maa-aluse parkla. Ta lootis, et firma saab ala hoonestamisega pihta hakata tuleval aastal. Tänavaääre hoonestamisel peab erafirma kinni pidama vanalinna muinsuskaitseala põhimäärusest ning muinsuskaitse eeskirjadest, mis välistab suurte karpmajade ehitamise. Firma peab kruntide hoonestamisel kinni pidama kunagisest fassaadijaotusest ehk uute hoonete kerkimisel peavad jääma aimatavad kunagised krundipiirid. Praegu kuum Äripäevas


Edgar Savisaare ja Heinz Valgu osalusel moodustati Rahvarinde Selts - DELFI\nEile toimus Rahvarinde Muuseumis Rahvarinde Seltsi asutamise koosolek, kuhu kogunesid endised pühendunud aktivistid.\nKoosolekule kogunes paarkümmend rahvarindelast, kes 80ndate lõpul tegelesid Rahvarinde asutamise ja ülesehitamisega, seal hulgas eestseisuse liikmed Heinz Valk, Edgar Savisaar, Kostel Gerndorf, Ülo Kaevats ja Mati Hint.\n"Rahvarinde olulistest sündmustest on möödunud juba üle veerand sajandi ja seega on viimane aeg nende uurimiseks ja mälestuste talletamiseks, seda enam, et veel on meie seas olemas inimesed, kes aastaid tagasi asutasid Rahvarinde ning panid aluse iseseisvale riigile," ütles Edgar Savisaar.\n"Kui me praegu Rahvarinde ja Eesti taasiseseisvumise ajalooga ei tegele, siis millal veel? Vastasel juhul võib juhtuda nii, et mõne aja pärast ongi meie riigi taasiseseisvumise ainsaks mälestuseks Heinz Valgu kuulus lause, et ükskord me võidame niikuinii," lisas Savisaar.\nRahvarinde Muuseumi juhataja Helen Lausma-Saare sõnul on asutatud seltsi eesmärgiks koguda Rahvarinde ajalooga seotud materjali ning tegeleda Eesti lähiajaloo säilitamise ja tutvustamisega.\n"Meie noored ja gümnasistid ei ole kursis lähiajaloos toimunuga. Paraku pole nali, et õpilased küsivad mitu korda toimus Balti kett ja miks me tähistame 20. augustit," rääkis juhataja oma muuseumitöö kogemusest.\nAINULT DELFIS: Loe, milliseid väärtusi hinnates loodi Rahvarinne perestroika toetuseks


Mayday! Theresa Maylt oodatakse täna tagasiastumisteadet - Eesti Päevaleht\nBriti peaminister Theresa May on oma parteis ühe mässukatse üle elanud ja lubas tänavu ise tagasi astuda, kui Brexit on edukalt lõpule viidud. Eurovalimiste eelõhtul sai selgeks, et nii kaua talle aega ei anta. Otsustavaks sai May katse tuua Brexiti-lepe neljandat korda parlamendihääletusele. Opositsiooniliste leiboristide toetuse võitmiseks lubas May korraldada uue euroreferendumi ja tagada Suurbritannia jäämise Euroopa tolliliitu. Sellega kaotas lõplikult enda erakonna euroskeptikute toetuse. Fiasko oli seda suurem, et pakkumise lükkasid tagasi ka Jeremy Corbyni juhitud leiboristid.\nMitu valitsusliiget, nende seas siseminister Sajid Javid, kaitseminister Penny Mordaunt ja välisminister Jeremy Hunt, palusid Mayga kohtumist, kuid too keeldus. Üleeile õhtul lahkus protestiks valitsusest üks May partei juhte, alamkoja konservatiivide fraktsiooni juht Andrea Leadsom ning erakonnaliikmed hakkasid tõsiselt rääkima peaministri kukutamisest.\nEesti tuntuima Lada-entusiasti Raivo E. Tamme pikk ja valus teekond musta numbrimärgini 199


sealpool kuud ja p2ikest: september 2010\nVäikekodanlane - see on põlastav nimetus, millega ristida enesele vastumeelt inimesi. Ühtlasi saab väikekodanlasi välja naerdes anda väärtust juurde endale kui kindlasti-mitte-väikekodanlasele.\nKahjuks ei ole keegi ära defineerinud, mis imeloom see paljukirutud väikekodanlane õieti on.\nJulgeksin teha oletuse, et väikekodanlane on inimene, kes elab suhteliselt harilikku elu, kuhu kuulub tavaline peremudel (nii üksik, lahutatud, lastetu, paljulapseline kui kellega tahes kooselav käivad tänapäeval täiesti tavaliste peremudelite alla). Ilmselt on väikekodanlasel püsiv elupaik ja tõenäoliselt ei tegele üks korralik väikekodanlane millegi enesehävituslikumaga kui äärmisel juhul suitsetamine või paar laupäevaõhtust veiniklaasi-pudelit. Väikekodaniku maailm ongi väike ja sisaldab endas lihtsaid naudinguid nagu rõõm õnnestunud tööst, maitsvast kõhutäiest, hüvast rüüpest, ilusast asjast, huvitavast raamatust, tragist lapsest, kaunist laulust, mugavast kodust, toredatest sõpradest jne. Väikekodanlase kapis ei ole samuti midagi enamat kui paar tavalist, ent siiski hoolikalt varjatud luukeret.\nKui sinu elu ei vasta milleski neile parameetritele ega eksisteeri sinu elus ka neid lihtsaid väikekodanlikke rõõme, siis palju õnne! Järelikult oled...\n...väikekodanlase vastand ehk ilmselt boheemlik, ennasthävitav, sealjuures aga ülimalt andekas-vaimline ja kindlasti väga ebatavaline (no igaljuhul mitte tavaline, kesse siis tavaline tahab olla?) persoon. Lühidalt võiks öelda ka boheemlane, ent see pole võibollapäris täpne.\nMulle tundub järjest kohatum,kuidas hästirõivastatud, kerges ületoitumuses inimesed, kes oma mugavates, korralikult soojaksköetud kodudes absoluutselt turvaliste tööde ja hobidega tegelevad samal ajal teisi, täpselt sama tavalisi inimesi väikekodanlasteks sõimates.\nKui on soov väikekodanluse mädasoost välja rabeleda, siis peaks alustuseks loobuma väikekodanlikest hüvedest nagu mugav kodu, stabiilne pereelu ja eeskätt muidugi regulaarne sissetulek. Neid labaseid hüvesid asendab sel juhul aga rikkalik ning valik psühhofarmakoloogilisi aineid alkoholist alustades ja kärbseseente ning süütevedelikuga lõpetades. Ning eeskätt, kui ambitsioon on hallist massist erineda, peaks tegema midagi TÕESTI ebaturvalist ja piirepurustavat. (Repliigi korras - mugavas kodus ja turvalises sõpraderingis väikekodanluse sõimamine ei ole ohtlik ega piire ületav).Lõigata endal ntx kõrv küljest, seksida oma ülenejate\_alanejate sugulastega, magada olenemata aastaajast seal, kus uni sind juhtub tabama vms. Ja selle kõige juures tuleb olla sisukas, mõttetihe ja luua midagi absoluutselt originaalset ja kordumatut.\nVõimalik, et väikekodanluse all peetakse silmas mõtteviisi. Sellist, mis peab õigeks elu ainult omaenda väikese maailma piirides ja halvustab kõike, mis jääb sellest väljaspoole. Kahjuks aga ei ole ma kuskil kuulnud rohkem endast erinevate halvustamist, kui end väga erilisteks, andekateks ja tarkadeks pidavate inimeste suust. Tundub, et kui väikekodanlus saab iseseisvalt päris hästi hakkama, siis "mitte-väikekodanlased" vajavad väikekodanlasi nagu kariloomad tara. Et oleks millestki üle hüpata või maha trampida.\nMina olengi väikekodanlane. Mulle meeldivad olmelised mugavused, enamvähem stabiilsed suhted ja tervislikud ning pikka iga tõotavad eluviisid. Muidugi ka need lihtsad väikesed rõõmud, mis eespool üles loetud.\nSee postitus on saanud tõuget ühest Elo Vee novellikogust. Elo Vee on ühe peaaegu-geniaalse,kuid paraku traagilistel ajaoludel manalateele läinud luuletaja J.V. kahtlemata andekas kirjanikust tütar. Ilmselgelt kirjeldab ta oma andeka isa värvikat ja efektset eluviisi tühise ja rumalana ning asub oma igava ja praktilise ema poolele. Olles oma boheemliku isa vastu siiski armastav ning allaheitliku ema suhtes kriitiline.\n/... kes tavatseb ümbritsevaid, oma eluga toime tulla püüdvaid lihtsaid inimesi nimetada piiratuteks...?/ küsitakse ses raamatus ja seda küsin minagi.\nPostitaja: Sol kell 16:01 7 kommentaari:\nSügis on muutuste aeg ja ikka-jälle ka emotsionaalselt raske aeg. Ehkki ma üritan sellestki parimat võtta nagu nt. Täiesti Lastevabad nädalavahetuse-seenelkäigud (mr. Kiisi suureks õuduseks ja pahameeleks). Peaks rõõmustama laupäevahommiku üle, mil TT istub voodis ja ruigab: "Tahan kooli! Ma tahan kooli minna!!! Ei ole puhkepäev!" TT on nüüd otsustanud, et ta armastab kooli ja see on ju ometigi tore. Koolis armastatakse teda ka ning ma loodan, et see jääbki nii järgmiseks 12 aastaks.\nAga ikkagi on kuidagi üksildane, udune ja nukker olemine ning nädalavahetus maal ei teinud enesetunnet paremaks.\nMaale tuli minna, tahes või tahtmata, sest on ju See Päev ja ema ei tohi ju siis üksi jätta, vaid rõõmustada meie kohaletuleku ja-olekuga. Rõõmustatav ise küll välja ei näidanud, et tal meist sooja või külma oleks. Sellest, mis päev on, ei rääkinud me sõnakestki ja üldse on minu vennast saanud mingi See-Kelle-Nime-Ei-Tohi-Nimetada tegelane.\nTegelesime mitmesuguste maainimeste lõbustustega nagu näiteks jääkülmas lausvihmas kleepuvporiselt põllult porgandite korjamine jms ja mu ema üritas päris innukalt TT ja Piretiga mängida ning oma äärmist heaemalust ja-vanaemalust demonstreerida, nagu alati. Olgu siis pealegi, iga inimene väärib teist, kolmandat ja vajadusel ka kolmesajandat võimalust.\nMa loodan, et lubades emal oma lapselastega volilt suhelda, toimin õigesti. Loodetavasti õnnestub tal lapselastega luua mingidki normaalsed suhted, millist võimalust oma lastega tal selles elus enam pole ega tule.\nEhkki juba praegu on näha, et sellise vanaemaga, kes on harjunud raha ja asjade eest armastust ostma ning kes laste ülesässitamiseks vanemate, st. minu ja mr. Kiisi halvustamist harrastab, saame me tulevikus veel vaeva näha.\nTõesti, ei ole just kena anda lastele kommi sõnadega "sööme siis, kui emme ja issi ei näe, nemad ei luba ju teil kommi süüa, eksole." Teisel päeval ilmus emakese kõnepruuki juba isekas ja omandihimuline väljend "minu lapsed" TT ja Pireti tähistusena.\n"Mina ostan oma lastele siia kümme paari sokka! Minu lapsed ei pea siin paljajalu käima. Teie käige ise paljajalu, kui tahate! Boh-heemlased!" oli vanaema kommentaar, kui TT ja Pireti kaasavõetud kuivasokivarud lõplikult läbi olid...\nPiretile õpetas vanaemake tarkusi lasteaiaks. Kasvatajale näiteks on soovitav vastata "käi kuradile" vms. kui kasvataja sunnib last iseseisvalt riietuma.\nJa nii edasi ja ikka edasi. Aga aitab virinast. Õnneks on ema praegu ainus afektiivne, tujukas ja maailma ning inimesi süüdistav persoon minu elus ja ma loodan, et ainsaks ta jääbki. Väga jube on kogu aeg ja pidevalt kellegi hingehädades, solvumistes,draamades ja traumades süüdi olla.\nÕigupoolest on mr. Kiis ka tujukas ning afektiivne. Aga ilma süüdistava hoiakuta vähemalt. Ning see afektiivsus ja tujukus on midagi muud, see on nagu tango, mida me emotsionaalses mõttes lakkamatult üheskoos tantsime. Ebastabiilne, aga kirglik.\nMaal oli nii imelik olla. Nagu polekski mingit piiri elavate ja surnute vahel, nagu oleksid kõik olnud seal ikka veel olevad ja maapind vetrub ammukadunud sammudest.\nMul on ilmselt skisofreeniline kujutlusvõime ja üksindus võimendab seda.\nVähemalt tõime me maalt autotäie värvilisi sügisande ja ees ootab pikk üksildane nädal, ainsaks lõbustuseks lõpmatu vekkimine.\nPostitaja: Sol kell 16:07 3 kommentaari:\nMa ei ta-ha-ha-ha!!!\nOn Tiia Triinu arvamus koolist, mida ta avaldab igal hommikul ja kui meelde tuleb, siis ka õhtul. Tallinna-nädal oli suvele ilusaks punktiks ja ma arvan, et lapsed ning ma isegi hindame lõbustusi palju rohkem, kui nüüd pikemalt ka millegi tõsise ja kohustuslikuga tegeleda tuleb.\nTiia Triinu klass\nKool tundub siiski jätkuvalt tore. Kuigi võiks ju norida näiteks selle kallal, miks alles 1. septembril välja tuli, et TT klass on tegelikult liitklass. Lisaks 4 esimese klassi õpilasele on neil veel 2 tegelast IV hooldusklassist. Üks fataalse progresseeruva haigusega ratastoolitüdruk ning üks liitpuudega pime laps, kellel on enneaegsusest põhjustatud ülirasked tervisehädad.\nKuna vaat et iga teine laps maarjakoolis on enneaegsena sündinu, paneb see mõtlema meditsiinieetikale, mida minu pea ei võta.\nIgasugused double-ja triple-testid ning looteveeuuringud, mida rasedatele tehakse, näitavad ju ainult teatud riski puudega lapse sünniks. Keegi ei tea, kas need lapsed, keda riskinäitajate tõttu päris kaugelearenenutena aborditakse, on tegelikult haiged või terved. Ometi tehakse neid hilisaborte, mida võiks põhimõtteliselt ka planeeritud nurisünnitusteks nimetada,täiesti enesestmõistetavalt. Samal ajal hoitakse sügavalt enneaegsetena sündinud tittesid kõigi kaasaegse meditsiini vahenditega elus, kuigi enamasti on nad palju raskemalt kahjustatud ja eluvõimetumad, kui daunid või seljaajusongalised. Imelik on see meedikute loogika ja ilmaelu üldse...\nLiitklassi eeliseks on vähemalt see, et neid lapsi vaadates saan ma väga hästi aru, millised õnneseened me mr. Kiisiga oleme ja millist rõõmu me TT üle ikkagi tunda võime.\n3. raseduse ajal ei lasknud ma teha mingit triple-ega double-testi, seega ei tulnud looteveeuuring isegi teemaks mitte. Mõttetud uuringud. Mõnikord on ilma valikuteta lihtsam olla ja elada.\nPostitaja: Sol kell 15:01 2 kommentaari:


