Aus linlane leidis Balti jaamast kilekoti priske rahasummaga - DELFI\nAus linlane leidis Balti jaamast kilekoti priske rahasummaga\nAus linnakodanik leidis Balti jaamast kilekoti, milles oli 4500 euro väärtuses raha ning toimetas selle mupo abiga omanikule.\nMunitsipaalpolitsei ameti kesklinna tugipunkti tuli kodanik Svetlana G, kes oli Balti jaamas asuva ostukeskuse trepilt leidnud kilekoti koos suure summa rahaga. Raha oli pakendatud ümbrikusse ning üleandmis-vastuvõtuaktiga tuvastati sellest 3715 eurot ja 55300 vene rubla.\nMupo ametniku sõnul oli ümbrikule vanema inimese käekirjaga kirjutatud HIINI 10 KORTERIÜHISTU. Lisatud oli ka numbrite kombinatsioon, mis võis viidata ühistu pangakontole. Kuna käekiri oli raskesti loetav, asus ametnik kontrollima äriregistris olevaid sarnaseid aadresse, kuid ei leidnud ühtegi seost. Käekirjast võis arvata, et tegu on vanema ning venekeelse inimesega, seetõttu otsustas ametnik proovida viimasena ka Niine tänava versiooni.\n„Niine 10 korteri ühistu oli registris olemas ja võtsin ühendust kõigi ühistu juhatuse liikmetega. Uurisin, kas nende majas on lähiajal midagi juhtunud ning kas on teada antud mõnest rahakaotusest. Vestlesin ka majaelanikega, kelle sõnul elab vanem vene rahvusest naisterahvas Valentina, kes käib tihti tütre juures Venemaal ja kes juulikuus sinna sõitis,“ selgitas mupo kesklinna ametnik.\nMajaelanike sõnul kannatab vanem naisterahvas mälukaotuse all, kes tihti kas kaotab või temalt varastatakse asju. Ühele naabrile meenus, et eelmisel nädalal väitnud Valentina, et temalt olevat varastatud suur summa raha. Ühistu juhatuse sõnul oli vanamemmel olnud kopsakas üürivõlgnevus, mille ta äsja tasus ning seejärel tütre juurde Peterburgi sõitis.\n„Ilmselt kaotas vanamemm oma raha raudteejaamas,“ selgitas ametnik, kes uuris välja memme tütre telefoninumbri ning temaga ka ühendust võttis. Jutuajamisest selgus, et vanamemme väitel oli tema Niine tänava korterist kaduma läinud suur summa eurosid ja Vene rublasid. Küsimusele, kus memm raha hoidis, teadis tütar, et tema teada asunud raha ümbrikus. Kuna tütar ei viibinud helistamise hetkel kodus, lepiti kokku, et tütar helistab tagasi pärast emaga vestlemist.\nPolitseist kontrollimisel selgus, et juuli alguses oli registreeritud väidetav rahavarguse juhtum Valentinalt.\nVeidi hiljem tuli kõne Peterburist ja vanamemme küsitledes selgus, et memm oli tõesti viibinud Balti jaama ostukeskuses, kus tal hakanud halb ning kukkunud. Inimesed olevat osutanud talle abi ning toimetanud memme koju Niine tänavale.\n„Ilmselt kaotas memm oma raha just sel hetkel ning pärast koju jõudmist avastas raha puudumise ning helistas politseisse. Kuna memm ja tema tütar on hetkel jätkuvalt Peterburis, siis andsin raha üle juhtumiga tegelevale politseiuurijale,“ ütles mupo kesklinna tugipunkti ametnik. Mehe sõnul on tal väga hea meel nii selle inimese üle, kel oli ausust raha muposse toimetada kui ka vanamemme üle, kellele kadunud summa tähendab mitme-mitme kuu elamisraha.\nMupo tänab ausat raha leidjat Svetlana G-d ja ka oma tublit staažikat kesklinna tugipunkti töötajat.\nHea lugeja, mida teeksid leidja olukorras sina? Kas sinagi oled kunagi avalikust kohast midagi hinnalist leidnud? Mis sellest edasi sai? Saada oma lugu aadressile rahvahaal@delfi.ee !


Mida värvilisem, seda parem? – NonHazCity\non juuli 19, 2016\nPlii on neurotoksiline aine, mida seostatakse lastel käitumis-, kontsentratsiooni- ja õppimishäiretega. Teadlaste sõnul ei ole inimesele ohutut plii kogust olemas. Toiduga kokkupuutuvad esemed: pakkematerjalid, söögiriistad, nõud (sh ühekordsed nõud), säilitamisanumad jmt on aga suur osa meie igapäevaelust, mille vältimine on võimatu. Seda enam tuleks tähelepanu pöörata, et tooted, mida kasutame, oleksid meile ka ohutud.\nKas saame midagi teha, et kaitsa enda ja oma lähedaste tervist? Arnika soovitused raskemetallidest hoidumiseks nõude ostmisel ja kasutamisel:\nEelista ühevärvilisi lauanõusid, kõige turvalisem valik on valge.\nÄrge kasutage kriimustunud, pragunenud või muul moel kahjustunud glasuuri või pildiga tooteid.\nVältige värviliste lauanõude kasutamist mikrolaineahjus, kõrgemad temperatuurid võivad soodustada raskemetallide vabanemist.\nKasutatud Pixabay fotosid.\nPrevious post Hambapastas leiduvad mikroplasti osakesed jõuavad meie toidulauale


Kelle poolt hääletas Ballon d'Oril Eesti? - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nKelle poolt hääletas Ballon d'Oril Eesti?\n4. detsember 2018, 12:45\nAntoine Griezmann, Paul Pogba ja Kylian Mbappe.\nHorvaatia jalgpallikoondisega MMil finaali jõudnud ning Madridi Realiga Meistrite liiga võitnud Luka Modric võitis eile esimese horvaadina Ballon d'Ori. Kui aga lugenuks vaid Eesti hääl, oleks täna maailma parim jalgpallur Antoine Griezmann.\nKui FIFA poolt väljaantava maailma parima jalgpalluri auhinnal annab igast riigist hääle rahvuskoondise kapten, peatreener ning ajakirjanik, siis Ballon d'Ori puhul lähevad arvesse ainult ajakirjanike hääled.\nEesti hääle andis ETV spordiajakirjanik Aet Süvari, kes pidas lõppeva aasta parimaks Prantsusmaa koondisega maailmameistriks tulnud Griezmanni.\nTeise koha teenis tema valikus Modric, kolmanda Mohamed Salah, neljanda Cristiano Ronaldo ning viienda N'Golo Kanté.\nVaata, kuidas hääled jagunesid:


Taielikult spin valutab. Valu naistel madalamal õhtul öösel. Miks pärast unistus valutab? Une korralik korraldus\nTaielikult spin valutab, Valutavad ribid ja spin - Motion Free\nPea kõigile patsientidele kahtlustatakse põletikulised protsessid kuseteede seedetrakti saadavad uriini külvi toitev keskkond. Selle kursusega kaasneb valu kaelas ja kurgus, peavaluga, siinusekäigud ummistuvad. Ekraanile ilmuvad peavalu ja väike pearinglus. Algogeensete ainete sisaldus arteriaalses süsteemis suureneb, nagu ka ümbritsevates kudedes. Haigus täheldatakse sageli noorukieas. Pikka aega osteoporoos võib olla täiesti mingeid sümptomeid ei ole.\nReoeczephalography Angiograafia Ravi sõltub peavalu ja pearingluse põhjustest. Citramamon, kuid-spake või pentalin aitab ajutiselt vähendada valu, kuid nad peaksid neid võtma ainult pärast konsulteerimist arstiga. Ärahoidmine Ennetavad meetmed, mis vähendavad peavalu ja pearingluse esinemissagedust ja tugevust hõlmavad: Päeva jõudlus. On vaja minna voodisse hiljemalt 30 ja tõusta kell Lõpetab arvuti töötavatel arvutis iga 45 minuti järel, mille jooksul on soovitav tõusta ja kõndida ning see on parem teha tööstus- või terapeutilise võimlemise kompleksi.\nVärskes õhus kõndimine, samuti ruumide regulaarne ventilatsioon - mõnikord tekib peapööritus ja peavalu.\nPatra tootlemine ja meditatsiooni istungid, mis on hästi taastatud vaimse energiaga. Kaela massaaž ja iseseisev massaaž ja kraevöönd aitavad kaasa osteokondroosi põhjustatud peavalu ennetamisele.\nVaatamata suurele arvule põhjustele, mis põhjustavad peavalu ja pearinglust, nende peamine osa spetsialisti õigeaegse käitlemisega, edukale ravile. Pärast arsti soovitusi saate peagi oluliselt vähendada ebameeldivaid sümptomeid või vabaneda neist.\nVähemalt üks päev, kuid igaüks võiks silmitsi seisata sellega, et ta kannatab aeg-ajalt ja keerutab pea. Selline nähtus on seotud hõivatud eluviisiga, päeva ebapiisav päev või pidev stressirohke olukorrad.\nMõnel juhul on põhjused siiski palju tõsisemad. Sellises olukorras lisatakse sellised sümptomid nagu nõrkus, iiveldus, terav peavalu ajalises osas jne. Seetõttu on sellise patoloogia tuvastamise protsessis kohustusliku spetsialisti poole pöörduda.\nMiks valus ja spin pea Suur hulk inimesi soovitab kaebusi, et pea pidevalt valus, Taielikult spin valutab ja muud sümptomid ilmuvad. Sellise patoloogilise protsessi põhjused on üsna mitmekesised, kuid selle tulemusena on ebameeldiv ebamugavustunne ja pearinglus äärmiselt takistanud patsiendi täielikku elustiili, vähendab töövõimet. Lisaks sellele on ebameeldiv, kui peavalu märgid ja pea on ketramine.\nSellised haigused ja raskused ei suuda tervisele kahjustada. Kuid see peaks keskenduma neile mõnes olukorras ja see tõenäoliselt taotleb soovitusi spetsialistile, et ta näeb ette vitamiinide või ühise ravi. Sellise patoloogilise protsessi ohutud põhjused: Äkiline suurenemine voodist näiteks äratuskella korralkeha asendi ootamatu muutus, pöörded, nõlvad. Seda keerukust täheldatakse sageli nõrkade anumatega patsientidel: lapsed küpse ajal ja vanadusega inimestel.\nErinevate liiki pingeliste olukordade perioodil vereringes on tugev adrenaliini ja norepinefriini oht. See võib kaasa tuua ahelate, sealhulgas pead. Selle tulemusena väheneb toitainete ja hapniku aju sees.\nTugev silmade Taielikult spin valutab.\nPraeguseks on inimesel arvuti suur hulk aega või raamatuid loeb. See loob olulise silma pinge. Lisaks võib nende ületöötamine tegutseda pea ja tähtsusetu pearingluse ebameeldivate tunnete põhjuseks.\nLisaks seisneb oht, et emakakaela ja seljavalu lihased on pikka aega ebamugav seisundis pikka aega. Selle tulemusena ilmub krooniline ülepinge, mis toob kaasa anumade edastamise, mis lähevad aju. Toitainete elementide puudumine, peamiselt kiire süsivesikute puudumine.\nSelline olukord tekib täieliku toitumise aja puudumise tõttu või seoses toiduainete nõuetekohase kvaliteediga toiduainete puudumisega. Mõnel juhul on seedetraktiga raskusi selle "nälga" selle mõjuga, mille jooksul toitu ei töödelda ega imenduda kehasse. Tavaliselt on need haigused, mida tervis mõjutab otseselt tervise ja mõnel juhul patsiendi eluiga.\nNad vajavad spetsialistile kohustuslikku ja kohest visiit. Haigus, perioodil veresoonte seinad ajus, kolesterooli plaate deponeeritakse.\nBloodstock on mõnedes aju osakondades häiritud, mis tungib väiksema hulga toitainete hulka.\nSelle tulemusena on patsient mures pearingluse ja kukkumistunde pärast, peavalu, tähelepanu ja meeldetuletuse vähenemine, iiveldus, nõrkus ja muud sümptomid täheldatakse. Unega ilmuvad raskused, kõige lihtsamate juhtumite rakendamine tekitab vägede langust. Head erinevate juhtide ajal moodustavad õnnetused kolju ja aju vigastused, mille tulemuseks on turse aju. See võib põhjustada pearinglust ja valulikke tunnet. Lisaks on patsiendil levinud nõrkus, külmavärinad, tugev iiveldus, kosmoses, ülemäärane uimasus.\nUus moodustumine ajus. Äärmiselt ohtlik Taielikult spin valutab, mille jooksul valu on haarata. Pearinglus on eripära: on põrandate tunne jalgade all, asjade pöörlemine. Selliste sümptomite raskusaste varieerub väljavoolu suurusest ja selle asukoha suurusest. Haigus kaasneb shaky kõnnak, iiveldus, oksendamine reflex. Patsiendi higistamine intensiivselt muutub põrgu oluliselt. Epilepsia moodustamisel on võimalus.\nEbameeldiv haigus põhjustab olulist ebamugavust, mis keskendub paremale või vasakule küljele templitesse. Pearinglus ilmneb sageli nn aura - sümptomite perioodil, mis eelneb valulikule ebamugavusele.\nMõnel juhul on pea ketrus ja pärast ebameeldivate tunnete moodustamist. Osteokondroos emakakaela osakonnas.\nValutavad neerud või spin 27 Septembrini Ebameeldiv või seljavalu nimme piirkonnas, mis on tavaliselt seotud kaks peamist põhjust: probleemid selg või neerudes. Selleks, et eristada need riigid, arsti vaja teostada mitmeid laboratoorselt-asjakohaste uuringute ja hoolikalt kokku koguda esineb haigus. Alaselja valu võib kanda ühe-või hajus iseloomu. Patsiendid kirjeldavad oma tundeid varieeruv nii: "bud tõmbab", "spin küpsetab või kõrvetab" ja nii edasi Kuigi sarnasus on valu aisting, iga neist patoloogiaid on mitmeid iseloomulikke jooni ja sümptomid, tänu kellele spetsialist saab teha valiku poole õige diagnoosi.\nÜsna populaarne haigus, mille käigus struktuur muutub või selgroolülite ja ketaste asukoht muutub, mille tulemusena on laevad surutud. See toob kaasa hapniku- ja toitainete elementide ebapiisava sisenemise aju sees, seoses valu ja pearinglusega ilmuvad, sageli täheldatud hommikul, intensiivistades kogu päeva jooksul.\nHaiguse kaasneb pearinglus, peavalu, müra kõrvades, "kärbes" silmis, vähendades mootori aktiivsust, uimasust ja muid sümptomeid. Mõnel juhul on tunne "soojuse sees. Tema ajal väheneb põrgu. Eakad on sageli haige see haigus. Haiguse sümptomid on järgmised: nõrkus, halb enesetunne, kahvatu näo, iiveldus ja oksendamine reflex.\nSellised kahjulikud harjumused mõjutavad lisaks üldisele destruktiivsele mõjule keha ajus negatiivselt. Kui suitsetajad pikka aega keelduvad suitsetamisest, toob see kaasa ebamugavustunne pea ja mõtlemise halvenemise.\nPärast alkoholi võtmist järgmisel päeval ilmub Hantavmasti sündroom - aju mürgistus etanooliga, mis on võimeline provotseerima aju turse.\nSelles etapis täheldatakse peavalu ja pearinglust pidevalt. Pea on ketramine ja sisekõrva erinevate haiguste ajal - keha, mis vastutab tasakaalu eest.\nPõhjused: nakkushaigused, põletikulised protsessid, vigastused. Sarnased sümptomid põhjustavad ravimeid Abi haiget teha liigesi artroosi reaktsioonide, antibakteriaalsete ja rahustite vastu.