Nelja lapse isa: lasteaiatasu ja huviringid kallinevad üha, laste areng kannatab - Eesti Päevaleht - Arvamus\n09.detsember 2018 17:00\nNäiteks 2011. aastal, mil mu vanim laps läks lasteaeda oli Tartus lasteaia kohatasu 22 eurot. 2019. aasta algusest tõstetakse see 75 euroni.\nJätkuvalt on tartlastele mõistmatu ka see, miks reformi- ja keskerakondlik linnavalitsus leiab, et põhikool ei pea tingimata olema kodulähedane. Tartu elanikud arvavad, et peab ikka küll ja nendes koolides peab saama õpitud ühes hommikuses vahetuses.\nTarvis on laste arengu- ja terviseprobleemide piisavalt varajast märkamist ja sellist süsteemi, mis ei eelda vanematelt riigilt abipalumist, vaid abisaamise võimalused on riigi poolt juba korraldatud.\nTarvis on laste arengu- ja terviseprobleemide piisavalt varajast märkamist ja sellist süsteemi, mis ei eelda vanematelt riigilt abipalumist, vaid abisaamise võimalused on riigi poolt juba korraldatud. Üks idee on panna lastele makstav toetus sõltuma igaaastasest kohustuslikust perearsti ülevaatuse tulemusest. See oleks esmane sõel, mis selgitab, kas lapse areng on eakohane. Kui selles on puudujääke, siis piirkonna sotsiaaltöötaja teeks koduvisiidi, annaks hinnangu ja pakuks välja vajalikud toetusmeetmed.\nMärksõnad: kool lapsed lasteaed\nViie lapse ema: Keskerakond soovib Eesti ametnike paradiisi aina laiendada (64) 12.12.2018\nTõnis Mölder: Tallinn haigeid lapsi lasteaeda ei luba. Probleemi lahendaks 100% haigushüvitis (44) 27 p\nKristi Stahl: kõigile tasuta lasteaiakoha andmine teeks rohkem halba kui head (92) 9 p\nAnnela Ojaste vastuseks Kristi Stahlile: kümnendik lapsi ei käi lasteaias - ka keskklass maadleb kõrgete tasudega (23) 4 p\nJUHTKIRI | Tööjõupuuduses ettevõtjad, teie valige... (67)\nSimson: kas pole veider, Sõerd pahandab maksureformi kriitikaga sissetulekute kasvu üle (186)


Riietusesemed, mis kohtingule minnes kappi jätta - Ilu & mood - sõbranna.ee\nNeed võivad jalga sobida, kui suundud sõbrannadega tantsuõhtule, kuid kohtingul jätavad need pisut odava mulje. Ära ürita jätta endast kohe alguses liiga seksikat (või veel hullem, kerglast) muljet.\nPsühholoog ja suhte-ekspert Antonia Hall ütles, et liiga kitsaste riiete selga sikutamine võib kaaslasele näidata, et sul on liiga madal enesehinnang ning üritad tähelepanu saada valedesse kohtadesse. Lisaks pidevalt riietega sahmides jätad sa ebakindla mulje.\nLiiga kottis riided\nKa vastupidi, kandes liiga kottis riideid, ei jäta see sinust kohtingul head muljet. Liiga suured ja peaaegu seljast kukkuvad riided annavad signaali, et sa pole viitsinud eriti enda sättimisega vaeva näha. Kanna midagi, mis pisut su figuuri rõhutab ilma, et oleks liialt seksikas.\nSa ei taha välja näha nagu kõndiv reklaam. Suured firmamärgid mõjuvad pigem vastupidiselt- odavalt.\nPluuse on saadaval sadade erinevate humoorikate ja sügavate lausetega. Kohting pole see koht, kus neid demonstreerida. Sloganitega riided võivad sellisel sündmusel mõjuta pealiskaudselt.\nJäta need trennisaali. Kohtingule pandud rinnahoidjad peaksid olema seksikad, mitte vaid mugavad kodust välja astuda.


Tagavere optimistide esimesest leivateost said naerusuud\nTagavere optimistide esimesest leivateost said naerusuud (3)\nSOOJA LEIBA, MÕTELGE: MTÜ Tagavere Optimistid eestvedaja Astrid Vaba (paremal) ja leivaküpsetaja Jana Põri ristisid ahjusoojad pätsid naerusuudeks.\nLaupäeval panid hakkajad naised MTÜ-st Tagavere Optimistid kunagisse algkoolimajja tehtud ühisköögi ahju leivad kerkima ja küpsema. Leivategu uues ahjus võttis aega kaks tundi. Ahjust väljavõtmise järel “naeratasid” neli kilost pätsi meistritele vastu.\nKüpsetamismeister Jana Põri ristis pealt lõhki küpsenud pätsid hoobilt naerusuudeks. “Uus ahi vajab veel tundma õppimist. Tänased leivad küpsesid küll lõhki, aga edaspidi peame kerkimise asja läbi mõtlema,” ei jäänud Jana Põri ise laupäevase leivateoga päris rahule.\nÜhingu liikmed aga sõid ja kiitsid, öeldes, et kõige paremini läheb ahjusoe leib taluvõiga. Ent laupäeval söödi leiba kohvi kõrvale lausa kuivalt, kuna võid seltsimajas lauale panna kahjuks polnud. Tagavere optimistide eestvedaja Astrid Vaba oli ise algusest lõpuni leivateo juures, öeldes, et temagi õpib ametit. Kuigi kauplustes on pagaritoodete sortiment rikkalik, olevat kodus küpsetatud leival hoopis teine mekk.\n“Need leivad on oma talu põllul kasvatatud rukkist. Jahugi jahvatame ise. Poest ostame vaid maitseaineid – soola, suhkrut, köömneid, seemneid, rosinaid ja mida iganes,” teavitas pedagoogiks õppinud pagar. Laupäeval oli seltsi 38 liikmest leivateo kogemust omandamas kümmekond naist. Omavahel vahetati retsepte ja jagati praktilisi kogemusi. Tagavere raamatukogu juhataja Palmi Vaba oli huvilistele tutvumiseks leivaraamatuid kaasa võtnud.\nAstrid Vaba sõnul tahetakse leivaküpsetamisega ja muude toodete tegemisega kaugemas perspektiivis nii kaugele jõuda, et neid turustadagi võiks. Praegu seda teha ei saa, kuna ühisköök ootab tunnustamist. Optimistlike naiste optimismist on osa saanud ka televaatajad. Hiljaaegu näitas ETV Tagavere optimistide tegemisi Eesti rahvale. Leivategu on vaid üks osake optimistide tegevusest. Peagi hakatakse jõulupeoks valmistuma, käsitöötegijad panevad näpud nobedamini liikuma, line-tantsijad on hakkamist täis harjutamaks selle nimel, et suvisel kokkutulekul hästi esineda.\nHeakorratalgud on toredaks traditsiooniks kujunenud, nagu ka jaanipäeva tähistamine ja jõulupidu. Seltsimaja jõusaali kasutatakse talvekuudel päris aktiivselt. Tasapisi kasvab ühingu liikmete arvgi. Laupäeval oli esimest korda ühistegevuses osalemas Luki baari perenaine Kerli Treial. “Aasta aega olen hoogu võtnud. Nüüd võtsin kätte ja tulin,” ütles rõõmsameelne ettevõtja. Tagavere optimistide tegevusest pikemalt Kadi raadio saates “Külavahelood” eeloleval laupäeval kell 8. Kordussaade pühapäeva hommikul kell 9.\nLisatud: 18.11.2010 / 00:16\nEdu teile, millal kostitate laiemalt?\nLisatud: 18.11.2010 / 18:22\nIssand, kui tore! Kas nüüd on külanaiste moosid kõik valmis ja saame igal õhtul leiba küpsetama hakata?\nLisatud: 18.11.2010 / 23:36\nvähe kerkinud ja vale temperatuuriga küpsetatud:)


Põhiline·Tehniline Nõuanne·Kuidas kasutada WhatsAppi ilma SIM-i või telefoninumbrita?\nUsuti, et WhatsAppi, mis on maailmas enim kasutatud rakendusi, ei saa kasutada ilma SIM-kaardi või telefoninumbrita, see on täiesti vale. On mitmeid viise, kuidas kasutaja saab WhatsAppi seaduslikult kasutada, isegi ilma SIM-kaardi või telefoninumbrita. Siin DigitBinis mainitud meetoditel pole aga mingit pistmist seadme ühilduvusega, mis tähendab, et kõik need nipid toimivad teie seadmetes sõltumata nende opsüsteemidest.\nSelle ja veel lihtsamate sõnade valguses olgu selleks siis iPad, iPhone, PC, Androidi tahvelarvuti või mõni muu seade, millel on võime WhatsAppi käitada, ja saab nendest trikkidest kenasti ja veatult silmitsi seista. Hüppame siis ilma täiendavate abinõudeta otse lahenduste juurde.\nWhatsApp'i kasutamiseks ilma SIM-kaardi või telefoninumbrita on vähe eeltingimusi;\nWhatsApi allalaadimine seadmesse: kui teil pole seadmesse WhatsApp installitud (mis on muidugi natuke ebareaalne, kuna WhatsApp on maailma populaarseim sõnumsiderakendus), saate selle alla laadida vastavatest rakenduste poodidest.\nKontrollige selle autentsust: kui teil on juba seadmesse WhatsApp installitud, siis kontrollige, kas see on autentne või mitte. See tähendab, et see peaks olema pärit ainult WhatsApp Inc-st .\nKustutage oma number WhatsAppist: eeldame, et kui teil oleks juba WhatsApp seadmesse installitud, peate seda kasutama koos oma SIM-kaardiga. Seega soovitame teil oma numbri rakenduse desinstalli abil kustutada. WhatsApi värske duplikaadi loomiseks võite kasutada ka rakendust Parallel Space.\nInstallige see uuesti: pärast oma telefoninumbri kustutamist ja WhatsApi desinstallimist on aeg see uuesti installida.\nKuidas kasutada WhatsAppi ilma telefoninumbrit kasutamata?\nSiin on mitmesuguseid meetodeid WhatsApi kasutamiseks ilma SIM-kaardita või teie telefoninumbrita.\nRakenduse Tekst nüüd kasutamine\nEsimene ja võib-olla kõige lihtsam viis on sõnumirakenduse Text Now allalaadimine ja installimine, see rakendus võimaldab kasutajal genereerida unikaalse telefoninumbri, mida hiljem saab muidugi kasutada WhatsApi konto kontrollimiseks.\n1. WhatsApp'i kinnitamiseks rakenduse Tekst nüüd kasutamise protseduur\nLaadige oma seadmesse alla rakendus Teksti kohe\nOtsige rakendust Tekst nüüd Google Play poest.\nPuudutage käsku Install ja see on tehtud.\nOtsige App Store'is rakendust Text Now.\nPuudutage nuppu Hangi, allalaadimise lubamiseks kasutage sõrmejälge või parooli ja see on tehtud.\nInimeste jaoks, kes kasutavad arvutis WhatsApp, saavad nad alla laadida või avada Androidi emulaatori ja otsida sellest teksti Now.\n2. Avage rakendus Teksti nüüd ja märkige üles oma telefoninumber\nPärast rakenduse Tekst nüüd allalaadimist ja installimist on aeg see avada ja häälestusprotsess lõpule viia.\nPärast tavapärase häälestusprotsessi lõpuleviimist koputage oma telefoninumbri saamiseks rakendusest Tekst nüüd seadme vasakus ülanurgas asuvat 3-realist ikooni ja näete oma numbrit.\n3. Avage WhatsApp ja kinnitage oma number\nKui olete oma telefoninumbri üles märkinud, on aeg see üles panna WhatsApi seadistusprotsessis.\nWhatsApi seadistamise protseduur telefoninumbri Tekst nüüd abil\n4. Sisestage oma WhatsApp seadistusprotsessis oma teksti Now number\nKui olete jaotise Tingimused lõpule jõudnud, palutakse teil number sisestada vastavalt riigi valikule. Soovitame teil koos teksti tekstiga üles seatud number koos riigi valikuga üles panna.\n5. Oodake, kuni SMS-iga kinnitamine nurjub\nJah, sa lugesid seda õigesti. Oodake vähemalt 5 minutit, nii et SMS-i kinnitamine ebaõnnestub. Kui see on tehtud, klõpsake automaatse kõne saamiseks WhatsAppist nuppu Helista.\n6. Võtke kõne vastu ja veenduge, et teie WhatsApp kinnitatakse\nAvage rakendus Teksti nüüd ja vastake kõnele, mis teil seal võib olla. Pange tähele kinnitusnumbrit, mida korratakse automatiseeritud sõnumiga mitu korda. Seejärel sisestage lõpuks kinnituskood ja viige seadistusprotsess lõpule.\nNüüd lõite lõpuks WhatsApi konto ilma telefoninumbrita.\nGoogle Voice'i konto kasutamine\nŠokeeriv enamus teist, kuid see on tõsi. Võib tekkida olukord, kus mõlemad ülalnimetatud nipid ei pruugi teie jaoks töötada. Nii võite sel juhul kasutada Google Voice'i kontot numbrita WhatsAppis registreerumiseks.\nSelleks järgige allpool nimetatud samme;\n1. Kõigepealt registreerige ennast Google'i häälkonto jaoks.\n2. Pärast sisselogimist valige oma ihaldatud asukoht ja siis antud loendist telefoninumber.\n3. Kui olete valitud loendist telefoninumbri valinud, sisestage koodi hankimiseks oma tegelik telefoninumber.\n4. Kui olete lõpetanud, desinstallige WhatsApp ja installige see uuesti.\n5. Pange siis üles Google'i häälkonto antud number WhatsApi kinnitamiseks.\n6. Kui kontrollimine on lõppenud, saate WhatsApi kaudu oma sõprade ja perega ühenduse luua ilma tegelikku SIM-kaarti või telefoninumbrit kasutamata.\nWhatsApi kinnitamiseks olemasoleva lauatelefoni kasutamine\nKui teie telefonil on lauatelefon, saate endiselt kasutada WhatsAppi numbriteta. Selleks järgige selgelt allpool nimetatud samme.\n1. Avage oma WhatsApp\n2. Kui küsite, sisestage oma lauatelefoni number kinnitusprotsessi jaoks.\n3. Oodake, kuni SMS-i kinnitamine nurjub, oodake vähemalt 5 minutit, nii et SMS-i kinnitamine ei õnnestu. Kui see on tehtud, klõpsake automaatse kõne saamiseks WhatsAppist nuppu Helista.\n4. Pärast lauatelefonilt kõne vastuvõtmist kordab automaatne teade kontrollkoodi vähemalt 6 korda, paneb selle üles ja täidab selle WhatsAppis, et kinnitusprotsess lõpule viia.\n5. Kui olete pärast kontrollimist lõpule jõudnud, saate oma armastatud inimestega sujuvalt WhatsAppis suhelda.\nEnne kui sellesse meetodisse põhjalikult sukelduda, palume teil tagada kaks asja: -\nTe ei tohi juba WhatsApp'is registreeruda.\nKui telefonilt kinnitust küsitakse, lülitage seade lennurežiimi.\nPärast ülalnimetatud kahe eelduse tõhusat tagamist võite liikuda allpool nimetatud sammudele.\n1. Seadke seade lennurežiimi ja veenduge, et sellel pole võrguühendust.\n2. Avage rakendus WhatsApp ja alustage oma WhatsApp seadistamist.\n3. Kui teil palutakse WhatsApi kinnitust, valige SMS-i kinnitamine ja sisestage oma e-posti aadress.\n4. Niipea kui vajutad nuppu Edasta, koputa kohe ka tühistamisele.\n5. Nüüd otsige oma vastavatest rakenduste poodidest välja võltsisõnumite rakendus, laadige see alla ja installige.\n6. Pärast installimist varjab see võltsõnumirakendus teie numbrit automaatselt WhatsAppi lollitamisega ja paneb uskuma, et see on teie ehtne telefoninumber.\n7. Kui see on valmis, liikuge kohe oma postkasti poole ja kopeerige sinna WhatsApi saadetud kontrollsõnum.\n8. Lõpuks, kõige tähtsam, saatke tekstsõnum võltsnumbrile ja oletegi valmis.\nJäreldus: WhatsApi käitamine ilma SIM-kaardita või tegeliku telefoninumbriga on 100% seaduslik. Selles artiklis mainitud meetodid on ka 100% õigustatud. Kuid ikkagi, kui need ei tööta teie jaoks või kui need töötasid. Seejärel andke meile sellest teada allpool olevas kommentaaride jaotises. Meile meeldiks seda lugeda. Lisaks saate vaadata ka meie teisi kasulikke artikleid.