Mäng Kas õpetajad moes Online. Mängi tasuta\nMäng Kas õpetajad moes\nMängi mängu Kas õpetajad moes Online:\nMängu kirjeldus Kas õpetajad moes\nMe ei ole alati meeldib riietudaõpetaja. Teemäng moe oma õpetaja aitab teil parandada. Kanda õpetajana uus kleit ja teha see moes! Vaata, millised on tema Riidekapp. Teeilus soeng. Kasutage oma stiilitunnetust ja teha täiuslik pilt. Kõikmenetlused seda mängu hiirega ainult. . Mängi mängu Kas õpetajad moes online.\nTehnilised omadused mäng Kas õpetajad moes\nMäng Kas õpetajad moes lisas: 02.02.2013\nMängitakse: 3017 korda\nGame Rating: 3.28 välja 5 (36 hinnangute)\nMängud nagu mäng Kas õpetajad moes\nLae mäng Kas õpetajad moes\nEmbed mäng Kas õpetajad moes oma veebilehel:\nKas õpetajad moes\nSisestamiseks mäng Kas õpetajad moes oma veebilehel, kopeeri kood ja kleebi html kood saidile. Samuti, kui teile meeldib mäng Kas õpetajad moes , kopeerida ja saata link sõbrale või kõik oma sõbrad, jaga mängu maailma!\nMis mäng Kas õpetajad moes , samuti mänginud mängu:


Kuidas ühised väärtused, eesmärk ja vastutus oma meeskonna eduvankri ette rakendada? - Sekretar\nAutor: Kaido Pajumaa • 14. aprill 2021\nKuigi 3.tasandi mõtteviis on pühendumisele ja eesmärkidele orienteeritud, toimub see siiski isikliku kasu ja võimu/kontrolli saavutamiseks. Neljandal tasandil hakkab grupp muutuma meeskonnaks selle õiges tähenduses, sest grupisisene konkurents on kadunud ning asendunud ühise identiteeditunde ja sooviga midagi koos saavutada.\n4. astme kultuur: meie oleme tegijad\nEvib 22% organisatsioonidest\nSuhted: avatud ja usalduslikud suhted kõikide osapooltega, vaba info liikumine\nMõtteviis (keel, sisekõne) ja käitumine: „meie“, usaldame üksteist, mistõttu pole vaja kellegagi võistelda, ühine eesmärk, ühised väärtused\nPeamine tunnus: sõbralik, avatud ja koostööle orienteeritud meeskond, kes tahab koos käia, asju arutada ning ei karda ka mõnikord “kakelda”\nSellesse gruppi jõuavad üldjuhul inimesed, kes on 3.tasandi läbi teinud ning mõistnud, et üksinda pingutades ei ole võimalik suuremaid eesmärke saavutada. Kuna nende isiklikule kasule orienteeritud saavutusvajadus sai 3.tasandil realiseeritud, tunnevad nad valmidust „mõõgad maha panna“ ja „kilbid eest võtta“, ning astuda ülejäänud grupiliikmetega usalduslikesse suhetesse, kus ei pea enam teistega võistlema ja võitma, sest kõik soovivad sama asja (meeskonna ühiseid eesmärke saavutada).\nVaba info liikumine\nÜheks oluliseks tunnuseks 4.tasandil on informatsiooni vaba liikumine. Kuna „teadmine on jõud“, kasutavad 3.tasandi liikmed seda enda hüvanguks ära – räägivad asju, mis nende hinnangul nendele eelise annab, ja jätavad rääkimata asjad, mis teistele eelise võiksid anda. Kuna neljandal tasandil ei ole enam grupisisest võistlemist, ei püüagi selle liikmed enam sellist eelist teiste ees omada, mistõttu pole nendel ka põhjust enam infoga manipuleerida.\nHaavatavusel põhinev usaldus\nTeiseks oluliseks tunnuseks on siin haavatavusel põhinev usaldus. Kolmandal tasandil on olemas professionaalne usaldus – grupiliikmed teavad, et võivad üksteise peale tööalaselt kindlad olla. Küll aga pole nendel haavatavusel põhinevat usaldust – julgust end avada, oma ideid jagada ja puudusi tunnistada – , sest liigne avanemine ja kaitsetus (haavatavus) võib tuua ebameeldivaid tagajärgi (keegi võib seda sinu vastu ära kasutada).\nNeljandal tasandil aga neid hirme ei ole, sest on tekkinud psühholoogiline turvatunne, mistõttu julgevad liikmed ka üksteist kokkulepete ja pühendumise eest vastutavana hoida – kriitiline tegevus tugevate meeskondade loomisel. Loe selle teema kohta lähemalt sellest artiklist.\nÜhine grupiidentiteet ja uhkus\nKolmas oluline tunnus on grupi ühine identiteeditunne ja uhkus gruppi kuuluda. Kuna 3.tasandit iseloomustab hästi „Metsik Lääs“, kus kõik võistlevad kõikidega, siis neljandal tasandil tuleb pigem mängu Maslow püramiidist tulenev meie kolmas vajadus – kuuluvustunne. Kuna grupp tunneb end turvalisena (eelmine punkt, Maslow 2.tase), tekib nendel huvi ja valmidus grupina midagi saavutada – tekib missioonitunne.\nSellest tulenevalt hakkavad grupiliikmed rohkem mõtlema ühiste väärtuste (organisatsiooni põhiväärtuste) ja eesmärkide (missioon, visioon) peale, et need ühtsustunnet veelgi tugevdaksid ja grupisisest sünergiat võimendaksid. Kui 3.tasandil oli grupp näiliselt koos (oleme üks osakond), aga sisemiselt võisteldakse, siis neljandal tasandil ollakse päriselt koos.\nKolme- ja enamapoolsed suhted\nNeljandaks oluliseks tunnuseks on ka suhtlemise ja suhete avanemine. Kolmandal tasandil on kahepoolsete suhete eesmärk infot ja situatsioone kontrollida. Neljanda tasandi juht soodustab aga kolme- ja enamapoolseid grupiüleseid suhteid ja innustab töötajaid palju ka omavahel suhtlema ning mõtteid vahetama, kartmata juhina olulisest infot kõrvale jäämist.\nKuidas märgata 4. tasandi mõtteviisi meeskonnas?\n1) Inimesed tunnevad end mugavalt ja vabalt\nMeeskonnas on turvatunne, kus kõik julgevad sõna võtta, küsimusi küsida ning asjadest otse rääkida. See kehtib nii omavaheliste suhete kui ka juhi suunas – ka juhile julgetakse kriitilist tagasisidet anda, temalt tundlikke küsimusi küsida ja temaga mitte nõustuda.\n2) Suhted on avatud ja turvalised\nMeeskonnasisestes suhetes ei ole pingeid ja puudub klatšikultuur, sest lähtuvalt esimesest punktist räägivad inimesed asjadest otse, mitte ei pea sosistama tagatubades.\n3) On tunda pühendumist\nÜhistele eesmärkidele pühendumise määr on oluliselt kõrgem keskmisest (Eestis 25%). Kuna meeskonnakultuur on väga tugevalt arengule ja ühistele saavutustele orienteeritud, kukuvad ajas kõik madalama taseme kultuuri (2 ja 3 tase) evivad töötajad grupist välja, sest nende töötamise (teeme nii vähe kui võimalik või võistleme) ja suhtlemise (klatš) kultuur põrkub vastu 4.tasandi kultuuri.\n4) Ollakse valmis uuendusteks\nKuna gruppi huvitab meeskonna parim tulemus, mõistavad nad hästi ka uuenduste vajalikkust. Seepärast julgeb juht uuendusi sisse viia ning meeskond ei tööta nendele vastu. Loomulikult peab enne uuendust eelnema avatud arutelu, mida toetavad eelmised punktid.\n5) Silostumine ei pruugi olla kadunud\nKuigi kõik eespool kirjeldatud 4.tasandi meeskonna tunnused on väga head, on ka nendel meeskondadel siiski üks nõrkus, mida 5.tasandil enam ei ole. Nimelt ei konkureeri 4.tasandi meeskond enam grupisiseselt, küll aga konkureerivad nad kellegagi väljaspool meeskonda.\nSelleks konkurendiks võib olla konkurent turul, aga halvemal juhul võib selleks olla ka teine osakond (grupp). Siit saab aga taas alguse silostumine organisatsioonis, kus näiteks müügimeeskond ei astu ühte jalga tootmisega, või tootmine omakorda logistikaga. Nendes gruppides on väga tugev identiteeditunne ja omavaheline sünergia, aga organisatsiooni üleselt ei ole ühtsustunnet veel tekkinud.\nKas meeskond peaks püüdlema 5. tasandi suunas?\nJah, aga autorid ütlevad raamatus selgelt, et 4.tasandi meeskonnad on põhimõtteliselt tipus, ning ükski meeskond ei suuda püsivalt tegutseda 5.tasandil. Kuna keskkond muutub, meeskonnaliikmed muutuvad ja ka strateegia võib muutuda, vajavad ka 5.tasandi meeskonnad aeg-ajalt 4.tasandile tagasi liikumist, et siin uuesti oma identiteet ja tugevus üles leida, ja seejärel uuesti 5.tasandile tõusta.


GRAAFIK | Värske uuring: Reformierakonna toetus teeb vähikäiku ning Keskerakond võttis juhtohjad üle - DELFI\nGRAAFIK | Värske uuring: Reformierakonna toetus teeb vähikäiku ning Keskerakond võttis juhtohjad üle\nTuru-uuringute AS-i augustikuine küsitlus tõi ootamatu muutuse erakondade toetusreitingute pingereas - erakondade populaarsusedetabeleid valimistest saadik kindlalt juhtinud Reformierakond jäi toetuselt Keskerakonnale alla.\nKeskerakonda toetas Turu-uuringute augustikuises küsitluses 26 protsenti vastanutest, mida on protsendipunkti võrra vähem kui juunis, mil Turu-uuringud viimati erakondade toetust mõõtsid, vahendab ERR.\nTuru-uuringute sotsioloog Tõnis Stamberg tõi välja Reformierakonna vähese pildil oleku meedias ning inimeste vähese huvi poliitika vastu suvekuudel.\n"Kui ma isiklikus plaanis vaatan, siis ma näen seda, et ega peale Jürgen Ligi ei oskagi välja tuua kedagi Reformierakonnast, kes oleks viimasel ajal sõna võtnud," sõnas Stamberg.\nSuurima muutuse üles tegi EKRE toetus, mis viimaste kuude 15-16 protsendilt kerkis augustis 20 protsendile. Seega on Turu-uuringute küsitluse järgi Keskerakond, Reformierakond ja EKRE toetuselt üksteisest mitte väga kaugel - toetused vastavalt 26, 23 ja 20 protsenti.\nPEAMINISTRIUURING | Suvi on Kaja Kallase toetuse napiks uhunud (349) 26.08.2020\nNeljandal-viiendal kohal olid augustis üsna võrdse toetusega SDE ja parlamendiväline Eesti 200 - toetused vastavalt kümme ja üheksa protsenti.\nIsamaa toetus oli augustis viis protsenti, mis tõstis nad taas üle valimiskünnise - juunis oli Isamaa toetus Turu-uuringute küsitluses kolm protsenti.\nReformierakonna nadi seisu näitab seegi, et inimeste hulk, kes peavad Reformierakonna juhti Kaja Kallast parimaks võimalikuks peaministriks, vähenes valimiste-eelsele tasemele, selgus omakorda EPLi tellitud küsitlusest (läbiviija samuti Turu-uuringud AS). Värskes augustikuises küsitluses pidas Reformierakonna juhti parimaks võimalikuks peaministriks ainult 20 protsenti valijaid. Jüri Ratase vastav number on koguni 36 protsenti.\nSamas mõni teine uuring on viidanud ka teistsugusele seisule parteide osas - Emori andmetel oli Reformierakond augustis populaarseim (30 protsenti), Keskerakonda toetas 17 protsenti. MTÜ Ühiskonnauuringute Instituudi ja uuringufirma Norstat Eesti AS uuringu kohaselt toetab viimaste tulemuste põhjal Reformierakonda 33,4 protsenti ja Keskerakonda 21,7.\nValdo Randpere Reformierakonna langusest: Turu-uuringute erakondade reitingud on kõige...