↑ Kursuste infolehed\nÕppejõud: Indrek Meos\nKursus toimub sügissemestril.\nKursuse läbimiseks registreeruge e-kursusele. Kursuse saab läbida täielikult e-õppes.\nE-kursuse aadress: https://moodle.taltech.ee/course/view.php?id=3896\nKursuse "võti": sophia\nProbleemide korral kirjutage õppejõule\nKursuse nimetus: Filosoofia\nAinekoodid: ICY0021 | Ainepunkte: 3 EAP | Hindamisviis: eksam\nKursuse taotlusteks on iga tudengi edenemine järgmistes valdkondades\nüldine haritus (silmaringi avarus, abstraktne ning "kastist välja" mõtlemine)\nkirjalik eneseväljendus- ning argumenteerimisoskus.\nHindamise aluseks on jooksva töö tulemused: testide ja foorumi eest saadud punktid. Kõik need tegevused on avatud kuni e-kursuse lõpuni, mis on suurelt ja punaselt e-kursusel kirjas. Arukas on siiski jaotada koormus ühtlasemalt kogu semestri peale.\nKursuse testid on jagatud neljaks: filosoofia ajaloo, filosoofia põhiprobleemide, esteetika ja algallikatestid. Kõiki teste sooritama ei pea, võite valida testid teemadel, mis rohkem meeldivad. Testi sooritamise aja valite ise. Iga testi saab sooritada üks kord, igal testil on ajalimiit, nt 30 minutit (ajalimiiti näete testil klõpsates).\nKokku võib testide eest saada maksimaalselt 63 punkti (kellel on 63 punkti testide eest kogutud, selle uued testisooritused enam punktisummat ei kasvata).\nEnne kui asute esimest korda hinnatavat testi sooritama, võiksite teha proovitesti, sest siis näete, kuidas testitegemine käib (tekstiga ristkülikud tuleb õigesse kohta "lohistada"). Oma vastuse õigsust saate kohe kontrollida, klõpsates nupul 'Kontrolli'. Et iga küsimus koosneb mitmest komponendist, siis on võimalikud osaliselt õiged vastused. Kui klõpsate nupul 'Proovi uuesti' (mis kuvatakse vaid siis, kui vastus ei ole täielikult õige), eemaldatakse kõik valed vastused. Soovi korral saate uued vastused esitada ja uuesti kontrollida. Punktid lähevad kirja siiski esimese katse eest. Teine katse on seega vaid selgusele jõudmiseks, millised vastused olid õiged, millised mitte.\nKui hinnatava testi sooritamisel tekivad tehnilised tõrked, saatke õppejõule esimesel võimalusel e-kiri. Kui pole just testi sooritamise viimase päeva õhtu, siis jõuab õppejõud kindlasti tehniliselt ebaõnnestunud soorituse tühistada ning testi saab uuesti teha.\nFoorumil saab iga kursusel osaleja filosoofilisi mõttevahetusi algatada. Foorumi tulemuseks ei ole mingi ühise seisukohani jõudmine - see ei ole konverents, millel tuleks deklaratsioon vastu võtta. Vähim, mida foorumilt oodata, on see, et mõtlete ise oma mõtted mingil teemal avaldamiskõlblikuks ning saate teada, mida arvavad kursusekaaslased samal teemal (kõik ei pea siiski oma arvamust avaldama). Lisaks õppematerjalides esitatud filosoofide arvamustega tutvumisele ja püüdele neist aru saada võib olla kasu ka kursusekaaslaste arvamustega tutvumisest ja püüdest neist aru saada. Niimoodi võib targemaks saada. John Stuart Mill on teoses "Vabadusest" kirjutanud:\n"...Inimolendil pole muud võimalust probleemi tervikuna haarata kui vaid kuulates, mida on selle kohta öelda mistahes muul seisukohal olevatel inimestel, ning uurides kõiki viise, kuidas seda probleemi võiksid vaadelda kõige erinevamad loomused. Ükski tark mees pole kunagi mingil muul moel targaks saanud ja inimintellekt on loomu poolest niisugune, et mingil muul viisil polegi võimalik targaks saada." (J. S. Mill, Vabadusest. Tallinn, 1996, lk 63)\nFoorumipostitus peab olema teemakohane ja arutlev. Kui see tingimus on täidetud, siis sõltub saadavate punktide arv omi mõtteid väljendava teksti mahust (tsitaadid ja refereeringud ei lähe seega arvesse). Miinimum on 2 punkti (100-149 sõna) ning maksimum 6 punkti (vähemalt 300 sõna). Alla 100 sõna punkte ei anna.\nSõnade arvu näete oma postituse juures pärast postitamist. Soovi korral saate oma sõnumit poole tunni jooksul muuta ka pärast postitamist.\nIgaks juhuks toon esile ka tüüpilised vead, mis tavaliselt annavad tulemuseks 0 punkti ning postituse kustutamise:\nEsitatakse referaat või ümberjutustus, omi mõtteid polegi.\nFoorumipostitus osutub plagiaadiks (olgu ta või tõlgitud mõnest võõrkeelest).\nFoorumipostituses puudub filosoofiline arutlus, sest kirjeldatakse vaid oma kogemust või esitatatakse statistikat stiilis 'ühed teevad/arvavad nii, teised teevad/arvavad naa'.\nTeksti või selle osa on loonud Google'i vm masintõlge, mitte inimene. Inimene (isegi eesti keelt halvasti oskav) ei kirjutaks kunagi nt sellist lauset: "Arnulf Rainer jätkuvalt kasutada avatud automaatne tehnikat ja pime surrealists pilt (maalis kinni silmadega), kuid arvas, et see meetod on üle ennast ammendanud."\nKokku võib foorumi eest saada maksimaalselt 24 punkti (kellel on 24 punkti foorumi eest kogutud, selle uued postitused enam punktisummat ei kasvata). Ei ole oluline, kas algatate ise uue teema või arutlete kellegi teise algatatud teemal.\nEksamihinne kujuneb jooksva töö põhjal. Testide ja foorumi eest võib koguda maksimaalselt 87 punkti. Oma punktiseisu näete e-kursuse leheküljel 'Hinded' (Haldus --> Hinded). Seal on kirjas kõik punktid, tulemuse protsent (=punktid/87*100) ning kursuse lõpus ka hinne.\nTulemuse protsendi järgi on hinded järgmised.\nHinne 5 - 91-100%\nhinne 4 - 81-90%\nhinne 3 - 71-80%\nhinne 2 - 61-70%\nhinne 1 - 51-60%\nHinneteleleht näeb välja selline (seal on ka näha, palju iga tegevus maksimaalselt punkte annab):


Sidrunikoor, kui odav ja keskkonnasõbralik puhastusvahend, mida saab mitmekülgselt kasutada - Oma Maitse - Delfi Lood\n30. aprill 2020 3 min.\nSidrunikoor, kui odav ja keskkonnasõbralik puhastusvahend, mida saab mitmekülgselt kasutada\nKui pigistasite sidrunimahla salatikastme või omatehtud limonaadi sisse, siis mida teete alles jäänud sidrunikoorega? Kui olete harjunud selle ära viskama, siis ehk paneb järgnev artikkel teid meelt muutma, sest sidrunikoor sisaldab kasulikke koostisosi, mis aitavad majapidamises loomulikult puhtust ja värskust tagada.\nSidrunikoor aitab katlakivi vastu\nSidrunikoorega saab hõlpsalt eemaldada köögi ja vannitoa kraanidele ning roostevabast terasest pottidele tekkivaid katlakiviplekke ja sadestusi, vahendab portaal Lecker.\nHõõruge sidrunikoore sisemist poolt selliste plekkide vastu ja seejärel loputage hoolikalt veega ning kuivatage. Eriti kangekaelsete plekkide jaoks võite asetada tükkideks lõigatud sidrunikoore sisekülje pleki vastu ja jätta see vastavalt vajadusele 10 minutiks või paariks tunniks oma "tööd tegema".\nSidrunikoorest valmistatud universaalne puhastusvahend\nTõhusa ja jätkusuutliku universaalse puhastusvahendi jaoks pange sidrunikoored suletavasse klaaspurki ja valage selle peale majapidamisäädikat, kuni koored on täielikult kaetud. Laske seista ca 2 nädalat. Seejärel valage vedelik läbi sõela pihustuspudelisse.\nNB! See puhastusvahend ei sobi puidu ja muude tundlike pindade jaoks.\nSidrunikoort saab kasutada loputusvahendina\nPange nõudepesumasina nugade ja kahvlite korvi paar sidrunikoore tükki, sest tänu katlakivi lahustavatele omadustele on sidrunikoor ideaalne ka loputusvahendina.\nEemaldage sidrunikoorega säilituspurkidest ja lõikelaudadelt lõhnad\nSidrunikoor sobib ideaalselt lõhnade eemaldamiseks säilituspurkidest. Lihtsalt hõõruge neid pigistatud sidruni siseküljega ja seejärel loputage.\nRaputage sool lõikelauale ja hõõruge seda sidrunipoolega, pigistades sidrunimahla kergelt lahti. Laske seista ja seejärel hõõruge harjaga puhtaks. Loputage lõikelaud sooja voolava veega.\nNipp! Tsitrusviljade, näiteks laimi- , greibi- ja apelsinikoored sisaldavad samuti kasulikke koostisosi ja neid saab majapidamises kasutada nagu sidrunikoort.\nKasutage sidrunit toidujäätmetega määrdunud mikrolaineahju puhastamiseks\nVaja läheb: Mikrolaineahju sobivat kaussi ja 1 sidrunit\nValage kaussi umbes pool klaasi vett.\nLõigake sidrun pooleks ja pigistage mõlemast poolest mahl kaussi tühjaks ning asetage ka sidrunikoored kausi sisse.\nLülitage mikrolaineahjul 3 minutiks maksimumi peale. Seejärel laske sel ahjuust avamata veel viis minutit seista.\nEemaldage ettevaatlikult kauss ja pühkige lapiga mikrolaineahju seinad puhtaks.\nKristina Madisson-Laht: suhe toiduga kujuneb paljuski lapseeas. Seda on põnev jälgida ja see pakub rohkelt elamusi! (2)


Uudised - Rosenthal ja Teder pälvisid riikliku spordistipendiumi\nMärt Rosenthal ja Johanna Eliise Teder.\nRosenthal, kes esindab klubikorvpallis Pärnu Sadama esindusmeeskonna värve, kerkis käesoleva hooaja heade esitustega ka rahvuskoondise peatreeneri Jukka Toijala valikusse ning esindas edukalt Eestit 2022. aasta Euroopa meistrivõistluste valiksarja viimases aknas. Rosenthal näitas koondise ridades külma närvi ja tabas otsustavas mängus Põhja-Makedoonia vastu kaks tähtsat kaugviset. Paf Eesti-Läti korvpalliigas on 22-aastane tagamängija tänavu keskmiselt kogunud 9 silma, 5 lauapalli ja 4 resultatiivset söötu. Korvpalli meistriliigas on tema näitajad 10 punkti, 4 lauapalli ja 4 korvisöötu mängu kohta.\nTutvu spordistipendiumi saajatega siit.


Kuidas alla laadida videoid Clipnabber alternatiivsete\n> Ressursi > alternatiive > Clipnabber alternatiiv: Lae Online Video paremini kui Clipnabber\nNoh, kui laadite videod veebis enamasti, on kindlasti teadlikud Clipnabber. Selle tarkvara, kasutajad saate alla laadida otse jooksul brauseriakna soovitud video ja toetab converter, mida saab kergesti teisendada FLV faile AVI, MP3 ja rohkem formaate. Kuid see tarkvara lahendus töötab ainult ja ainult Windows OS, mis tähendab, Mac kasutajad ei saa kasu sellest. Mac kasutajad, kes otsivad aktiivselt Clipnabber alternatiiv opsüsteemis Mac, seal on hea uudis ja imeline alternatiiv, Wondershare AllMyTube.\nWondershare AllMyTube, võib väga kergesti laadida video/muusika üle 100 video veebilehed nagu laik TV, YouTube jne ja muuta oma ühenduseta video vaatamise rohkem naudingut. Lisaks pärast soovitud video/muusika allalaadimist saate teisendada allalaetud video formaadid toetatud mobiilseadmete iPad, Blackberry, Walkman ja nii edasi... Kasutades seda Clipnabber alternatiiv, saab ka väljavõte MP3 videofailid.\nStreaming video online allalaadimise Wondershare AllMyTube on kindlasti parim valik Windows ja Mac kasutajatele. Siin on väike õpetus aitab läbi Wondershare AllMyTube allalaadimine. Esimese Lae tasuta tarkvara, kui see on alla laaditud ja installitud, seejärel käivitada rakendus menüüst start.\nLogige sisse oma lemmik videote ühiskasutussaidile, näiteks Dailymotion või YouTube. Leidke video olete huvitatud, dailymotion's kodulehel. Kui te ei leidnud soovitud video, mängida nagu tavaliselt.\nKui video hakkab mängima, te teate väike Download nupp ujuvad video üleval paremas nurgas. Kliki sellel ja valige video eraldusvõime Sahara. Kui eraldusvõime on valitud, hakkab video, allalaadimiseks.\nTe võite ka kopeerida url video ja seejärel klõpsake nupul Kleebi URL programm. Nii saate sama tulemuseni.\nKui video alla taustal, hoida ennast ajakohastada allalaadimine olekuga kasutaja võite klõpsata allalaadimine vahelehel rakenduse Avakuva. See vahekaart näitab erinevat laadi atribuute nagu aega jäänud ja töötlemise kiirust. Kui allalaadimine on lõpetatud, teavitatakse teid hüpikuga. Ka, seda vahekaarti kasutaja tühistamiseks või peatamiseks allalaadimine video.\nSamm 3 Konverteeri videod (valikuline)\nPärast seda, kui kõik allalaadimised on tehtud, saavad kasutajad juurdepääsu video Raamatukogu klõpsates taotluse esmane akna vahekaardil lõpetatud . Vaate kuvamiseks topeltklõpsake seda. Neile, kes soovivad muuta videoid teise vormingusse saate klõpsata CTeisenda nuppu paremale iga üksuse paremal. Valige soovitud vorming ja klõpsake nuppu OK edasise täitmise.\nSee on lihtsalt liiga lihtne kasutada? Mida sa ootad? Lihtsalt alla laadida ja nautida ühenduseta videod lihtne on Wondershare AllMyTube.


Segasummasuvila | Elust kudumise ja kodustega. Segiläbi. | Lehekülg 3\nPosted by: Tiina | 29. apr. 2020\nSallid, sallid …\nKuna pitsilõngade kast ajab üle (ja neid üleajavaid kaste ei ole mitte ainult 1), siis peab ju kuduma. Ja ikka rohkem, et uhkem oleks. Hetkel vahelaos palju salle ei ole, ainult kaks, aga kolmas tuleb kohe juurde. Seniks aga sellest teisest ehk sellest, kuidas sall saab untsu minna.\nJah, see sall on untsus. Jah, ma oleks saanud viimasel minutil parandada ka, aga mul läks tuju ära ja tujutuna oleks ma kindlasti veel hullema unts kokku keeranud. Ja nii ta jäi. Ingrid Rüütli kiri ja peenvillane lõng, mille ma kunagi LõngaLangi käest ostnud olin. Nende kolme keraga (300 grammi) on vist nüüd ka kõik, ainult mingid nutsakad on jäänud. Aga egas lõngapuudust ole. Peaks tegema lausa pitsilõngade ülevaatuse, siis teaks kah, mille keskel ma elan ja mida veel järgi.\nAga taas sallist. Sai selline. Kulus u 80 grammi, paar grammi peale. Mõõdud .. sellised tavalised. Ei midagi erilist.\nAh et miks siis untsu-sall? Vat sellepärast, et pitsi külge õmmeldes selgus, et ülesloomise serv oli veidi liiga tugevalt loodud ja nii tekkis pitsi õmblemisel sinna serva selline “triip”. Ei, kes sallist suurt ei tea ja otsi ei võrdle, ei saa midagi aru. Tegelt ei pruugi peale mõne teravsilma keegi miskit märgata. Aga mina tean! Aga vat enam ei haruta kah. Kui ta oma kohta elus ei leia ja keegi teda ei taha (mul omal juba ons üks sellemustriline, aga see muster meeldib mulle väga ja nii ma muudkui koon seda), siis löön või käärid sisse ja teen padjakateteks. Aga seniks las seisab ja ootab oma aega. Ega kunagi ei tea ju.\nJah, ma oleks saanud ka parandada. võtnud alustuse ripsiread üles ja kudunud teistpidi tagasi, aga egas pahameelega harutamine ka kõikse mõistlikum alati ei ole. Ma täitsa usun, et siis vinduks tema ikka veel servapitsivabalt ja jääkski ootele. Las tema siis olla. Sest egas häda ju ei ole. Venitades venis ka kenasti, ei mingeid pingeid ega kedagist. Ainult see, et mina TEAN.\nEhh mind küll …\nÕhtu maal 18.04.2020\nPosted in kudumine, Lõngajutud, Mulle meeldib ..., Mustrid, Raamatud, Sallid | Sildid:2020, haapsalusall, Ingrid_Rüütli_kiri, kevad, maal, peenvillane, piibelehekiri, piibeleht, sall, valge, villane\nPosted by: Tiina | 21. apr. 2020\nEt miski ei jääks tähelepanuta, siis need sokid ikka siia ka.\nMa võtsin kätte ja hakkasin ära kuduma lõngu, mis ootavad oma aega. Mis vähegi kõlbab sokiks, selleks ka saama peaks. Nojah, kui mõni muu otstarve ette ei jõua. Aga kuna selle lõngde leidmise ja kudumisega läheb aega, siis ilmutavad nood sokikesed end siin sedasi tasahilju. Alustuseks siis 3 paari.\nEsimesena valmisid sinised. Nood on meriinovillasest tokilõngast. Kunagi sai Helsingist Menitast toodud Grignasco lõnga Bambi, väga erinevaid värve. Enam seda vist ei toodeta. Ja nii ta seisis, kuniks ma need kaks sinist tokki ära realiseerisin. Jah, see ei ole kuigi kulumiskindel tõenäoliselt, aga kuna kootud on peene vardaga ja tihedalt, siis vast ikka natuke vastu ka paeavad. samas on lõng selline siidine. Niinimetatud tudusokid. Jalas mõnusad, ausõna. Kunagi ostes olin ma need erivärvi sinised ja muud planeerinud oma pisipojakeste kampsideks. Aga nende kudumiseni ma ikkagi ei jõudnud.\nOranžiga sokid on Teksrena jääkidest. Oranži oli kõige rohkem, sellepärast said nii kärtsud. Teiste toonidega – hall ja pruunikas – tegin kera kaheks, et mõlemasse sokki jaguks. Said ka sellised nr 40 ehk naelkast”. Kui kuskil kurdetakse, et teksrena sokid ei pea vastu, siis ma hetkel pole suurt kurta saanud. Mehed kannavad teisi saapas ja piiga ka. Ja pole veel lappima pidanud. Suur poiss ühed lõhkus ära, aga seal ei olnud kulumine teemaks, vaid jäi kuskile naelapea taha kinni jalgu lohistades. noh, nagu need vanad põrandad on, kus uksevahel liistul naelad sees. Mis parata.\nJa need valged! Vat need on minu lemmikud! Selle mustriga tuleb sokke veel. Mulle nii meeldib see lehemuster. Ja pole needki siin esimesed sellised. Muster on ühest vanast ajakirja Diana lehemustrite vihust.Ja kui hoolikalt vaadata, siis saab öelda ka, et sellel paaril on eraldi vasaku jala sokk ja eraldi parema jala sokk. Kui võtta nii, et viimane leht lõpeb suurel varbal. See valge lõng on miskine ammune 8/3 villase lõnga jääk. Sama lõnga enam pole ja tootjat ei mäleta. Aga mul on juba hiljem hangitud 8/3 kuskil, seega noid tuleb juurde. Just selle mustriga sokke. Ma seni olengi neid sellisest jämedamast lõngast teinud, aga peaks proovima ka pisut õhemaid. Eks näis mis jääke veel leidub.\nSeega sokke tuleb juurde!\nPosted in kudumine, Lõngajutud, Mulle meeldib ..., Mustrid, Sokid | Sildid:lehemuster, meriino, sokid, teksrena, valge, vill, villased_sokid\nPosted by: Tiina | 28. märts 2020\nLehtede tärkamise aegu\nMa poleks kaua aega nagu üldse miskit teinud, selline kõrvulukustav vaikus. Aga, aga see on petlik. Tegelikult on kogu muu kiire töö taga olnud kogu aeg ka miskit tegemisel. Nii on lisaks sellele sallile siin üks veel äärepitsi ootel ja üks uus sall ka kudumisel. On mõned juhuslikud paarid villaseid sokke, erinevate lõngade jäägid. Ja siis edeneb tasahilju ka see troi lõpp. Aga mis parata, kui käsi teeb haiget, siis väga usin just ei ole.\nAga nüüd siis tänasest sallist.\nToo sall pole üldse tänane tegelikult, aga täna oli ilus pildiilm. Ja siin ta siis on – ümaralehine. Vat see oli üks mustreid, millese ma armusin esimesest silmapilgust (muster on Haapsalu sallimustrite kaardikomplektist nr 2). No mõni muster kohe on selline. Sellistest ümaratest lehtedest on veel üks muster ja meeldib see ka, aga too ootab veel oma järjekorda. Igatahes üks hetk jõudis aeg sinnamaale, et kõigi muude asjade kiuste ma sellele mustrile enam vastu panna ei suutnud ja salliks tema sai. Kodus oli ka LõngaLangi juurest pärit ilusat hõbehalli meriinovillast lõnga. Õnneks. Oleks pidanud veel lõnga otsima hakkama, siis oleks idee vinduma jäänudki. Kodused varud on ses mõttes head, ei lase lõnga puudumise ettekäände taha pugeda. Ja nii ta siis tuli. Kiire mõõtmine näitab pikkuseks u 1,65 m ja laiuseks u 65 cm. Kaaluks näitas kaal u 80 grammmi. Kootud nagu ikka 2,5 vardaga. Äärepits seekord nagu Haapsalu sallil ikka. Ja tulemus on … ilus!\nMulle meeldib 🙂\nKui nüüd jõuaks tolle teise pitsiga ka ühelepoole … Aga kogu koroona ja kriisi kiuste on mul hetkel töö ees. Aga eks ma siin püüa teha, mis võimalik. Sest paraku-paraku, ka kui käsi teeb vahepeal haiget, siis ilma kudumata päev oleks nagu poolik.\nPosted in kudumine, Lõngajutud, Mulle meeldib ..., Mustrid, Sallid | Sildid:haapsalu_sall, hall, kevad, kudumine, pits, pitssall\nPosted by: Tiina | 19. jaan. 2020\nKui juba kirjutada, siis teeme ühe jutiga.\nMa ostsin kord kanga. Iseendale mõeldes. Aga minu kleidisoov ei tahtnud kuidagi kuju võtta. ja ajaga heitis piiga aina enam kangale silma. Ja siis ma läksingi seda teed, et lõin käärid kangasse.\nMarta sai kleidi. Dresskleidi. Tegelikult tahtsin ma selle teha koduseks aastavahetuseks, aga mu kaeluse katsetused jooksid kogu aeg liiva. Sai teine alguses kitsuke. Nii ma siis tegin, harutasin, suurendasin. Ja õmblesin taas, harutasin … Mu idee oli alguses veidi teisitine, sisaldas paelu ja ööse, aga kuna ma pühade ajal poodi ei kippunud, siis tuli natuke ideed muuta. See aga ei hakanud ka kohe klappima. Oleks pannud lihtsalt sooniku, poleks olnud probleemi. Aga nüüd kippus kaelus kitsuke tulema ja ma ei julenud niisama heast peast kohe kaelaava suurendada ka. Tahtsin proovida. Ja samas väga avarat “laeva” ka ei tahtnud teha. Tasakalau leidmisega läks aega.\nLõpptulemus on täitsa ok.\nKleit sai selline lihtsake. Pisut kellukas, varrukad läbi lõigatud. Otsast kroogitud. Mansetiga. Tagantjärele tarkus see, et ülevalt oleks võinud ka rohkem krookida, aga eks ma teinekord ole targem. Ma ei tahtnud neid puhvi ka ajada, aga nüüd sai krooget pisut vähevõitu. Tagasihoidlikkus ei ole alati voorus.\nAlgselt oli küll mõeldud, et varrukad võiks olla osalt roosad, aga selgus, et mu teadmine kodus olemasolevatest kangakogustest oli puudulik ja roosat oli just nii palju, et teha taskud ja kaeluse sisemine pool.\nNeiu on meil täna natuke tujukas ja naeratuse näole küsimine ei andnud tulemust. Aga selline see kleidike siis sai.\nKui mul eelmine nädalavahetuskäis külaline õmblemas, siis läks jutt maalidele. Ja nagu pildilt näha, siis on minulgi ajast, mil ma veel noor ja ilus olin (no noor olen ma praegugi …) pilte alles. Selle jutuga tuli meelde, et mul on keldris pilte. Mul oli klassiöde, kes joonistas imeliselt. Ja nii sain mina ka portree. Isegi see pildilolev kübar on mul olnud. Mingil ajal, kui pere kasvas ja eluolu läks kitsaks ja kõikjale kerkisid narid, tulid pildid seinalt maha ja jäid ootele. Tuleks uuesti raamida ja üles panna. Huvitavad leiud ju.\nJa kuna siin ennist juba oli juttu meie pisipoja naasmisest Prantsusmaalt, siis ei saa jätta tähelepanuta sedagi, et ta mõtles ka emme peale. Emme nimelt kogub sõrmkübaraid., Ma ise ei ole just suurem asi rännumees-konn, aga mul on ka vahvaid sõpru-tuttavaid, kes mu kollektsioonile vahest lisa toovad. Ja nii lisandus nüüd viimati mulle sinna ritta Lille.\nMa siin ükspäev rivistasin noid nupukesi, aga ega ma neist häid pilte ei oma. Aga mingi selline pesakond neid on. Igasuguseid põnevaid. Üks koguni Murano klaasist. Lõbus hobi on, ausõna. Ja tänud kõigile, kes mind nendega meeles on pidanud. Veidrik nagu ma olen.\nPosted in Õmblemine, Hilbud, Lapsed, Mina ise, Mulle meeldib ..., Nõel&niit | Sildid:õmblemine, dresskleit, kaelus, kleit, lilleline, Marta Liisa, sõrmkübar, varrukad\nLumevaese aja käpikud\nTalve küll ei ole, on lakkamatu märts, aga käpikuid võib ju ikka kududa. Need said alustatud küll sellepärast, et üks valge ja üks tumesinine kera jäid kogu aeg kõikjal jalgu. Miks ma nad kastist välja kaevanud olin, ja millal, seda ma ei mäletagi. Igatahes kippusid nad kogu aeg käe alla ja siis ma ükskord ühe sooniku üles lõin. Pealegi olid mu enda sõrmikutel sõrmed ka purud ja seda tuttavat, kes uued sõrmed kudunuks, mul ju ei ole. Aga igatahes nii nad alguse said ja nagu näha, siis ka “täis kasvasid”.\nKiri on Peetrist (need Saara kirjastuse kindakirjade kaardid). Mis teha, südamelähedane paik Järvamaal. Lõngad 8/2, pärit Raasikult Aade Lõngast. Vardad nr 2. Said sellised tavalised – portselanikarva. See sini-valge kombinatsioon toob mulle alati meelde Meisseni portselani, kuigi kindad on ju hoopis maavillased. Mitte sellised õrnad ja kergesti purunevad.\nKiri Peetrist, Järvamaa\nSeekordsed pildid tulevad aga üldse mitte vihmamärjast koduõuest. Meil oli Mardiga see kohe mööduv nädal väga veider – ainult kaks last ja ei mingit segasummasuvilat. Eriti veider aeg oli reede õhtu, siis olime vaat et kahekesi. Suus poiss on ju kaitseväes, väike poiss oli Prantsusmaal, piiga läks reedel sõbrannale külla ja jäi ööseks ning naasis alles laupäeval. Ning Keskmik püsis oma allkorruse mängupõrgus. Ja nii me olimegi reedel kaks lastevaba inimest. Väga veider oli olla. Harjunud ju kogu aeg segasummas olema, viimased pea 10 aastat, kui neid oli 4, on olnud lakkamatu sebimine. Aga, aga .. eile me siis läksime oma saabuvale poisslapsele lennujaama järgi südaöö paiku. Ja ikka haarad ju käpikud kätte ja teed pilti. Ja sellised nad siis said. Kodukootud ja karedad, maavillased käpikud ja läikivad torud, rahvariidetriibuga toolid ja käpikud. Kena päikesekollane tool ja käpikud. Ma ei teadnudki kohe, kus ja mida.\nJa noh, mul tuli kindatuhin peale. Tekkis ka uus algus. Mis tost tuleb, ei tea. Vaatame, kui soonik on sealmaal.\nPosted in kudumine, Lapsed, Lõngajutud, Mütsid ja kindad, Meiega juhtub alati midagi, Mulle meeldib ..., Mustrid | Sildid:8/2, käpikud, kindad, kindakiri, lapsed, lennujaam, peetri, pildid\nPosted by: Tiina | 13. jaan. 2020\nSai sügisel alustatud ja hetkel hakkab mulle tunduma, et kui “kevadine” külm mind ää ei võta, siis vast saab valmis ka. No kena oleks kui see juhtuks viimaseks troi-kudumise unniks, aga ma ise nii optimistlik ei ole. Pigem siis ikka juba vabariigi aastapäevaks.\nKuigi mulle tundub, et mul nagu aega napib, siis nende lühikeste hetkedega hakkab kehaosa troil kokku saama. Ja egas varrukad ka täitsa olemata ole. Samal ajal minu keha, st parem käsi, jälle käsib mul mitte kududa troid, vaid kui üldse kududa, siis pigem pitsi. Parem käsi, tegelikult küll osad sõrmed, kipuvad krampuma, eriti kui vaja on peente varrastega kududa (ikkagi nr 2 ja 8/2 villane lõng ja et kuulikindel ikka nime vääriks, peab see ka tihe olema). Aga eks me püüame neid kudumise hetki siin nii klapitada, et saaks kõike. Tõsiasi segi, et ühekorraga käsi ära tappes, ei pruugi järgmist mõnusat suurt tihekudumit tullagi.\nAga ilusad on nood kampsid küll. Meil on seal kursusel mõned nobenäpud, kel 1 valmis ja neidki, kel juba koguni 2. Nii et mul on mille poole püüelda. Ainus mure see, et Mardikas on vahepeal nagu kokku kuivand. Miinus 10+ kilo annab vast pärast kampsuni all ka tunda. Et äkki jääbki nagu riidepuule. Eks ma püüa muretseda selle pärast siis, kui hetk käes on. Hetkel ju enam muuta midagi ei saa. Ainult niipalju, et koon teise veel. Aga vat otsast tehes ma küll veebruariks ei jõuaks. Elly jõuaks kohe kindlasti. On ikka ilmas nobenäppe!\nTegelt on mul teise varruka algus ka olemas. Seega on puudu veel varrukad poolenisti ja siis seljaosa kuni õlani (käeaugust alates. ja siis õlad ja kaelus. Pole ju palju.\nKuna mul pitssallid ei ole veel näitamise olekus, äärepitsid puudu, siis siia veel ka ühed poolikud kindad. See sini-valge kombo mulle meeldib. No selgus, et olen ise pea et paljakäsi. Pole ju tuttavat kudujat, kes mu lagunema kippuvad sõrmikud ära parandaks. Hakkasin siis uusi tegema. Käpikuid. Hea ja lihtne muster – Peetri (Järvamaa). Ikkagi hingelähedane paik. Aga mulle näib, et kevad jõuab vist enne noid kohale …\nEelmine aasta oli mul hästi kuduvaene aasta. Ideid tuli kamaluga ja algusi ka, aga valmis ei tahtnud miski saada. See aasta algas kohe kudumise osas lootusrikkamalt. Äkki nüüd siis …\nPosted in Hilbud, kudumine, Lõngajutud, mees, Mustrid | Sildid:8/2, järva, kampsun, käpikud, kihnu, must, peetri, portselan, sini-valge, troi, valge, varras 2\nPosted by: Tiina | 21. dets. 2019\nAlati ei pea olema september, et midagi uut tahta ja teha ja vajada. Seekord sai selleks detsember. Ma olen siin vahepeal teinud aastas miskine kaks seelikut, sest piiga kasvab. Jube kähku jäävad seelikud värvlist kitsaks või siis pluusidel varrukad lühikeseks ja ülemine kraenööp hakkab pitsitama. Ju ma liiga täpselt siis teen neid ka pidupuhuks passivaid asju. Trikooga seda probleemi ei ole.\nJa nii ma otsustasingi teha uue kas just komplekti, aga seeliku ja pluusi.\nPluusist. Uus valge sai juba sügisel tehtud, seepärast sobrasin veidi kangastes, et millest siis seekord. Oli ka ilusat valget, millele on tikitud lilled. Oleks ju võinud mängida pisut romantilisemal lainel. Aga, aga … Mingi ajahetk olen ma ostnud kokku terve rea neid lõimesuunas venivaid (triip koesuunas) särgikangaid. Oli helesinist ja rohelist, on kärtskollast ja türkiissinist, on roosat ja valget. Midagi oli veel. Ja siis jäi näpp pidama meetrisele roosale tükile. See on piisavalt hele, et sõltuvalt taustast tunduda valge. Piiga küll roosat ei armasta otsesõnu, aa selle valikuga oli ta päri. Ja siis läks see sügisene lõige taas loosi. Niipalju oli, et ma lihtsalt libistasin pisut laiusi ja pikkusi juurde, et kui ma teen miskit juurde, siis püsiks see asjake ikka valikus ka uuel aastal. Äkki isegi aasta pärast. Selg on piigal hästi nõgus, seepärast tegin seljale sissevõtted. Näeb kobedam välja kui see seelikuvärvli kohal kõrguv puhv. Nööbid aitas valida Texlini töökas pere Veerennis. Seal on ju selline valik, et võtab silme eest kirjuks. Ja või sa siis kohe õige leiad. Minu roosade peale kirtsutatigi nina ja leiti see õige .. istuvad nagu valatud.\nSeelik on mingist suvalisest Abakhani kaaluvillase kasti kangas. Tükk oli suur ja ma saan sealt veel omale ka miskit. Olengi ammu sellist tavalist kellukat tahtnud, selleks see ostetud saigi. Nüüd siis piigale selline lihtsake – lihtsalt väike kellukas.\nNo need ruudud kokku oli väljakutse ja ega see õnnestunudki. Vaatad kangast, oleks nagu ühtlane ruut igast küljest, aa siis on ikka kuskil mingi nihe neis kriipsudes ja no ei tööta mu lahendus. Aga jäi nagu jäi. Mulle meeldib. ma seekord tegin nii, et lasin värvlisse kummi sisse. Siis vähemalt kohevarsti ei pitsita. Vat päris ainult kummikanaliga seelikut pole ka tahtnud teha. Eks näis, mis järgmisega saab.\nPildid on enamuses tehtud ürituselt tulles, sellest pisuke korts. Aga seelik on hea. See ei kortsu suurt.\nJa see pühadeaeg on ilus! Ma lasin seekord panna mehel ja piigal niipalju mune külge, kui tahtsid. Kõik need vanad suured ja klaasist ja siis moodsama aja mittepurunevad. Juudi jõulupuu 🙂 Aga las tema olla. Näebki lustakas välja.\nPosted in Õmblemine, Hilbud, kangad, Lapsed, Mulle meeldib ..., Nõel&niit | Sildid:jõulud, kangad, lapsed, Marta Liisa, nööp, pluus, seelik, triibud\nPosted by: Tiina | 12. dets. 2019\nKui aeg kipub käest kaduma\nJuba oktoobris, isadepäevale mõeldes, küsis üks neiu minult oma pisitütrele dressipluusi. Asi oli nii, et issile leiti poest ja issi oli visanud õhku mõtte, et võiks olla pisitütrega ühtekad. Samasugust ja sama värvi aga poes ei leidunud. No Tiina on ju ikka olemas, asi see dressikas siis tekitada. Kangas sai õiget tooni, aga soonikud mitte päris. Ja nii siis ma treisingi lisaks suurele poe dressikale sama värvi pisikese variandi ka juurde.\nDressikangas ja soonikud Riimetex. Ma tean, et issi ja tütre dressikad said pärast veel ka kirjad rinnale, aga neid ei teinud enam mina.\nKuna kangast oli ostetud rohkem, siis pakkusin välja, et võin ülejäägi püksteks teha. Lubatud ja tehtud need püksidki said. Pisikese kombineerimisega isegi kaks paari. Kokkuleppel emmega sai lisatud dressikale pisut pikkust arvestades piiga praeguse pikkusega. No siis saab asja ikka kanda ka. Ja püksetele tekitasin ka soonikutega pisut säärtele pikkust juurde.\nÜldine suurusnumber sai 80-86. Aga ma arvan, et käib ka kauem.\nMa loodan, et piigale ka meeldivad. Öökullid emmele küll meeldisid 😉 Pükste pildistamise päeval puudus kaunis päikesepaiste. Kohe näha, pilt on kuidagi värvilt tuhm. Aga ta, sunnik, ei tule ju kutsumise peale välja.\nTegelikult on vahepealsesse aega mahtunud ka kaks kleiti. Küsiti üht, aga ma tegin siis selle teise, mida kleidikandja ise oli juba alustanud ka valmis. Masinad olemas ja niidid peale, mis siin ikka. Sedakorda on lõige kleidiomaniku valitud ja ajakirjast väljagi võetud. Ajakirjaks Burda 9/2019. Kangas on dressikangas, kauplus Solveig. Kuidagi hästi mõnus ja siidine. Ja ilus. Üldse ei ütleks peale vaadates, et dressikangas. Ajakirjas olnud vööst tekitasime taas kleidiomaniku soovil teistsuguse variandi, pitsiga pealt. seotud on vöö seljal. See lõige mulle täitsa meeldib, teeks omale ka midagi taolist. Aga ma pole üldse kindel, et suure inimese seljas see kleit nii kena oleks.\nJa veel enne oktoobri lõppu said kaks püksipaari ka valmis. Pidi tulema ka kolmas ja neljas juba mu oma piigale, aa siis lõi mind üks kurb sündmus korraks jalust ja nii ta vinduma jäi. Eks ma tegutsen nüüd edasi. Vaikselt juba asjad edenevad. Ainult kirjutamine ei edene 😉 Aga varsti tuleb lisa, uskuge mind.\nPosted in Õmblemine, Hilbud, kangad, Lapsed, Nõel&niit | Sildid:õmblemine, dressipluus, isadepäev, kleit, lapsed, püksid, softshell, trikotaaz\nPosted by: Tiina | 15. nov. 2019\nKuu ja peale vaikust\nIsver, võtab õhku ahminma kui ma vaatan, et viimati olen siin viibinud miski septembri lõpus. No aga ma ju ikka teen miskit?\nEt vähemalt korrakski vaikimist katkestada, siis ühed taskud. Jakk sai alguse juba millalgi kevadel. Või oli see möödunud talvel? Ja siis jäi seisma väga rumalal põhjusel. Ma tahtsin voodrit, mida ma ei leidnud kuidagi. Värvi st. Ja siis ma ikkagi tegin oma soovidega kompromisse ja valisin olemasolevaist toonidest voodri ja sain asjaga ka edasi minna. Igatahes on taskud olemas ja nüüd peaks asi ka ikkagi lõplikult kokku saama.\nSee taskuava sisselõikamine tekitab mus ikka veel teatud kõhklusi. Seekord läks absoluutselt ilma viperuste ja harutamiseta. Eks ta harjutamise asi ole. Ja aja küsimus. Kui ikka miski ei torgi tagant ja saab rahus teha, siis sujub asi ka paremini.\nAlustuseks üks pisike detailide pilt. Siis natuke tööd ja siis juba valmis tasku. Aga oma telefoni pildistades näppides olen ma nüüd piltidega midagi teinud. Asi ei tundu päris õige. Aga ega ma neid etapipilte enam uuesti teha ei saa, seega järgmine kord paremini. Igatahes on nüüd lootust, et asi saab kord ka valmis.\nMa võtsin eelmine talv ette ja hakkasin kodust kangamajandust nö läbi töötama. Kuna neid kangaid jagus, siis sai ühtteist välja lõigatud. Sealt ka asjad, mis peaks nüüd riburadapidi valmis saama. Miks nii kaua aega võtab? Vaat minu enda viga. Mitu tegemist korraga ja leiva toob lauale siiski tõlketöö. Ja vahepeal tahaks ju headele inimestele sokke-salle ka kududa. Ja siis jälle tahab keegi teine miskit õmmeldut. Või vajavad lapsed. Ise jääd ikka viimaseks. Vähemalt mina küll. Õnneks olen ma enamvähem oma formaadi säilitanud. seega väikseks asjad ei jää. Nojah, vahel on vaja ühel hetkel pisut pisendada, aga see on enamasti ikka võimalik. Seega olgu kuis on, rõõmus tuleb olla siis, kui ikka miskii liigub. Kuniks on ideid ja tahtmist.\nNo tegelikult on muid asju ka ikka tehtud. Ikka dressi ja softshelli. Aga sellest juba teine kord.\nPosted in Õmblemine, Hilbud, kangad, Meiega juhtub alati midagi, Mina ise, Nõel&niit | Sildid:õmblemine, hall, iseendale, jakk, liist, raamitöödeldud, tasku, vooder\nPosted by: Tiina | 28. sept. 2019\nTriiksärk Kõige Kallimale\nMa meelega jupitasin need viimase aja tegemised erinevateks kirjatükkideks. Igas tegemises on oma iva ja erinev sisu, seega jäi ära tervikuks sidumise vaev. Vast ei panda pahaks. Kuigi jah, pidu oli üks.\nKuna see särk kuulus ka teemasse “pidu”, siis peo teema jätan ma eelmise kirjatüki juurde. Lisan vaid niipalju, et kui sa sageli väljas ei käi, veel enam sellises rõivas, siis võib juhtuda et minnes avastad, et kapist polegi miskit võtta. Viimatised viigipüksid osutusid Mardile pisut kitsaks. Särgid, millega võinuks pidusse minna, olid ka kitsukesed. Vat neid igapäevaseid kannad pidevalt ja need ei valmista üllatust kitsenemise või avardumise näol. Aga kui kord aastas vaja miskit, siis võib imeasju juhtuda. Ja nii me leidsimegi, et ei olnud ei pidust pintsakut ega triiksärki. No pintsaku jaoks ei jagunud aega ja kanga kohapeal laiutas ka tühjus. Triiksärgi jaoks oli vähemalt kangas olemas aastast 2015, kui sai meesterätsepas särki tehtud ja Itaaliast üks neiu särgikangaid tellis. Ilus selline, ja hästi mõnus kangas. Särgilõike osas ma ajakirjale lootma hakata ei tahtnud, aga aja kokkuhoi mõttes võtsin 2015. a koolis tehtud lõike. Mehe mõõtudes on toimunud küll teatud nihked, aga mõõdulint väga drastilisi vahesid ei näidanud ja nii proovisime selga toonast särki ja ma püüdsin väljalõikamisel arvestada selle kitsaskohtadega. Nii oli vaja õlgadele pisut avarust juurde ja kaelakaar/krae tahtnuks ka olla avaram. Lisasin mõned sentimeetrid silmaga nähtud kitsaskohtadesse ja lõikasin.\nPiltide ajaks oli jõudnud pidu staadiumisse, kus nii mõnigi nööp oli lahti ja lips lõdveale lastud. Kaelus/krae käib ikka kenasti kokku. Päriselt ka.\nTagantjärele tarkus on see, et oleks ikka võinud ka uue konstruktsiooni teha. Oleks vist jõudnud küll. Eks ma järgmiseks särgiks teen ka – särgiideid mul jagub. Nii lahe tegemine ju!\nIgatahes on särk seest puhas – ei mingit overlokki. Kuidas? Varrukakaare õmblusvaru pisut suurem ja sellega katab kehaosa ja varruka ühendusõmbluse ÕV. Seejärel varruka seljaosa ja seljadetaili laiema õmblusvaruga pika õmblusvaru varrukasuust allääreni. On natuke selline läbi “ussi emmi õmblemine”, aga saab hakkama.\nMa kasutasin taas ära oma ilusad “Kapellenschlitz” varrukalõhikud. Olen küll otsaga saksa keeles sees, aga vat sellele ma ei oska spets nimetust pakkuda. ka rõivaste piltsõnastik räägib ainult mansettidest ja varrukasuudest, ei täpsusta. Või ma lihtsalt ei leia õiget asja? Las siis jääda iseloomustamaks see saksa keelne mõiste. Panen siia rea pilte tegemise järjekorras. Selle juures on üks si, mida ma pean alati hoolikalt jälgima – et lõhi avaneks nö tahapoole. On juhtunud, et olen teisipidi teinud ja sis sai harutada ja ümber teha. See kangas aga väga harutamist ei armasta.\nSedakorda olid ka õiged valged nööbid kodus olemas, ei olnud kollakad, kuigi eraldi vaadatuna tunduvad valged.\nVarrukalõhik ja mansett\nIgatahes selline ta sai. Mulle meeldib. Paarile veale vaatamata mehel ka. No viga pole õige päris. Iga hetk kui tahtnuks ei saanud proovida ja nii on mõnel pool seda avarust kas palju või vähe. Veidi.\nTaust on pildistamiseks ekstra valitud. No ega ma enne minekut ei teadnud, et nii läheb. Aga kui ma seda panood nägin, siis teadsin, et selle võiks taustaks võtta. Vähese kunstliku valgusega ei ole ma just kõige osavam jäädvustaja, aga ikka parem kui üsnaühti.\nPosted in Õmblemine, Hilbud, kangad, mees, Mina ise, Mulle meeldib ..., Nõel&niit | Sildid:õmblemine, Mart, mees, mehele, pidu, särgikangas, triibud, triiksärk, valge