Meist @ GB6 E-pood\nGB6 on Goldberger OÜ eksklusiivne lounge ja näidiste saal. Meie valikust leiab alkoholivabasid jooke, Eesti ühe suurima õllevaliku, üha laieneva veini- ja vahuveinivaliku ning rahvusvaheliselt tunnustatud kange alkoholi brände ja importjooke lähinaabrite juurest. Esindatud on ka kodumaised väiketootjad.\nMeie eesmärk on toetada teadlikku tarbimist ja aidata teid meelepäraste jookide valimisel tootetutvustuste ja degustatsioonide kaudu. Tähtpäevadeks leiab meie juurest eksklusiivseid kingitusi oma lähedastele või kolleegidele. Parima elamuskingituse loome personaalse koolituse, degustatsiooni või meeskonnaürituse läbi!


TOP10 räpased kohad sinu kodus - Aarne bloog\nMaailm ja eriti internet on ikka imeline koht. Sealt seest võib küll kõike leida.\nLeidsin niisuguselt saidilt, nagu HowToCleanStuff.net õpetuse selle kohta, et millised on 10 kõige räpasemat kohta kodus ja kuidas neid puhastada: The 10 Dirtiest Things in Your Home.\nKogu juttu ei viitsi ära tõlkida ja panen siia ainult nimekirja koos väikese kommentaariga nendest kõige koledamatest kohtadest.\n1. Vann. Pidi baktereid täis olema. Ei tundu eriti õudne. Kui need bakterid mind mu seljas olles ära ei tapnud, siis vast ei tapa ka vanni minnes. Teisest küljest, äkki koguneb neid sinna nii palju, et kambakesi ja teiste pereliikmete bakteritega kampa võttes teevad mulle ikka ära.\n2. Köögi äravool. On rõve ja räpane koht küll. Minu kodus on pühapäevase seisuga kõik kraanikausi alused torud lahti võetud, ära pestud ja kokku tagasi pandud.\n3. Telefon. Seda ma usun küll, et asi mida mitmed inimesed pidevalt katsuvad, on must. Vt. punkt 1 Vann. Õnneks mul kodus niisugust üldkasutatavat telefoni pole.\n4. Hambahari. Ainult enda bakterid. Mina seda küll puhastada ei viitsi, palju lihtsam on uus osta.\n5. Kaugjuhtimispult. Siin peaks vist kõik selge olema. Ma olen vist mingi imelik aga meie kodus on ainult üks kaugjuhtimispult - teleka oma. Kõiki muid seadmeid, mille puldid tavaliselt mõnedel inimestel kodu on, asendavad meil arvutid.\n6. Klaviatuur ja hiir. Seda tean ma omast kogemusest, et need asjad on tõesti räpased. Puhastan regulaarselt. Õpetuses on ära toodud ka kuuliga hiire puhastamine - niisugust asja meie kodus ei ole.\n7. Puidust lõikelaud. See tuli natuke üllatusena. Meil käib nende puhastamine koos tavalise nõudepesuga. Siiani oleme elus.\n8. Kodumasinate tagused. Pühapäeval köögis mürgeldades sai ka see fakt kinnitust. Usun, et ainult maniakaalne puhtusehull liigutab oma kodumasinaid regulaarselt selleks, et nende tagant puhastada.\n9. Külmutuskapi pealne. Meil on seal peal lilled ja nende kasvataja puhastab koos lilledega ka kapipealse ära. Vähemalt nii mulle tundub...\n10. Ukse käepidemed / nupud. Nagu telekapultki. Ma ei mäleta, et ma neid siiski pesnud oleks. Peaks vist ette võtma...\nÕpetused puhastamiseks ning vajalike vahendite nimekirjad on olemas eelpool viidatud lehel. Samuti on seal õpetused selle kohta, kuidas puhastada kunsttaimi, vesipiipu, koeri või juuksepikendusi.\n‹ Olen sala-EMO ja amatöörgeodeet\nRaske dilemma ›\n5 comments on “TOP10 räpased kohad sinu kodus”\nma arvan, et üks räpsemaid kohti on hoopis prügiast, kuigi seda regulaarselt puhastan.\nkodumasinate tagused ja alused on tõepoolest üks suur sodikogumise koht. näiteks elektripliidi ja kapi vaheline pisike vahe. mõtlen praegu ,et kui tihti ma seda puhastan…. korra pooles aastas.\npeaks vist tihemini…\nja mitte ainult külmiku pealne, vaid ka alune, mis tolmurulle enda alla kogub, on jubedus.\nnimekirjast puudub ventilatsioonikanali see, see, see asjandus :D mis sinna ette topitakse ning pliidi kohal olev ventilaator….õu nõu, neid peab lihtsalt korra kuus puhastama.\nah jaa, radiaatorite tagused….absoluutselt vastumeelsed puhastuskohad, mis siiski tolmulappi nõuavad. ja üleüldsegi võiks meil elada koristaja, aga kahjuks elab see siiani minuga ühes isiksuses …\nPrügikastimustuse vastu aitab meil ühekordselt tarvitatav kilekott.\nVentilatsiooniresti asemel on köögis toru mis viib õhupuhastisse. Õhupuhasti rest see eest on tõesti gaasiaurudest must aga baktereid seal vast eriti pole.\nEhh, 1 oluline asi on küll puudu: wc loputuskasti nupp, käsi pestakse ju peale nupule vajutamist :)\nMeil seal üli-kuulsas-ja-prestiizikas-koolis õpetati seda, kuidas näppude peale mitte lasta. :)\nMa olen terve lapsepõlve suveti paljajalu mööda emakest maad ringi jooksnud ja aiast korjatud pesemata saadusi söönud. Siiani elus ja neid baktereid eriti ei karda.


Kirde-Eesti linna kesklinn pidi meenutama MoskvaLeninradi prospekti\n11:00 02.08.2017 (Uuendatud 13:27 09.08.2017) lühendatud link\nKodulinna ajaloost huvitatud narvalane Fjodor Šantsõn teostab miniatruursel kujul omal ajal kalevi alla pandud Narva kesklinna projekti\nTALLINN, 2. august — Sputnik, Jevgeni Ašihmin. Šantsõni sõnul nägi ehitusprojekt ette rajada 1950. aastate algul Narva kesklinnas stalinlikus stiilis Puškini tänav.\n"Teatud määral pidi Venemaga piirneva Kirde-Eesti linna kesklinn meenutama Moskva tolleaegse Leninradi prospekti suurejoonelist arhitektuuri," lausus meistrimees portaalile Sputnik Eesti. Kivimajades asuvad korterid pidid olema avarad ja kõrgete lagedega.\nProjekti hakati juba teoks tegema, kuid siis saabus Hruštšovi aeg. Sellel ajajärgul, selgitas Šantsõn, otsustati liialdused ehituskunstis lõpetada ja asuda rajama väikesemõõtmelisi elukortereid. Nii tõmmati "stalinlikule projektile", mida just-just oli hakatud Narvas välja arendama, kriips peale. Massiline elamuehitus oli kutsustud ja seatud lahendama tolleaegse terava eluasememure, kaasa arvatud linlaste väljakolimise barakkidest. Nõnda ilmusid Narvasse "hruštšovkad".\nTeostamata jäänud Puškini tänava projekti avastas ühest Tallinna arhiivist Narva linnavalitsuse arhitektuuri- ja linnaplaneerimise ameti muinsuskaitse vaneminspektor Madis Tuuder. Tema sõnul oli tegemist suurejoonelise projektiga, mille teostamise peatas üleminek säästlikule masselamuehitusele.\n"Endises Nõukogude Liidus ja teistes riikides oli hulganisti ulatuslikke linnaehitusplaane, mis mitmel põhjusel peatati. Ka Narva ei olnud erandiks. Puškini tänava realiseerimata projekt on osa meie linna ajaloost. Seda hakkab meenutama makett, mille kallal Šantsõn praegu töötab," ütles Tuuder Sputnik Eestile.\nNarva, Puškini tänav.\nTa märkis ühtlasi, et meistri käe all miniatuuris valmiv Puškini tänav pakub huvi mitte üksnes arhitektidele ja kunstiteadlastele, vaid nii narvalastele endile kui ka turistidele.\nKartongist valmistatud Puškini tänava makett paikneb praegu Narva raekojas. Samas hoones on vaatamiseks välja pandud ka sõjaeelse Narva makett, mis on samuti Šantsõni loodud. Nüüd on meistril järjekorras miniatuurse sõjaeelse Kreenholmi manufaktuuri ja Kreenholmi elamurajooni valmistamine.\nSõjaeelse Narva makett.\nRaekoda on ehitatud XVII sajandil, Rootsi ülemvõimu perioodil. Seoses hiljutise sulgemisega restaureerimistöödeks viiakse Šantsõni unikaalsed maketid üle mõnda teise ruumi, mille otsimisega linnavõimud praegu tegelevad.\narhitektuur, Stalin, Narva


Moeauhinnale Hõbenõel nomineeritud rõivabränd Ennos avab peagi taas hüpikpoe. Seega on kodumaise moedisaini austajatel võimalik osta 2. juulist 30. juulini Telliskivi Loomelinnakus tegutsevast pop-upist Ennose värsket suvekollektsiooni ning avamispäeval on kõigile ostjatele üllatuseks ka väike kingitus.\nEnnose suvekollektsioon on tulvil helgust ja vastandlike vihjetega klassikat. Põhjamaadele omane minimalism on kombineeritud õrnade suvetoonide, maskuliinsete lõikejoonte ja naiselike maksipikkustega. Samuti on märgata pariisitaridele omase elegantsuse sidumist rafineeritud tervikuks.\nHüpikpood on avatud esmaspäevast reedeni kell 11:00 - 19:00 ning laupäevast pühapäevani kell 11:00 - 17:00 Telliskivi Loomelinnakus (Telliskivi 60a/3, A-3, I korrus, ruum nr 8).\nVaata ka www.ennos-studio.com\nKodumaine juuksehooldusbränd RICH toob salongikogemuse igapäevasesse juuksehooldusesse\nKas teadsid, et luksuslik juuksehooldusbränd RICH on pärit siitsamast Eestist? Vendade Erkki ja Indrek Lõhmuse poolt asutatud auhinnatud bränd suudab pakkuda salongitasemel juuksehooldust, seda aga igati vastuvõetava hinnaga ja kodustes oludes. Globaalse tuntusega RICH on müügil üle terve maailma ning laialdaselt tuntust kogunud ka Ameerika Ühendriikides. Brändi on mainitud ka tuntud rahvusvahelistes moeväljaannetes nagu Elle, Cosmopolitan, GQ ja paljudes teistes. RICHi fännideks on saanud mitmete megastaaride juuksurid, nii ongi mitmete nimekate kuulsuste nagu Rihanna, Paris Hilton, Taylor Swift, aga ka Michelle Obama ja Emily Blunt soengud valminud just RICHi toodetega.\nInnovaatiliste juuksehooldustoodete arendustöö eest vastutab rahvusvaheline professionaalide meeskond, mis koosneb juuksuritest ja soengumeistritest. Kes teine mõistakski juukseid ja nende heaolu paremini kui oma ala eksperdid?\nToodete naturaalseid koostisosi on täiendatud väärtuslike õlide ja proteiinidega, mis toidavad ja niisutavad juukseid ning taastavad nende loomuliku väljanägemise ja struktuuri. Põhiliste õlidena on toodetes kasutatud argaania-, jojoba-, mandli-, kookos- ja oliiviõli. RICHi tooted sisaldavad ka erinevaid vitamiine, kasulikke rasvhappeid, proteiine ja mineraale, mis üheskoos niisutavad kuivi ja nõrku juukseid ning taastavad sära. Kookos aitab taastada peanaha loomuliku niiskustasakaalu ning kaitseb ka kahjulike UV-kiirte eest.\nRICHi tooted jagunevad peamise juukseprobleemi järgi kolmeks: niisutav sari, värvikaitsega argaaniasari ja Miracle Renew CC, mis aitab ennetada juuste vananemist. Toodete seast leiad juuksepesuks vajaliku šampooni ja palsami ning tõhusamaks hoolduseks ka juuksemaski või erihooldustooted. Tegelemaks spetsiifiliste juusteprobleemidega, on RICH lisanud valikusse ka pesemisjärgsed hooldustooted, ning viimaseks täienduseks on efektiivsed stiliseerimistooted.\nJuuksehooldusbrändi RICH tooted on müügil Tallinna ja Tartu Kaubamaja Ilumaailmas, Stockmanni kaubamaja iluosakonnas, Tradehouse'i kauplustes ning veebipoes www.tradehouse.ee, ilukaupluses Douglas ja Salon+ salongides ja veebipoes www.salonplus.ee.