Minister kutsub üles tagama ööpäevaringset lastehoidu - Uudised - Lõuna-Eesti Postimees\nMinister kutsub üles tagama ööpäevaringset lastehoidu\n24. märts 2020, 8:57\nRahvastikuminister Riina Solman juhtis minister tähelepanu lasteaia kohatasust vabastamise vajalikkusele majanduslikult keerulisel ajal. Samuti peab ta praegu vajalikuks ööpäevaringselt avatud lasteaedu.\nRahvastikuminister Riina Solman saatis pöördumise Eesti Linnade ja Valdade Liidule, kutsudes Eesti omavalitsusi üles tagama koroonaviirusega võitlevate eesliinitöötajate lastele vajadusel ööpäevaringne lastehoid.\nLisaks juhtis minister tähelepanu lasteaia kohatasust vabastamise vajalikkusele majanduslikult keerulisel ajal ning vähekindlustatud perede lastele koolilõuna kättesaadavaks tegemise olulisusele.\n"Koroonaviiruse puhanguga võitlemisel vajavad paljud eesliinitöötajad, kes töötavad 24 tunni pikkuste vahetustega, ööpäevaringset lastehoidu. Kui lapsevanem hoolitseb meie kõigi tervise ja julgeoleku eest, ei peaks ta oma lapse pärast muretsema. Selle koorma saame nende õlult võtta koos kohalike omavalitsustega," nentis Solman.\nValitsus palus koroonaviiruse levikuohu ja selle tõkestamise vajaduse tõttu jätta lapsed võimalusel lasteaiast koju. Omavalitsused on seni kohaldanud erinevat praktikat seoses lasteaia kohatasu ja lahtiolekuaegadega. Samuti on erinevad koolitoidu kättesaadavuse võimalused. Suuremad omavalitsused nagu Tallinn ja Tartu on teada andnud, et vabastavad lapsevanemad eriolukorra ajal lasteaia kohatasust.\n"Tean, et mitu omavalitsust on juba vajalikke samme astunud, et tagada praeguses eriolukorras lastehoid ja vähekindlustatud perede lastele soe söök. Need omavalitsused on teistele hea eeskuju. Praegusel keerulisel ajal on oluline ühte hoida ja tagada perekondade turvatunne ning laste heaolu. Loodan väga kõigi Eesti omavaltsuste koostööle lastega perede toetamisel," märkis Solman.\n"Distantsõppele üleminekul on paljud vähekindlustatud perede lapsed jäänud siiski ilma oma ainsast soojast toidukorrast päevas. Et ka nendele lastele kasvamiseks vajalik täisväärtuslik toit tagada peaksid linna- ja vallavalitsused korraldama vähekindlustatud perekondade lastele koolilõuna kohale toimetamise ning võimalusel kättesaadavaks tegemise," lisas minister.\nUUS TELEKAVA ⟩ Kriis keeras Kanal 2 kevadprogrammi pea peale Loe artiklit\nGraafikud ⟩ Lisandus 70 uut diagnoosi, 48 inimest haiglaravil (56) Loe artiklit\nPostimehe analüüs: kriisi juhtimise esimesed kaks nädalat (11) Loe artiklit\nReinsalu: hädaolukorras võidakse piirata inimõiguste konventsioonis tagatud õigusi (10)\nSaaremaal tuvastati COVID-19 veel 22 hooldekodu elanikul ja kolmel töötajal (52) Loe artiklit\nDigikultuur. Sotsiaalmeedia – täiuslik või täiesti rikkis? Loe artiklit