Kaunis naine süstis viinaärimees Urmas Vellestesse elujõudu | NordenBladet.ee\nViinaärimees Urmas Velleste jõudis oma elus etappi, kus kõike tuli otsast alustada. Majanduskriisis kõvasti räsida saanud ja enda sõnul ligikaudu 40 miljoni kaotus, oli alles õudsate sündmuste algus. Kõige suurem äratus tuli aga selle aasta algul, kui kaua kestnud kooselu abikaasaga inetu lõpu leidis.\nUrmas Velleste räägib Gossip.ee-le, et on tänaseks asjadele ametliku käigu andnud. “Tagajärjeks on nõue mu eks naise Marise vastu, ca 11 miljonit krooni ja sattumine olukorda kus, ühistest elukohtadest varastati ära ka mitme äriühingu vara ja minu isiklikud meened, fotomaterjal jne. Kujutage ette olukorda, et teil pole enam isegi sööginõusid, millest süüa,” kurdab ärimees.\n“2008 a. sügisel hakkas kriis mõjutama elu ja see oli agoonia. Kõik varises kokku ja mitte hetkega, vaid iga kvartal kadusid miljonid õhku ja ei olnud midagi muud teha, kui jõuetult pealt vaadata. Lisaks võitlus aastaid kestnud kohtuasjaga, mis neelas meeletut raha õigusabi peale. Sellel kõige keerulisemal ajal, üritas minu eksnaine minult välja pressida veel 1,5 miljonit krooni. Saamata raha, läks ta Politseisse ja esitas kuriteoteate perevägivallast. Kõik see mõjus tervisele,” kirjeldab Velleste Gossip.ee-le.\n“Olin kevadel kodus täiesti käpuli ja ei läinud isegi enam kodust välja. Stress ja šhokk oli nii suur, et tekkis kõigele käega laskmise tunne. Ma pole veel kunagi varem nii jõuetuna end tundnud. Seda tunnet polegi võimalik kirjeldada,” lisab Velleste. Ent ühel õhtul muutus kõik.\n“Ühel õhtul helistas Katarina Padar ja ütles telefonis: “Urmas ma tean, et sul on raske. Tule Kadriorgu. Läksin sinna, jõime prantsuse veini ja sõime pastat. Üritasime üksteisele toeks olla. Naljakas mõelda, et alles mõned aastad tagasi puhkasime Hispaanias ja ühel ööl sõitsime Katariinaga lahtise autoga mööda öist linna ringi. See oli väga romantiline ja meeldejääv sündmus. Nüüd aga jalutasin jõuetult läbi pargi Kadriorgu. Veel samal õhtul sain kokku ka naisega, kes suutis muuta mu elu ja anda mulle tagasi elujõu!”\n“See naine oli nagu taevakink,” räägib Velleste ja tal löövad põsed õhetama. “Temaga olles ununeb sekundiga kõik halb, mis on juhtunud. Julia (28) on väga enesekindel ja endast väärtustav naisterahvas.Ta on tõeline princessa. Mulle meeldivad edasipüüdlikud ja ambitsioonikad naised,” poetab Velleste ning jätkab juba positiivsemalt ning reipamalt: Julia on ka väga temperamentne. Oleme ühest tähtkujust. Julia on pannud mind tegutsema ja lõpuks suutsin end kokku võtta ja viia lõpuni projekt, mis seotud alkoholi tootmisega.”\n“Paraku peegeldas see kriis ka seda, kuidas inimesed kriisiolukorras käituvad ja suudavad sellega toime tulla. Ise loodan elult, et Jumal kaitseks mind alatuse eest – oma vaenlastega saan ise hakkama,” ütleb hetkel taastusravikeskuses taas elule mõtet otsiv Velleste Gossip.ee-le.\nViinaärimees Urmas Velleste: “Mu naine varastas mu paljaks ning nüüd nõuab veel raha” SIIT\nJuliaKatarina PadarUrmas Velleste


Hepsor AS-i 2022. aasta I kvartali konsolideeritud auditeerimata vahearuanne\nAvaldatud: 2022-05-11 05:57:50 CEST\nHepsori 2022. aasta I kvartali konsolideeritud müügitulu ulatus 1,3 miljoni euroni ja puhaskasumiks kujunes 0,02 miljonit eurot (sh emaettevõtte omanikele kuuluv osa 0,005 miljonit eurot). Kontserni müügitulu ja kasum sõltuvad otseselt projektide arendustsüklist, mis kestab ligikaudu 24–36 kuud. Müügitulu tekib alles selle tsükli lõpus. Seetõttu võib ühes kvartalis lõppeda rohkem projekte kui teises ja kvartalid võivad müügitulu vaates üksteisest olulisel määral erineda. 2022. aasta I kvartalis müüsime valminud projektidest Riias 8 korterit Strelnieku 4b arendusprojektis.\nHepsori juhtkond prognoosib jätkuvalt 2022. aasta käibeks 28 miljonit eurot ja kasumiks 3,3 miljonit eurot (sh emaettevõtte omanikele kuuluv osa 3,1 miljonit eurot), hoolimata veebruaris alanud sõjast Ukrainas ja selle mõjust maailma majandusele.\n2022. aasta alguses valmis Riias Balozu 9 (18 korterit) arendusprojekt, mille kõik kodud olid leidnud uue omaniku juba enne ehituse valmimist. Käesoleval aastal valmivad Tallinnas Priisle Kodu (76 korterit ja äripind) ning Paevälja Hoovimajade I etapp (48 korterit). Nimetatud projektide müügitulu kajastub 2022. aasta järgmiste kvartalite tulemustes.\nÄrikondlikest arendustest valmib käesoleval aastal Tallinnas ja Riias kokku kolm projekti. Rohelise mõtteviisi Grüne Maja büroohoones on esimesed üürnikud ennast sisse seadnud ning aasta lõpus anname kliendile kasutamiseks üle 100% ulatuses üürilepingutega kaetud Büroo 113 ärihoone. Viimase puhul saame rohelise mõtteviisi lahendusi (maa-kütab-maa-jahutab, vihmavee kasutamine, energiatõhus arhitektuur, väga hea sisekliima, päikeseenergia jne) esmakordselt kasutada ka kesklinna kõrghoones. Riias valmib 2022. aastal Ulbrokas 30 stock-office tüüpi ärihoone, mis on samuti üürilepingutega 100% ulatuses kaetud.\nMais 2022 müüsime viimase korteri Riias Agenskalna 24 projektis, seetõttu vähenes ka portfellis olevate arendusprojektide maht 25-le. 2022. aastal müüdud korterite tõttu vähenes potentsiaalne portfelli käive 377 miljoni euroni.\nKuigi Ukrainas toimuvast sõjast tingituna on olukord ehitusturul keeruline nii tarneahelaprobleemide kui ka kasvavate hindade tõttu, sõlmisime aprillis uue ehituslepingu ligikaudu 8,1 miljoni euro ulatuses, et alustada nelja kortermaja ehitust kokku 92-korteriga Marupes, Riia lähistel. Tänaseks on Marupe arendusprojektis kokku 38 korterile sõlmitud võlaõigus- ja broneerimislepingud. Projekt valmib 2023. aastal. Ka Hepsori teise suure elukondliku arendusprojekti müük ja ehitus, Kuldigas Parks (116 korterit) kulgeb Riias plaanipäraselt ning müüdud on 34% korteritest. Projekt valmib 2023 aastal.\nEestis alustame 2022. aastal Ojakalda ja Manufaktuuri 7 kodude ehitamise ning müügiga. Kahes projektis kokku on 255 kodu. Lisaks käesoleval aastal Riias juba alustatud Marupe arendusprojekti ehitusele plaanime alustada ka Ranka Dambise nimelise elukondliku arendusprojekti ehitusega Riias (kokku 36 korterit). Tallinnas ja Riias kokku on 2022. aastal planeeritud alustada 383 korteri ehitusega, millest 128 asub Riias.\nKäesoleva aruande seisuga võime öelda, et uusarenduste turg on nii Riias kui ka Tallinnas endiselt aktiivne ning klientide huvi uute kodude ja äripindade vastu on jätkuvalt kõrge. Samas on hetkel keeruline hinnata, milline on kiire inflatsiooni, Euroopa Keskpanga rahapoliitika, energiahindade kasvu ning Ukraina sõja põgenikekriisi mõju majandusele ning tarbijate käitumisele lähitulevikus.\nÜlevaade 2022. aasta I kvartali tulemustest\nKontserni 2022. aasta I kvartali müügitulu oli 1,3 miljonit eurot (I kvartal 2021: 2,9 miljonit eurot), millest müügitulu Lätis moodustas 1,1 miljonit eurot (I kvartal 2021: 0,3 miljonit eurot) ehk 86% müügitulust (I kvartal 2021: 12%).\nVõrreldes eelmise aasta sama perioodiga vähenes 2022. aasta I kvartali müügitulu 56%. Tulu langus 2022. aasta I kvartalis oli tingitud eelkõige lõpetatud projektide vähesusest, mistõttu jõudis müügietappi vähem kortereid.\n2022. aasta I kvartalis müüs kontsern kokku 8 korterit Lätis, Strelnieku 4b. Aasta varem müüdi Lätis 3 ja Eestis 16 korterit. Lisaks korterite müügile pakub kontsern ka projektijuhtimiseteenuseid ning teenib üüritulu. See tulu ulatus 158 tuhande euroni ja moodustas 12% kontserni kogu müügitulust.\nMüügitulu suur kõikumine on kinnisvara arendusfirmade puhul suhteliselt tavapärane. Kontserni kinnisvaraprojektide arendustsükkel kestab ligikaudu 36 kuud. Perioodide võrdluses võivad müügitulud ja kasumid kõikuda olenevalt sellest, millisesse perioodi jääb arendusprojekti ehituse valmimine ja valminud korterite müük.\nKontserni 2022. aasta I kvartali ärikahjumiks kujunes 314 tuhat eurot (I kvartal 2021 ärikasum: 259 tuhat eurot). Kontserni perioodi puhaskasum oli 22 tuhat eurot (I kvartal 2021: 173 tuhat eurot), millest emaettevõtte omanike kasumiks kujunes 5 tuhat eurot (I kvartal 2021: 50 tuhat eurot) ja vähemusosaluse puhaskasumiks 17 tuhat eurot (I kvartal 2021: 123 tuhat eurot).\nÄrikasumit mõjutas eelkõige tegevuskulude tõus ja müügitulu struktuuri muutus. Kui 2021. aastal teenis kontsern müügitulu 95% ulatuses kinnisvara müügist, siis 2022. aastal moodustas kinnisvara müügist saadud tulu 85%. Üüritulu osakaal müügitulust kasvas, mistõttu langesid ka kasumimarginaalid.\nKonsolideeritud finantsseisundi aruanne (auditeerimata)\ntuhandetes eurodes 31.03.2022 31.12.2021 31.03.2021\nRaha ja raha ekvivalendid 7 440 10 889 2 406\nNõuded ja ettemaksed 946 652 861\nLühiajalised laenunõuded 455 2 388 126\nVarud 45 128 37 237 29 235\nKäibevarad kokku 53 969 51 166 32 628\nMateriaalne põhivara 209 229 448\nImmateriaalne põhivara 3 0 0\nFinantsinvesteeringud 2 402 0\nInvesteeringud sidusettevõtetesse 0 0 2\nPikaajalised laenunõuded 2 308 3 408 1 540\nMuud pikaajalised nõuded 340 140 67\nPõhivarad kokku 2 862 4 179 2 057\nVarad kokku 56 831 55 345 34 685\nKohustised ja omakapital\nLühiajalised laenukohustised 3 833 5 501 3 075\nLühiajalised rendikohustised 92 123 138\nEttemaksed klientidelt 1 856 1 164 1 031\nVõlad tarnijatele ja muud võlad 3 537 5 539 1 919\nLühiajalised kohustised kokku 9 318 12 327 6 163\nPikaajalised laenukohustised 26 854 22 862 17 791\nPikaajalised rendikohustised 66 66 267\nMuud pikaajalised kohustised 1 410 1 053 791\nEdasilükkunud tulumaksukohustis 0 0 71\nPikaajalised kohustised kokku 28 330 23 981 18 920\nKohustised kokku 37 648 36 308 25 083\nAktsia-/osakapital 3 855 3 855 6\nÜlekurss 8 917 8 917 3 211\nJaotamata kasum 6 411 6 265 6 385\nOmakapital kokku 19 183 19 037 9 602\nsh emaettevõtte omanikele kuuluv omakapital kokku 18 823 18 904 9 504\nsh vähemusosanikele kuuluv omakapital kokku 360 133 98\nKohustised ja omakapital kokku 56 831 55 345 34 685\nKonsolideeritud koondkasumi aruanne (auditeerimata)\ntuhandetes eurodes 2022\nMüügitulu 1 272 2 889\nMüüdud kaupade ja teenuste kulu (-) -1 166 -2 464\nBrutokasum 106 425\nTurustuskulud (-) -95 -48\nÜldhalduskulud (-) -328 -125\nMuud äritulud 10 20\nMuud ärikulud (-) -7 -13\nÄrikasum -314 259\nFinantstulud 509 34\nintressitulu 60 24\nmuud finantstulud 449 10\nFinantskulud (-) -168 -109\nintressikulu (-) -133 -87\nkahjum sidusettevõtetest (-) 0 -2\nmuud finantskulud (-) -35 -20\nKasum enne tulumaksu 27 184\nTasumisele kuuluv tulumaks -5 0\nEdasilükkunud tulumaks 0 -11\nAruandeperioodi puhaskasum 22 173\nEmaettevõtte omanikele kuuluv osa puhaskasumis 5 50\nVähemusosalusele kuuluv osa puhaskasumis 17 123\nMuu koondkasum/- kahjum\nOmanikuvahetusega seotud muutused 135 0\nVähemusosaluse varjatud tuletisinstrumentide väärtuse muutus 18 -90\nAruandeperioodi muu koondkasum kokku 153 -90\nEmaettevõtte omanikele kuuluv osa muu koondkasumis/-kahjumis -86 0\nVähemusosalusele kuuluv osa koondkasumis/-kahjumis 239 -90\nAruandeperioodi koondkasum kokku 175 83\nEmaettevõtte omanikele kuuluv osa koondkasumis/-kahjumis -81 50\nVähemusosalusele kuuluv osa koondkasumis 256 33\nTava (eurot aktsia kohta) 0 0,01\nLahustatud (eurot aktsia kohta) 0 0,01\nVahearuanne on lisatud manusena börsiteatele ning on kättesaadav Hepsori kodulehel\nHepsor AS (www.hepsor.ee) on üks kiiremini kasvavaid elu- ja ärikondliku kinnisvara arendajaid Eestis ja Lätis. Kümne tegutsemisaasta jooksul oleme loonud üle 1400 kodu ja 23 000 m2 äripinna. Hepsor on esimese arendajana Balti riikides rakendanud mitmeid uuenduslikke insener-tehnilisi lahendusi, mis muudavad ettevõtte rajatavad hooned energiasäästlikumaks ja seeläbi keskkonnasõbralikumaks. Ettevõtte portfellis on kokku 25 arendusprojekti kogupindalaga 176 000 m2.\nHepsor AS-i 2022. aasta I kvartali konsolideeritud auditeerimata vahearuanne.pdf


Randjärv: Eesti jagab Lätiga oma kogemust haridusvaldkonna reformimisel - Riigikogu\nRandjärv: Eesti jagab Lätiga oma kogemust haridusvaldkonna reformimisel\n10.03.2016 / Pressiteated, Kultuurikomisjon\nRiigikogu kultuurikomisjoni esimees Laine Randjärv teeb täna ettekande Eesti koolireformist Läti Ülikooli korraldatud konverentsil Läti koolireformi teemal.\n„Seoses rahvastiku vähenemisega on nii Eestil kui Lätil vaja reformida koolivõrku ja haridussüsteemi. Riigi ja kohalike omavalitsuste ülesandeid tuleb läbi mõelda ka seoses haldusreformiga,“ ütles Randjärv.\nLisaks koolivõrgu reformile ning riigi ja omavalitsuste vaheliste ülesannete jaotusele avab Randjärv oma ettekandes riikliku haridustoetuse sisu ja tõusetunud kitsaskohti. Ta toob ettekandes välja uuenenud õpikäsitluse rõhuasetused, mille kohaselt tuleb õppeprotsessis arvestada iga õpilase eripära.\n„Eriti oluliseks on muutunud õpetajate oskus märgata õpilaste vajadusi, tagada koolides tugiteenuste kättesaadavus ning korraldada õpetajatele täiendkoolitusi uute õppemeetodite rakendamiseks. Koolidel on ees ka väljakutsed digipöörde elluviimisel, e-õppevara arendamisel ja IT-taristu arendamisel,“ ütles Randjärv ning lisas, et kõiki nimetatud teemasid hakkab kultuurikomisjon põhjalikult arutama, kui Riigikogu menetlusse jõuab haridusseaduse eelnõu.\nRandjärv märkis veel, et kultuurikomisjon on ette valmistamas Riigikogu istungit hariduse rahastamise teemal oluliselt tähtsa riikliku küsimusena 7. aprillil.\nKultuurikomisjon asub kultuuriobjektide rahastamise ideekavanditega tutvuma avalikel istungitel 22.09.2020\nKultuurikomisjonile laekus ideekavandeid 29 kultuuriobjekti rahastamiseks 02.09.2020\nKultuurikomisjon soovib Kaitseväe juhatajalt selgitusi spordirühma sulgemise kohta 18.06.2020\nKultuurikomisjon teeb ettepaneku kõrghariduse rahastamismudeli analüüsiks 11.06.2020


1. Siberi lehis\nSiberi lehis on tugev ja tihe puu - üks parimaid ilmastikule vastupidavuse suhtes. Kuna vaigusisaldus on suur, sobib see kasutamiseks välitingimustes ka töötlemata. Kõige enam kasutataksegi siberi lehist agressiivsetes keskonnamõjudes olevates ehituskonstruktsioonides: laevaehituses, vesirajatistes ja treppide, katuste tegemisel. Näiteks on kogu Veneetsia linn rajatud siberi lehisest postidele.\nMeie immutame enda siberi lehise ka raudsulfaadiga, mis garanteerib talle veelgi pikema eluea.\nPolükarbonaat on olnud edukalt kasutusel juba üle 50 aasta. Seda materjali kasutatakse talveaedade, kasvuhoonete ja varikatuste ehitamiseks. Mitmekihiliste polükarbonaatplaatide kasutamine kasvuhoonete katmisel tavapärase klaasi või kile asemel aitab olulisel määral kasvuhoone soojapidavust tõsta.\nMeie kasutatav 4mm polükarbonaat Multi on Bayeri toorainest valmistatud löögi- ja ilmastikukindel ning hea valguse läbilaskvusega (umbes 80%) kihtplastik. Longlife-kattekiht kaitseb materjali UV-kiirguse eest, mistõttu annab tootjatehas materjali valguse läbilaskvusele 10-aastase garantii. Tegelik püsivus on aga 30-40 aastat.\nPolükarbonaat on kergesti töödeldav - materjali töötlemine (lõikamine, puurimine, kinnitamine jne.) ei nõua erilisi töövahendeid. Polükarbonaatplaadi paigaldamisel kolmnurkadesse kasutame me läbipaistvat, kasvuhoone jaoks mõeldud silikooni.\nMeilt on võimalik tellida polükarbonaatplaati mõõdus 2100mm x 5800mm x 4mm hinnaga 55 €/tk.\nKõik kinnitusvahendid - hinged, poldid, seibid, löökmutrid - on valmistatud roostevabast terasest. Kuna polükarbonaat ja siberi lehis kestavad aastakümneid, siis kasutame ka kinnitusvahendeid, mis säilivad sama kaua.\nKomplektis sisalduvad kaks automaatset Bayliss XL Autovent katuseluugiavajat, mis on eelnevalt häälestatud avanema taimede kasvuks sobival temperatuuril (avanemistemperatuuri on võimalik muuta). Sooja ilma ning vihma korral automaatavajad ei sulgu – seda tuleks kindlasti arvestada kasvuhoone sisemuse planeerimisel.


Liikumiskeelu ajal korraldatud helikopteri treeninglend häiris Aegna saarel pesitsevaid merikotkaid - MAALEHT\nLiikumiskeelu ajal korraldatud helikopteri treeninglend häiris Aegna saarel pesitsevaid merikotkaid\n21.juuli 2015 15:10\nKurikneeme sihtkaitsevööndisse merikotkaste kaitseks paigaldatud liikumiskeeluga infotahvlid paraku kopteritele ei kehti.\nFoto: Aegna blogi\nPäev enne liikumiskeelu piirangu lõppu läbi viidud õppus ja helikopteri treeninglend Aegna saare kohal asuvas õhuruumis segas saarel pesitsevat tõenäoliselt ainust ja kaitsealust merikotkapaari sedavõrd, et emakotkas oli sunnitud paanilist hädakisa tegema.\nViimasel ajal on nii Aegna kaitseala külastajad kui ka kohalikud küsinud, kas 1990ndate lõpus saarele asunud merikotkapaar seal veel pesitseb. Seda enam, et seni teadaolev merikotkapesa Kurikneeme sihtkaitsevööndis on juba pikemat aega hüljatud ning teis(t)e pesa(de) kohta teave puudub.\nKuid möödunudnädalane vahejuhtum andis lootust, et merikotkad pesitsevad saarel edasi, kirjutatakse Aegna saare veebipäevikus.\nNimelt korraldati 14. juulil merikotkapaari endise pesitsusala vahetus läheduses politsei- ja piirivalve kopteriga õppus, mispeale kostus Kurikneeme sihtkaitsealalt kotka hädakisa.\n"Seega on alust arvata, et merikotkad on korduvate kopterilendude hirmust mereäärselt pesitsusalalt ümber asunud ning et paanilist hädakisa teinud kotka puhul oli tegu pesas toimetava emakotkaga," kirjutatakse blogis.\nPolitsei- ja Piirivalveameti (PPA) pressiesindaja Helen Uldrichi sõnul oli tegemist ühega treeninglendudest, mida PPA lennusalk korraldab regulaarselt. Tol päeval treeniti reageerimist ja tegutsemist põlengu puhul.\n"Aegna saarel tehakse selliseid õppelende väga harva, just arvestades sealset loodust. Reeglina lennatakse vastavalt plaanile ning aladel, kus see on lubatud. Ehk siis kopter ei lenda seal, kus see on keelatud," vastas Uldrich Maalehe küsimusele, miks lennati merikotka pesa ümbritseva keeluala õhuruumis.\nKonkreetne treening keskkonnaametiga kokku lepitud ei olnud ning see pole ka nõutav. Samuti ei ole kõnealune pesitsuspaik ja sellega seonduv liikumispiirangu ala märgitud keskkonnaalaste lennupiirangute hulka, mida PPA ametnikud jälgivad ning seetõttu helikopterimeeskondadel selle ala kohta teave puudus.\nKeskkonnainspektsiooni looduskaitse osakonna juhataja Uno Luhti sõnul pole neile juhtunu kohta kaebust laekunud.\nUldrichi sõnul PPA lennutegevuse koordinaator praeguseks suhelnud Aegna saare kogukonna eestvedajaga, kes PPA kopteri treeninglennust ja selle häirivast mõjust saarel pesitseva kotkaperele saare blogis ka tähelepanu juhtis.\n"Leppisime kokku, et saare kogukonna esindaja märgib kaardil ära tundlikud kohad, millega järgmistel treeninglendudel arvestada, et kellegi rahu ei saaks rikutud," selgitas pressiesindaja.\nSaare blogi teatel on helikopterite madallennuga seoses kurb kogemus ka elavatel inimestel, kui helikopteri tekitatud õhuvool 2004. aastal sadamas seisnud vastostetud Kasse-paati otsekui puulehte ringi lennutas.\nFOTOD: Vaata, kuidas jäävangis Prangli saarele helikopteriga toitu tuuakse (10) 23.03.2013\nPÄEVAPILT: Kümned merikotkad Käina lahel maiustamas (6) 27.03.2015\nVereülekande saanud merikotkas paraneb jõudsalt 29.01.2015\nSaaremaal Kureveres vedelevad haisvad põdrajäänused (17) 07.11.2014\nEsmakordselt Eestis: maaülikoolis tehti vereülekanne linnult linnule 27.01.2015\nPaarkümmend merikotka pesapaika saavad parema kaitse (3) 08.09.2014\nSaaremaal leitud merikotkas võis surra pliimürgitusse (1) 11.03.2014\nSõrves toimub metsavedu otse merikotka pesa alt läbi (12) 02.12.2013\nLoe kõiki kommentaare (9)


JG10 ja JG11 õpilastel lõppes kooliaasta | Jõhvi Gümnaasium\nJG10 ja JG11 õpilastel lõppes kooliaasta 13. juuni Kristelle K\nTäna, 13. juunil toimus JG10 ja JG11 õpilaste kooliaasta lõpetamine Toila Oru pargis. Päeva esimeses osas oli õpilastel võimalik mentorite eestvedamisel tegeleda erinevate aktiivtegevustega nagu näiteks fotojahi või joogaga. Lisaks meenutati parimaid hetki lõppenud kooliaastast.\nPäeva teises osas andis direktor 92 õpilasele üle tunnustuse "Silmapaistev arhitekt". Tunnustuse pälvib õpilane, kes on kooli edukalt esindanud olümpiaadidel, võistlustel ja konkursidel. Tänati ka õpilaste juhendajaid.\nPäikeselist ja kosutavat suvevaheaega!