Epp Maria Kokamägi tõi raamatukokku säravat valgust - Tänane leht\n6. veebruar 2020, 7:33\nEpp Maria Kokamägi rääkis Tartu ülikooli raamatukogus näituse avamisel oma loomingust. FOTO: Margus Ansu\nKunstnik Epp Maria Kokamägi ja Tartu ülikooli raamatukogu direktor Krista Aru istuvad tihti koos eesti rahvuskultuuri fondi nõukogu koosolekutel. Ühel kohvipausil tegi direktor juttu, et raamatukogus on hea näitusesaal, ja kutsus kunstniku sellesse oma näitust tegema. Nüüd ta tuligi.\nDirektor Aru rääkis väljapaneku avamisel, et Kokamäe piltidelt paistab headust, soojust ja valgust. Kunstnik pani näituse pealkirjaks «Läbi aastate» ning tõdes avamisel, et saal on tõesti üllatavalt hea ja et selles on sobiv valgustus.\n«Siin on suurepärane näitust teha, ruumi ja õhku on palju,» ütles kunstnik. «Mulle meeldib ka seinade tonaalsus, üks on valge ja teine on tumehall. See annab ideid tööde seinale paigutamiseks. Ma ei olnud siin varem käinud ja mulle oli suur üllatus, et on olemas selline saal.»