Audi plaanib konkurenti BMW 8. seeriale - Tulevikuautod - Uudised - auto24.ee\nAvaleht » Uudised » Tulevikuautod » Audi plaanib konkurenti BMW 8. seeriale\nAudi plaanib konkurenti BMW 8. seeriale\t(21)\nAudi peadisainer Marc Lichte sooviks ettevõtte tootevalikusse lisada suure kupee, mis hakkaks konkureerima BMW uue 8. seeria kupeega, edastab Autocar.\nSamas ei ole ta kindel, kas nõudlus sellise auto järele oleks tootmise alustamiseks piisavalt suur. Audi tootevalikus on küll suure kupee kohal auk, samas kui Mercedes pakub S-klassi kupeed ning Volvo tütarfirma Polestar plaanib toota oma suurt kupeed.\nKorra on Audi sarnast sõidukit ideeautona näidanud, selleks oli 2014. aasta Los Angelesi autonäitusel debüteerinud ideeauto Prologue. Ka selle masina ilme loojaks oli just Marc Lichte.\nJuhul kui kupee saab rohelise tee, võiks selline sõiduk nimeks saada A9.\nKõige varem võiks selline sõiduk Audi tootevalikusse lisanduda 2019. aastal ja seda vaid juhul, kui baasmudeliks valitakse olemasolev Audi A8.\nLichte enda sõnul peaksid enne kupee debüüti ilmavalgust nägema veel Audi A6, Q8, A1 ja Q3.\ndfgg\t• 3. jaanuar 2018 12:37\tEbasobiv kommentaar\nEi ole mõistlik tippklassi trügida, sellised autod ei sobi nööri otsas vedamiseks nagu tüüpilised audid.\nÜlo\t• 3. jaanuar 2018 13:10\tEbasobiv kommentaar\nSee pole isegi naljaks mitte dfgg!\nPildil olev Audi on väga soliidne.\ndfgg\t• 3. jaanuar 2018 13:20\tEbasobiv kommentaar\nVastavalt erinevate riikide statistikale on VW-Audi üks suuremaid lagunejaid, seega asi on naljakas küll, eriti mulle, kuna see tähendab mulle suuremat sissetulekut. Tippklassi trügijal peaks olema elementaarne oskus ehitada auto mis ka vastu peab. Kuniks ei ole suudetud saavutada 2002 aasta Jaapani taset, ei ole mõtet 2018 aastal tippklassi ronida\nÜlu\t• 3. jaanuar 2018 14:51\tEbasobiv kommentaar\nNeed kes uut Audit osta jõuavad neil on savi kui palju see auto laguneb. Teenindusest antakse hea asendus auto asemele ja sõit võib jätkuda.\nSihtgrupil polegi plaan sellega üle 5a sõita.\nKannatavad kes ostavad teise ringi auto ja enamasti on tegu selliste vendadega kes autot vaevu ülal pidada jõuab.\nTo dfgg\t• 3. jaanuar 2018 16:41\tEbasobiv kommentaar\n2002 aasta jaapani tase oli tõenäoliselt kvaliteetsem kui tänanae saksa tase.\nohoo2\t• 3. jaanuar 2018 18:37\tEbasobiv kommentaar\ndfgg jutus tegelikult point sees. Enda jaoks jäävad ka sellised autod hinnaklassist välja, aga tuttavad kes omavad uuemaid BMW'sid, Audisid on küll tüdinud sellest et autod pidevalt remondis peavad käima. Vahet pole kas läheb asi garantii alla või ei, aga aeg ka maksab, mis kulub autode vigadega tegelemisele ja nii mõnigi on seetõttu marki vahetanud.\nsiberia\t• 3. jaanuar 2018 18:57\tEbasobiv kommentaar\nEi ole dfgg jutus erilist iva sest uus jaapani auto on tegelikult 3-5 aastat vana saksa tehnoloogia. Mida jaapanlased päris ise välja on mõelnud? Asi käibki niimoodi, et sakslased on teerajaja rollis, teevad rämedalt vigu ja mõni tehnoloogia kantakse tervenisti maha.\nJaapanlased ostavad uue saksa auto, harutavad selle üksipulgi lahti ja ostavad patendid kui vajalik. Siis on veel aega oma mudelit välja töötada, sakslaste vigu siluda, mis aja jooksul esile kerkivad ja kui tuleb uus Lexus on see oma olemuselt ilma lapsehaigusteta eelmise põlvkonna Merss. Muidugi on niisugune asi töökindel.\nSaksa autod pole mitte kallid vaid eesti ostjatel on selliseks tootearenduseks raha liiga vähe. Sakslased on rikkamad + patriotism ja lugege teinekord ära, et mitut jaapani autot sealmaal saksa omade massis kohtab.\neelmisele\t• 3. jaanuar 2018 19:05\tEbasobiv kommentaar\nLahe luuletus! Aga sakslased üldiselt pole jõudnud veel Lexuse tasemele, ei uus S, 700, ega A8\nsiberia\t• 3. jaanuar 2018 21:21\tEbasobiv kommentaar\nMis sellel Lexusel siis niiväga tasemel on?\nhoratio\t• 3. jaanuar 2018 22:26\tEbasobiv kommentaar\nSiberia ei tea ka vist autodest tehnilisest poolest väga palju. See osa jutust on õige, et jaapanlased ei kihuta kohe mingite uuendustega välja, mis aga ei tähenda, et nad poleks nii mõndagi asja leiutanud ja et nende autoehitus vale oleks. On väga palju innovativset nende autodes samamoodi kui seda on ka saksa ja prantsuse autodes.\nJa tihti see natukene vanamoodne asi tõesti toimibki paremini-kas see on siis halb? Kas näiteks omab 99% le autoomanikest tähtsust see, et rehvi rõhku kontrollib kallis andur rehvi sees või siis nagu mitmed jaapani tootjad on selle lahendanud läbi ABSi süsteemi teinud. Kellel on rehvirõhuandur läbi läinud, teab ju mis see maksab. Enamustel Eurooplastel(tõsi ka juba jaapanlastel kohtab) rattalaagrit ABS anduriga ühes koos (läheb läbi abs andur vaja ka laager vahetada või vastupidi ja loomulikult on siin detaili hinnad kordades suuremad selliste moodsate lahenduste puhul(enda kliendil läks esmalt laager läbi ja sai vahetatud see detail ära ja siis aasta hiljem ütles seesama laagri küljes ABS andur ülesse-topelt ühe detaili vahetus, kuigi enamuste jaapanlaste puhul oleks vahetanud seda teisiti. Reaalselt ei tunne ka seda vahet auto omanik teistmoodi kui vaid rahakotiga.\nJah, autod on uued, siis omaniku see ei häiri muus osas kui vaid kulutatud ajaga. Enamus inimesi sõidavad siiski pikemalt ja siis lisaks ajakulule hakkab ka rahakoti see asi häirima. Ja selle koha pealt tõesti ei ole suuremaid lagunejaid kui seda on paraku sakslased. Samas, kui raha on ja ei ole selle raiskamise vastu-no miks mitte.\nsiberia\t• 4. jaanuar 2018 00:28\tEbasobiv kommentaar\nJaapani autoehitus ei olegi vale vaid lahendused on vanad ja läbiproovitud. Sakslased mõtlevad uusi tehnoloogiaid välja ja kõva 50 % sellest läheb sirgelt muuseumi kui ebaotstarbekas. Tarbija maksab selle muidugi kinni.\nKõige lihtsam näide on vankelmootor, mille leiutasid sakslased, proovisid ja pidasid mõttetuks. Jaapanlased ja Mazda on selle edasiarendusega kõige kaugemale jõudnud kuid see ei tähenda, et sellisel mootoril mingit perspektiivi on.\nJa mis sellel Lexusel ikkagi niiväga enneolematut on? Praktiline, töökindel ja igav auto nagu kõik jaapanlased.\nVähe liialdades võiks öelda, et ilma sakslaste uute mõteteta tuleks Jaapanis senimaani 80-ndate Corolla stantsi alt välja ja oleks nii töökindlaks lihvitud, et kestaks isalt pojale. Aga keegi peab arendustöö ka kinni maksma.\nkarvanejakole\t• 4. jaanuar 2018 09:22\tEbasobiv kommentaar\nKui Lexus nii kvaliteetne on, miks siis jõukamad inimesed BMW, Audit või MB-d eelistavad? Ilmselt lollid? Või siis äkki mitte nii piiratud silmaringiga.\n.\t• 4. jaanuar 2018 11:10\tEbasobiv kommentaar\nKus sa elad et märganud pole jõukurite Toyota armastust? Tule korra elus Tallinna ka näiteks.\nmaakas\t• 4. jaanuar 2018 15:41\tEbasobiv kommentaar\nToyotat ei armasta jõukurid, neid nimetatakase wannabeedeks (need, kes sõidavad Land Cruiseriga). Lexust müüakse 3(kolm) korda vähem, kui mistahes saksa kolmiku marki. Isegi Porsche ja Land Rover on edukamad. Ehk, ma ei ole tähele pannud, et jõukad nii väga Toyotat armastavad.\nsakslane = rämps\t• 4. jaanuar 2018 18:29\tEbasobiv kommentaar\nToyota on Lexus kui sa pole aru saanud ja maalt oled sa vist tõesti nagu su nimigi ütleb. Hetkel on pool aastat järjekord et saada uus Land Cruiser. Paremates rajoonides on tegemist Eesti rahva autoga.\nInimene kes ostab Land Cruiseri ei saa kuidagi olla wannabe, tal lihtsalt on raha. Wannabe sõidab ikkagi sakslasega, odava mersu-bemmi-audiga, mida antakse ära võileiva hinnaga ja siis kujutab ette et on tegija. Vaata nüüd kasutatud Land Cruiserite hindu ja mõistad et saksa laibaga sõitvatele rottidele need autod ei ole.


Ilmapäevik: 37. nädala ilm (7.–13.09.2015) (07.09.2015 00:08)\nNädala algul kujundab ilma Venemaale liikuv suur tsüklon. See toob esialgu hoovihmu ja kohatist äikest, aga ka tuule tugevnemist. Samas läheb jahedamaks, sest tsükloni tagalas liigub jahe õhumass lõuna poole. Saabuv õhumass siiski väga külm ei ole, aga sellest piisab, et öösel tekiks öökülmaoht, päeviti võib kuni 17 °C. Ühtlasi läheb jahenemisega ka kuivemaks.\n12 08 2015 öine äike meenutamas suve Eesti kagunurgas. Foto: Andres Kunnus\nNädala teisel poolel hakkab ilma määrama läänest saabuv soe antitsüklon. See võib tuua vananaistesuvele iseloomuliku ilma: öösiti jahe või väga jahe, kohati ilmselt öökülmad, kuid päevad vaiksed, päikeselised ja soojad (15...20 °C). Soojem õhumass läheb ilmselt põhja poolt mööda, aga kui see antitsüklon jõuab Venemaale, hakkab lõunast soojust lisanduma.\nJälgi lisaks Ilmateenistuse nädalaprognoosi.\n13. septembril püsis antitsükloni ülekaal, kuid selle äärealal läks tuul tugevamaks. Siit-sealt liikusid üle suured pilvemassid, aga sadu neist ei tulnud või minimaalselt (Virumaal). Kohati oli ilm päikeseline. Idapoolse külmema õhumassi mõjul jäi õhutemperatuur alla 20 °C.\n12.09.15 Harjumaa. Foto: Elli\n12. septembril jätkus antitsükloni mõjul üsna vaikne ja veelgi selgem ilm. Tuule tõttu ei tekkinud öösel Põhja-Eestis udu (tegu oleks olnud kiirgusliku uduga), kuid Lõuna-Eestis, kus tuul polnud, tekkis udu. Päev tõi taas kuni 20-kraadise sooja (soojem oli Lääne-Eestis).\nTere hommikust, Eestimaa. Kalmer Saare foto\n11. septembri ilma kujundas antitsüklon, mille keskme läheduses oli tuul nõrk ja muutliku suunaga, hiljem idast. Hommikuks muutus ilm mitmel pool uduseks, sest põhjast saabus soe õhumass, kuid kohati jäi siiski päris selgeks – siis võis imetleda virmalisi, mis küll nii võimsad polnud kui 10. septembri ööl.\nPäeva jooksul udu hajus (püsis kõige kauem Soome lahel), kuid tekkisid rünk- ja kihtrünkpilved, mistõttu ilm päris päikeseliseks ei muutunud. Soojemas õhumassis tõusis õhutemperatuur kohati pisut üle 20 °C.\nUdune hommik Laagris\n10. septembril saavutas antitsüklon lõplikult ülekaalu, mistõttu ilm selgines, tuul nõrgenes, öö muutus külmemaks (miinimum 2,9 °C Kuusikul) ja päev soojemaks (kuni 20 °C).\nIlusa ilma rünkpilved 10. septembril Kesk-Eestis.\n9. septembri ilma määras läänest saabuv soe antitsüklon. Selle mõjul pilvisus hõrenes ja sajuhooge jäi oluliselt vähemaks, kuid neid oli veel Ida-Eestis. Õhutemperatuur püsis kõikjal alla 20 °C.\n09.09. Taevas on küll pilves, kuid pilvede vahelt on näha õrna virmaliste kuma. Kalmer Saare foto\n8. septembril püsis veel Venemaa tsükloni mõjul pilvine ja kohatiste sajuhoogudega ilm, kuid mõnel pool oli ka päikest juba rohkejm näha. Jahedas õhumassis oli sooja kuni 16 °C, kuid saju ajal vähem.\n07.09.2015. Rakvere. Mõned tunnid enne vihma. Foto: Ülle Poom\n7. septembri ilma määras Venemaal pöörlev tsüklon. Õhumass Eesti kohal oli labiilne, mistõttu mitmel pool arenes rünksajupilvi, oli äikest ja rahet. Ilmateate järgi püsis ka keeristormide (ilmselt maapüksid või madalatipulistest ülirünksajupilvedest pärit mesotsüklonaalsed tornaadod) oht, arvatavasti üks selline tegi laastamistööd Sõmerul, vt http://www.virumaateataja.ee/3319495/keeristorm-lennutas-somerul-kasvuhoone-ule-paneelmaja#rubriik.\nKohaliku elaniku kirjeldus: Kõige hullem oli see et sealt poolt kus kasvuhoone tuli magas kärus õues väike laps,ei taha mõeldagi mis oleks võinud juhtuda\nJep,meie aknast läks kasvuhoone täpselt ylesse katusele,rebis isegi koridori elektrikapid lahti,toas oli isegi wc potis vee täitsa kuivale tõmmanud,sest wc pott oli seest täitsa kuiv,muidu on ikka mingi vesi sees. See toimus sõmerul minu maja ees. Üks teine elanik teatas: Siin tegi jh korraliku töö ära,kasvuhoone juppe oli terve sõmeru täis,isegi poe juurde lendas.\nÕhtu jooksul ilm rahunes, kuid püsis mitmel pool sajune ja tuuline ilm.\nRiivamisi mööduv rünksajupilv. Välke ei täheldanud, kuid tõi nõrga pagituule. 06.09.2015 18:15 Kiilis. Martin Kivi foto\nPäikest võib selge ilmaga Tallinnas näha kuni 13 t 36min ja Tartus 13 t 32 min. Päev lüheneb rohkem kui 5 minutit ööpäeva kohta. Kõik hämarikuliigid on keskööks läbi saanud. Seetõttu on isegi selge ilmaga öösel 6-7 tunniks täispimedus.\nPäeva pikkus, st aeg, mil päikeseketas on üle horisondi, läheneb 12 tunnile ehk peatse on käes võrdpäevsus.