Taani firma sai spämmi saatmise eest 800 000 krooni trahvi - Äripäev\nTaani firma sai spämmi saatmise eest 800 000 krooni trahvi\n21. jaanuar 2004, 14:56\nEelmine artikkel: Leedus konfiskeeriti rekordkogus võltseurosid\nJärgmine artikkel: Merrill Lynch teenis rekordkasumi\nTaani firma sai suurel hulgal tellimata reklaami saatmise eest umbes 800 000 Eesti krooni suuruse trahvi.\nÜle 15 000 faksi ja elektronkirja saatnud firma süüdimõistmine on juba teine süüdimõistmine 2000. aastal vastu võetud spämmivastase seaduse alusel, vahendab Postimees agentuuri AP teadet.\nKohus tuvastas ka, et TeleRingen Aircom eiras mitmeid Taani tarbijakaitseorganisatsiooni korraldusi lõpetada soovimatu reklaami saatmine. Kuivõrd firma korraldustele ei reageerinud, kaebas riigi tarbijakaitseamet TeleRingen Aircomi kohtusse. TeleRingen Aircom on teatanud, et neil ei ole kohtuotsuse kohta kommentaare. Viimastel kuudel on rämpsposti saatmine Skandinaavias suurenenud juba 50 protsendini kõigist saadetud e-kirjadest. Praegu kuum Äripäevas


Poliitiline noorteorganisatsioon pole broilerivabrik – Anti Haugas\nPosted on September 4, 2016 October 4, 2016 by Anti Haugas\nPoliitiline noorteorganisatsioon pole broilerivabrik\nIlmselt on kõigile tuttav Indrek Tarandi nägemus erakondade noortekogudest kui broilerivabrikutest, tegelikkuses on need aga heaks täienduseks kooliharidusele ja kasvatavad noortes huvi poliitika vastu.\nKirjeldus «poliitbroilerid» on vaimukas ning saab omaette broilerit ning kõiki tootmisprotsesse ette kujutades vuntsi muheleda. Ei pane pahaks, saab ka ise sel kulul nalja tehtud. Nõukogude ajal nimetati poliitilist noorteorganisatsiooni komsomoliks ja see tagas kommunistlike noorte järelkasvu. Vabas Eestis kannavad noortekogud demokraatliku ning eetilise riigijuhtimise järjepidevust.\nKirjutan noortekogu tegevusest just läbi Reformierakonna Noortekogu peasekretäri silmade, ent ka teistel organisatsioonidel on struktuur ning tegevused suhteliselt sarnased.\nMida teevad noortekogud?\nNoortekogud koosnevad üldiselt noorteklubidest, mis paiknevad maakonnakeskustes ning suuremates omavalitsustes. Koondavad sarnaselt mõtlevaid ning entusiastlikke inimesi. Klubide tasandil on peamiseks kokkusaamise ajendiks klubiõhtu. Korraldatakse koolitusi, debatte, kutsutakse esinema poliitikuid, ühiskonnategelasi, ettevõtjaid, kultuuritegelasi. Arutletakse ka oma piirkonna ning riigi tasandi poliitilistel teemadel, mõeldakse kaasa ning vajadusel öeldakse sõna sekka. Just see on poliitilise noorteorganisatsiooni üks suurimaid eeliseid huviringide ees.\nOn lihtne saada ning leida kontakti tegelike otsustajatega. Paljud noortekogude liikmed kandideerivad ka ise nii kohalike omavalitsuste kui riigikogu valimistel ning löövad kaasa valimisprogrammide ning omavalitsuste eesmärkide loomisel ja sõnastamisel.\n2013. aastal kandideeris Reformierakonna nimekirjas üle 120 noortekogu liikme, kellest 25 osutusid valituks. Noortekogud on vastukaal omavalitsuste vananevatele kollektiividele. Noored näevad kodukoha elu teise nurga alt ja arvestavad enam noortega. Nendega, kelle õlul lasub kümne aasta pärast elu edasiviimise raskus.\nMida varem hakkab inimene muret tundma tuleviku pärast, seda suurem on ka tõenäosus, et tulevikus soovitakse ühiskonnale midagi tagasi anda. Ei mõelda vaid «mida saab riik teha minu jaoks», vaid mõeldakse «mida saan mina teha riigi heaks». On loomulik, et igast endisest noortekogu liikmest ei saa poliitik, tegelikult saab päris vähestest. Paljudest saavad edukad ettevõtjad ja ühiskonnategelased.\nKuulumine noorteorganisatsioonidesse on ideaalne täiendus kooliharidusele. Kui kool õpetab meid mõtlema, annab taustateadmisi, siis noorteorganisatsioonides saab seda kõike rakendada. Inimesed õpivad enda ning oma seisukohtade eest seisma ja eesmärkide nimel võitlema. Arendatakse sotsiaalseid ning diplomaatilisi oskusi. Nähakse, et elus ei ole kõigel ainult üks õige vastus ning 1+1 ei ole alati 2. Näen oma silmaga pidevalt, kuidas inimesed iga nädalaga arenevad ning elus edasi liiguvad.\nNoortekogude tegevust juhib üldjuhul üle-eestiline juhatus. Reforminoortes tegeleb juhatus lisaks noorteklubide abistamisele ka välis- ning siseriikliku poliitikaga. Loome ning hoiame kontakte Euroopas asuvate noorteorganisatsioonidega. Õpime üksteise praktikatest ning seame ka ühiseid eesmärke Euroopa Liidu tulevikku puudutavatel teemadel. Liberaalsete noorteorganisatsioonide katuseorganisatsiooniks Euroopas on LYMEC. Kaks korda aastas toimuvate kongresside raames esitavad noorteorganisatsioonid resolutsioone. Vastuvõetud resolotsioonid jõuavad Euroopa Parlamendi liberaaldide fraktsiooni, ALDE-ni.\nReforminoored on viimastel aastatel hoidnud üleval Balti riikide julgeolekut puudutavaid poliitilisi teemasid. Elu on näidanud, et LYMEC’il kaasa löönud noorpoliitikud langetavad tulevikus otsuseid ka Euroopas. Olgu näitena välja toodud kasvõi Taavi Rõivas või Carl Haglund. LYMEC on väljundiks ka organisatsioonidele, kelle kodumaal isikuvabadusi piiratakse teisitimõtlejaid taga kiusatakse.\nTark mees Platon on öelnud kunagi: «Häid mehi, kes ei huvitu poliitikast, karistatakse sellega, et neid hakkavad valitsema neist halvemad mehed». Kutsun kõiki Eesti noori üles julgelt Eesti poliitilises elus kaasa lööma.\nNext PostNext Jagamismajandus vähendab ökoloogilist jalajälge