Millal kultuur ennast ära tasub?\nSarnaselt riigikogu liikme Mihkel Pärnojaga rõõmustaks ka Äripäev, kui kolme tähtsa kultuurirajatise -- Eesti rahva muuseumi, muusikaakadeemia ja Eesti kunstimuuseumi -- ehitamiseks kusagilt raha leitaks. Paraku tundub probleemi lahendamiseks Pärnoja poolt väljapakutud variant emiteerida 700 miljoni krooni ulatuses riigi võlakirju veidi toores.\nLoomulikult suudaks Eesti riigieelarve taluda võla intresside maksmist, küll aga jääb seni ajakirjanduses avaldatust arusaamatuks, mille arvel Pärnoja põhivõla mõtleb tasuda. Kui juba laenu võtta, siis tuleb raha paigutada nii, et see mingi aja pärast võla ka tasuda võimaldaks. Kõnealuste ehitiste tasuvusaega vähemalt Äripäev küll ennustada ei julge, pigem on kaheldav, kas sellist aega üldse kunagi tuleb.\nTundub, et Pärnoja ettepanek ajab ehitamiseks vajamineva raha asemel hoopis poliitilist kapitali taga, sel eesmärgil tuuakse kultuurirajatised juba traditsiooniliselt kord aastas, enne järgmise aasta eelarve kinnitamist mängu.


Kurk on pärit Põhja-Indiast Himaalaja jalamilt, nimelt on kurk aretatud seal kasvavast kibedavõitu metskurgist. Kurk on meloni ja kõrvitsa sugulane. Kurk on üks populaarsemaid aedvilju Eestis. Eristatakse avamaakurki ja kasvuhoonekurki - esimene on teisest enamasti lühem. Kurk sisaldab 97% vett ja väga vähe energiat. Rohke veesisalduse tõttu on kurk tundlik temperatuurimuutustele. Parim säilitustemperatuur on 10-14˚C. Toidukilesse keeratult säilib kurk ka toatemperatuuril. Kurk on tundlik etüleeni suhtes, seega tuleks seda hoida etüleeni eraldavatest aed- ja puuviljadest eraldi. KASVUHOONEKURK sobib niisama salatitesse, leivakatteks, dippimiseks, samuti võib sellest mahla pressida. Kurgist valmistatud külmsupid sobivad hästi kuumal suvepäeval söömiseks, ent kurk sobib ka kuumadesse roogadesse (pajaroad, supid, viiludena praetavaks, aurutatult-keedetult lisandiks jne). Kodumaist pikka kurki ei pea enne tarvitamist koorima, piisab ka hoolikast pesemisest. AVAMAAKURK on saadaval augustis-septembris, parimad kurgid on 5-15 cm pikkused. Kollased ja "kummis" kurgid on üle küpsenud. Avamaakurke kasutatakse peamiselt hoidistamiseks, ent sobib ka võileivakatteks ja salatisse. Muide - üks Briti ajalehe "The Guardian" (8.12.2001) lugeja kirjutas, et kurk on efektiivne tarakanide tõrjevahend. Nimelt ei sallivat tarakanid kurki ning kurgiviilude asetamine tarakanide "sissepääsude" juurde aitab nendest lahti saada. Kurgiviile tuleks sageli vahetada ja avastatud tarakanide sissepääsud kinni kleepida.


Tugevatasemelisel Teras Beach Cupil selgusid veerandfinalistid - Eesti Võrkpalli Liit\nTeras Beach Cup\nLaupäeval peeti Eesti rannavolle karikasarja teisel etapil Teras Beach Cupil põhiturniiri mängud ning selgusid pühapäevastesse veerandfinaalidesse pääsejad. Turniiril, kus teevad kaasa tugevad Läti ja Soome paarid, jõudis veerandfinaalidesse neli Eesti naiste duot ja kolm meeste paari, teiste seas ka mõlemad meie esiduod ehk Heleene Hollas - Liisa Soomets ja Kusti Nõlvak - Mart Tiisaar. Postimees näitab otsepilti alates meeste kolmandast veerandfinaalist.\nPõhiturniiril kasutatakse MK-sarja süsteemi ehk esimeste alagrupimängude võitjad kohtusid teises mängus omavahel ja selgitasid otse veerandfinaali pääseja. Lisaks kohtusid omavahel esimeste alagrupimängumängude kaotajad, et selgitada välja viimane edasipääseja ja ainus väljalangeja.\nVaata põhiturniiri tulemusi.\nEestlastest saavad pühapäeval naiste turniiril veel väljakule joosta Liina Kais - Kadi Kalm, kes said alagrupis kaks võitu ja jõudsid alagrupi võitjana otse veerandfinaali nagu ka Hollas - Soomets. Kais - Kalm kohtuvad kaheksa parema seas teise Eesti paariga Renate Pikk - Juudit Kure-Pohhomov, kes pidasid otsustava mängu Maret Kuuse/Merilyn Jõearu vastu ja said 2:0 (21:10, 21:17) võidu. Neljanda Eesti paarina hakkavad poolfinaali koha nimel homme mängima Silja Ostrov/Gerli Toomela.\nMeestest said alagrupist otse veerandfinaali ka Kusti Nõlvak ja Mart Tiisaar, kes esmalt olid 2:1 (17:21, 21:16, 15:10) paremad lätlastest Aleksandrs Solvejs/Ralfs Namikisest ning seejärel 2:0 (22:20, 21:16) Urmas Piigist/Sander Steinbergist. Piik ja Steinberg suutsid lõpuks samuti veerandfinaali pääseda, olles otsustavas kohtumises 2:0 (21:16, 21:11) paremad Läti paarist Tomas Stasevicius/Mantas Donelast.\nEestlastest edenesid kaheksa sekka ka rannavolles koos esimesi samme tegevad Timo Lõhmus - Dmitri Korotkov, kes alistasid edasipääsu otsustanud kohtumises vennad Siim ja Märt Tammearu 2:1 (20:22, 21:15, 15:11). Veerandfinaalis on nende vastaseks treeningukaaslased Nõlvak - Tiisaar.\n10.00 Martins Plavins/Edgars Tocs - Arnis Relins/Ardis Daniels Bedritis\n10.50 Jyrki Nurminen/Santeri Siren - Urmas Piik/Sander Steinberg\n11.40 Aleksandrs Samoilovs/Mihails Samoilovs/Artur Vasiljev/Robert Juchnevic\n12.30 Kusti Nõlvak/Mart Tiisaar - Timo Lõhmus/Dmitri Korotkov\n10.00 Anastasija Kravcenoka/Vytene Vitkauskaite - Ieva Vasiliauskaite/Daniele Kvedaraite\n10.50 Liina Kais/Kadi Kalm - Renate Pikk/Juudit Kure-Pohhomov\n11.40 Varvara Brailko/Anete Namike - Silja Ostrov/Gerli Toomela\n12.30 Heleene Hollas/Liisa Soomets - Marta Ozolina/Luize Skrastina\nReedese kvalifikatsiooni tulemused.\nKoroonaviiruse tõttu kehtestatud reeglitest tulenevalt pealtvaatajaid mängudele ei lubata.\nTugevatasemelisel Teras Beach Cupil selgusid veerandfinalistid


24 paeva vee kiire kaalulangus. Kui edukalt õnnestub paastuga kaotatud kilod eemal hoida?\n24 paeva vee kiire kaalulangus. Mis on ekspressdieet\nKõrge kalorsusega jookide asendamine kalorivaba veega aitab teil kaotada iga päev sadu kaloreid, aidates veelgi kaasa kehakaalu langusele. Näpunäide Kui kaalute oma dieeti paastu võtmist, kaaluge 5: 2 dieeti, kus paastumine toimub järjestikustel päevadel kahel nädalapäeval, vastupidiselt jätkuvale paastumisele. Karastusjookide asemel kasutage vett. Vältige toidule soola lisamist, kuna sool hoiab vett läbi selle asemel, et lasta sellel kehast läbi minna, ja te ei soovi seda tõenäoliselt üldse. Tihti inimesed vaatavad sellest mööda! See mõjub tervisele juba halvasti.\nVesi on kaalulangetamise eesmärgil dieedipidajate üks võimsamaid relvi. Vesi soodustab ainevahetust, pidurdab isusid ja vähendab vedeliku hulka kehas. Eesmärk juua 8—10 klaasi vett päevas võib olla üsna keeruline, kuid kindlameelsusega tekib teil peagi harjumus kasutada vett, et kaalulangetamist ära kasutada. Sammud 1. Terve päeva joomine võib aidata teil end täis tunda, ilma et peaksite tarbima kaloreid sisaldavaid kõrge kalorsusega jooke, nagu piim, piimatee, mahlad või suupisted.\nSamuti võite süüa terry valge kaalulangus raputab, kui tunnete end täis. Päevase kaloraaži vähendamine võib aidata kaalulangust kiirendada. Kui teile ei meeldi valge vee joomist, proovige maitsestatud vett. Osta maitsestatud jooke ilma kaloriteta, et neid oleks lihtsam juua. Joogivee nautimise suurendamise soovituste saamiseks vaadake wikiHow artikleid.\nPange üles veemeenutuskell, 24 paeva vee kiire kaalulangus te seda ei unustaks. See aitab teil luua ka harjumuse regulaarsemalt vett juua. Hoidke vett läheduses. Hoidke veepudelit alati enda kõrval, et oleks lihtsam rohkem vett juua.\nOsta pudel vett ja hoia seda kodus, tööl või väljas olles. Enne iga sööki jooge klaas vett. Täiskõhutunne aitab teil vähem süüa, nii et väiksema kaloraaži ja kaalulangetamisega on paremad tulemused. Ärge unustage kontrollida portsjonite suurust ja kaloreid.\nVesi ei saa ebatervislikku dieeti "kustutada". Seedimise soodustamiseks ja kehakaalu langetamise kiirendamiseks jooge enne sööki, söögi ajal ja pärast seda terve klaas vett. Vesi aitab kehal toitu seedida ja toitaineid omastada.\nKarastusjookide asemel kasutage vett. Haara sooda, alkohoolsete jookide, smuutide või muude kõrge kalorsusega jookide asemel veepudel. Kõrge kalorsusega jookide asendamine kalorivaba veega aitab teil kaotada iga päev sadu kaloreid, aidates veelgi kaasa kehakaalu langusele. Joo kogus vett, mis võrdub tarbitud alkoholi kogusega. See lisavesi ei sisaldu päevases joogikoguses.\nIga veekogus, mida sel eesmärgil jood, peaks olema lisaks igapäevasele vee joomise eesmärgile. Kaalulanguse vähendamiseks jooge vett ja vähendage soola tarbimist.\nSoola vähendamine dieedis aitab teil kiiresti kaalust alla võtta, eriti kui see on kombineeritud veetarbimise suurendamisega.\nProovige roogadesse soola asemel lisada muid vürtse ja maitseid. Maitsetaimedel või küüslaugul ei ole negatiivseid tervisemõjusid ja need võivad paljudele roogadele maitset lisada. Kui kaubamärk pakub madala naatriumisisaldusega valikuid, valige see toode oma klassi toodete hulgast. See on lihtsaim viis nautida oma lemmiktoitu ilma, et peaksite soolaga liialdama.\nTootetes ei ole naatriumi kogus alati silmatorkav, seega kontrollige toitumisalast märgistust. Konserveeritud või külmutatud köögiviljades ja restoraniroogades on mõlemad palju soola ja paljudes restoranides on toitumisalane teave nüüd veebis saadaval, nii et saate seda enne tellimist kontrollida.\nOsta vees leotamiseks köögivilju ja puuvilju, nagu kurgid, arbuus, maasikad, piparmündilehed ja muud ürdid, tsitrusviljad, õunad ja ananassid. Mõelge kaanega kruuside ostmisele, näiteks klaaspurkidele või õlgedega tassidele. Iga jooki saate valmistada eraldi ja hoida samal ajal külmkapis. Mida värskem on puu- ja köögivili, seda parem on vesi. Kui puu- ja köögiviljad hakkavad närbuma, visake need ära ja keetke uuesti. Otsustage, kui kaua peaksite detox-dieeti pidama. Seda tüüpi dieedil võib olla liiga pikaajaline rakendamine negatiivset mõju ja enne selle dieedi alustamist peaksite oma arstiga nõu nutrivix egy võimalike terviseprobleemide osas.\nDieedil olles ei saa teie keha tavapäraseid piisavalt toitaineid, nagu kiudained ja valk, nii et kõige parem on jääda sellest vähem kui nädalaks. Kui teil on piiratud dieet, siis ei pruugi see teie kaalust alla võtta.\nKui tunnete end liiga väsinuna või uimasena, peate dieedi lõpetama ja naasma tavapärase dieedi juurde. Teie üldine tervis 2b slimming review olulisem kui kiire kaalulangus. Pange tükeldatud puu- ja köögiviljad vette ja hoidke mõni tund külmkapis. Võite purki segada oma lemmikveega, puuviljad ja köögiviljad võivad kolme päeva pärast rikneda või käärida.\nVältige kõike, mis suurendab veesisaldust kehas, nagu naatrium või sisaldab kaloreid. Kibeda maitse vältimiseks koorige tsitrusviljad. Parim on külmkapis hoidmine, kuid võite seda ka ühe päeva toatemperatuuril hoida. Joo päevas vähemalt 2 liitrit vett. Ärge jooge korraga, vaid jooge iga tass korda. Selle eesmärk on kogu päeva jooksul kaotatud veekoguse täiendamine.\nSaab juua rohkem; 2 liitrit on miinimum. Parim on seda teha ajal, mil te ei tööta ega ole hõivatud muude kohustustega, et saaksite keskenduda võimalikult palju vee joomisele.\nDieedi ajal sööge veerikkaid toite. Kui sööte, peaksite valima rohke veega toidud. Puuviljad ja köögiviljad on suurepärased võimalused.\nProovige arbuus, maasikad, suvikõrvits, virsikud, tomatid, lillkapsas, ananass, baklažaan või brokoli. Kui peate sööma liha, valige punase liha või sealiha asemel lahja liha, näiteks kana või kalkun. Kombineerige piiratud kalorsusega dieet veega tasakaalustatud dieediga.\nEnne iga sööki jooge ml vett ja piirake oma päevast kalorite tarbimist naistel ja meestelet soojendada ja säilitada hea kaalulangetusprogramm ühe aastani.\nPidage meeles, et see pole pikaajaline lahendus. See kaalukaotuse režiim võib aidata teil kiiresti kaalust alla võtta, kuid kui te ei hoia tervislikke eluviise, on teil suurem tõenäosus uuesti kaalus juurde võtta.\nParim peaks olema ainult paar päeva paastumine. Kui te ei usu, et suudate nii kaua vastu pidada, proovige alustada 24 tunni jooksul. Pidage meeles, et see on vaid ajutine viis kiiresti kaalust alla võtta. Kui te ei suuda oma paastuplaani järgida, võite lõpetada ja minna tagasi tavalisele dieedile. Paastumine lainetena. Paastuge lühikest aega, seejärel proovige mõne nädala või kuu jooksul uuesti. Konsulteerige oma arstiga. Dieedil olles või kui teie füüsiline piirang kujutab teie tervisele ohtu, ei tohiks seda kiiret plaani järgida.\nSee ei ole seda väärt. Kui te ei saa paastuda, valige kaalu langetamiseks muud viisid. Kui te ei saa absoluutset paastu, võite kaalulangetusprogrammi käivitamiseks proovida asendada üks või kaks sööki veega ja süüa madala kalorsusega õhtusööki. Ärge kunagi proovige paastuda, kui teil on diabeet, olete rase või toidate last rinnaga.\nPange tähele, et sellel dieedil võib olla valkude ja kiudainete puudumise tõttu pikaajaline mõju. See võib põhjustada vähese 24 paeva vee kiire kaalulangus ja soolefunktsiooni halvenemist. Enne paastumeetodi kasutamist peaksite seda kaaluma.\nHoidke mõni päev suupisteid, et teie keha saaks paastuks valmistuda. Suurendage veetarbimist, sööge rohkem puu- ja köögivilju ning sööge ainult lahjat liha ja pruuni riisi. Vältige toidule soola lisamist, kuna sool hoiab vett läbi selle asemel, et lasta sellel kehast läbi minna, ja te ei soovi seda tõenäoliselt üldse. Harjutust pole. Kuigi treenimine on suurepärane viis kaalulangetamise kava toetamiseks, peaksite siiski sel ajal treenimist vältima. Teie kehal ei ole piisavalt energiat, et sooritada harjutusi vedeliku hulga vähendamiseks higistamise kaudu.\nKui tunnete nälga, jooge kogu päeva jooksul hommiku- lõuna- ja õhtusöögiks ainult vett. Kuula sel ajal oma keha. Otsige nälja vallandajaid. Kui teil tekib pearinglus, võtke keha rahustamiseks ja paastuplaani taastamiseks lonks teed või seltzeri mineraalvett. Kasutage 15 minutit paastu meditatsiooni. Keskenduge oma õnnetundele ja pange kõik õnnetud mõtted ja tunded endast välja. 24 paeva vee kiire kaalulangus näpunäiteid leiate jaotisest Meditatsioon.\nKaaluge taimse toidulisandi kasutamist või leidke elektrolüütide tasakaalu säilitamiseks ohutu mineraalainelisand.


Teisenda Kanada dollarit (CAD) ja TRONs (TRX) : Valuutakalkulaator\nKanada dollar (CAD) ja TRON (TRX) Valuutakursi Mõõtühikute kalkulaator\nSee Kanada dollar ja TRON muundur on ajakohane koos valuutakursid alates 18 aprill 2021.\nSisestage teisendatav summa kasti vasakul Kanada dollar. Kasuta "Vaheta valuuta" teha TRON default valuutat. Klõpsake TRONs või Kanada dollarit teisendada vahel, et valuuta ja kõigi teiste valuutade suhtes.\nKanada dollar on valuuta Kanada (CA, CAN). The TRON on valuuta ei riikides. Sümbol CAD saab kirjutada Can$. Sümbol TRX saab kirjutada TRX. Kanada dollar jaguneb 100 cents. Vahetuskurss Kanada dollar viimane uuendus 15 aprill 2021 pärit Rahvusvaheline Valuutafond. Vahetuskurss the TRON viimane uuendus 18 aprill 2021 pärit coinmarketcap.com. CAD teisendustegur on 6 tüvenumbrini. TRX teisendustegur on 14 tüvenumbrini.


Oli tulikiire ja kange tahe - Eesti Päevaleht\nOli tulikiire ja kange tahe\nHeinz Valk, Eesti Postmargi emissioonikomisjoni liige\nNii nagu Eesti riigil, tuli ka Eesti postmargil alustada tühjalt kohalt. Minnes tagasi Eesti postmarkide taastuleku konarlikule ja kitsukesele rajale, ei ole vist üleliigne meenutada 1991-1992. aasta raskusi ja viletsust.\nKuid riiklusega seonduvate nähtuste jaluletõstmisega oli tuline kiire ja iseseisva riigi üheks tunnusmärgiks olevate postmarkidega samuti. Võimalused selle teostamiseks olid äärmiselt kehvakesed. Ei olnud meil ühtegi kogemustega margikujundajat, ei markide trükkimiseks sobilikku trükikoda ega vastavat paberit.\nOli vaid kange tahmine kiiresti anda rahvale kauaoodatud oma Eesti postmark. Õnneks on riskiolukordades inimeste riskivalmidus suurem ja nii ei hakatud ka Eesti postmarkide väljalaskmiseks pikalt hoogu võtma. Vähem kui poolteist kuud pärast riigi taassündi olid esimesed omad margid postkontorite müügilettidel ja tohutud järjekorrad erutusest kibelevate inimestega postkontorite uste taga. Oli 1. oktoober aasta 1991.\nEsimeste markide juures on ka üks sügava sümboli väärtusega fakt, mida laiem üldsus ehk ei tea. Meile ulatas oma abistava käe Rootsis elav eestlane Vello Kallas, kes valmistas esimeste postmarkide kavandid ja aitas kaasa nende trükkimisele Rootsis ja Saksamaal.\nNii nagu jooksujalu tehtuga ikka, olid ka need esimesed üheksa erineva vääringuga (esialgu veel rublades ja kopikates) vapimarki kujunduselt ja värvisäralt lahjavõitu, eriti kui silme ees olid sõjaeelsed Eesti margid. Ent samas tekkis neid marke peopesal hoides isemoodi uhke tunne, mis tasandas kõik kunstilised vajakajäämised ebaolulisteks.\nEESTILIKU SÜMBOOLIKA UPUTUS. Samal 1991. aasta sügisel korraldati ka konkurss margikavandite saamiseks, mille Ïüriid mul oli au juhtida. Nagu rahvuslike tunnete kõrghetkedel ikka, nii ujutati ka laekunud kavandid üle kõikvõimaliku eestiliku sümboolikaga, jättes kunstilise poole tahaplaanile. Kuid valik tuli teha ja nii ilmusidki 1. novembril 1991 müügile kaks uut marki: üks Eesti lipuga ja teine Eesti maakaardiga, mille fooniks olevale Euroopa kaardile oli taasiseseisvunud riigi tutvustamiseks näidatud ka meie asukoha pikku- ja laiuskraadid. Kahtlemata kiiduväärt mõte, mis oli ka margi ainukeseks vooruseks.\nKogemustest õppides pöörduti järgmiste margikavandite saamiseks tuntud kunstnike ja disainifirmade poole ent igatsetud edu ei tulnud sealtki. Ehkki Tõnis Vindi käe all valminud kolm marki Barcelona olümpiamängudele 1992 said graafiliselt väga rafineeritud kuue, ootasid markide tarbijad elegantse staatilise joontemängu asemel dünaamilisi sportlase kujutisi. Markidele sai kahjuks osaks leige vastuvõtt.\nPIKAD OTSINGUD. Ligilähedaselt läks ka disainitud jõulumarkidega, mis olid ka esimesed Eestis trükitud postmargid. Neil kujutatud üli-stiliseeritud jahe ja tundetu saehambaid meenutanud kuusemotiiv põhjustas lausa avaliku pahameele.\nAlles eelmisel aastal saavutati Jüri Kassi ja Ülle Marksi kavanditel esimest korda jõuludele omane tundelisus ja pidulikkus koos värske ning heatasemelise kujundiga. Ehk aitab see fakt mõista ka seda karmi tõde, miks kulus aastaid enne kui Eesti margikujundus jõudis tasemeni, mis ei tekita enam piinlikust muu maailma ees.\n1991-1992. aastal olime sellest veel kaugel. Asetades toonased margid aga ilmumisaja konteksti võime neis siiski näha olulise voorusena püüdu sisendada iseendile ja teadvustada teistele rahvastele taas maailmakaardile ilmunud riigi tahet ja püüdu iseseisva riigina toimimiseks. Sellega saime me hakkama.\nLembit Lõhmus graafik, maailmakuulsusega ex-libriste kunstnik\nVõrreldes 1991. aastaga on asi muidugi edasi läinud. Ka markide kujundamisse on arvutid tunginud. Igal juhul on postmarkide tase selle aja jooksul kogu aeg tõusnud.\nKindlasti ei lange minu arvamus Eesti markide kohta kokku Eesti Posti arvamusega, kui otsustada selle põhjal missugune mark igal aastal esile tõstetakse ja aastakomplekti kaanele valitakse. Pean silmas piltlikult öeldes epohhi loonud töid, millest hiljem teatud joont edasi arendatakse. Oma töödest pean sellisteks muidugi Eduart Viiraltile pühendatud margiplokki. Keeleaasta mark oli minu jaoks samuti eneseületamine. See oli kunstilises mõttes tervik kogu margipoogna ulatuses.\nPostmargi kunst on absoluutselt omaette kunstiliik. Muidugi see muutub ja muutjaks on arvuti. Kuid arvuti on markide puhul ainult üks võimalus. Postmargi keel peaks tulevikus muutuma. Olen pakkunud, et Eesti Postmark võtab tööle kolm andekat poissi, kes töötaksid aja jooksul välja Eesti postmargi oma stiili. Ma ei ole rahul, et meil puudub markide emissioonipoliitika. Praegu peaksime mõtlema juba 2004. aasta markidele, et kunstnikul oleks aega saada head tulemust.\nHinnates meie marke kümne aasta jooksul meenutab see mulle üht viimaseid Balti graafikatriennaale Vilniuses. Eestlaste tööd olid kõik erinevad, lätlastel oli kolm rühmitust ja leedulaste tööd olid kõik ühte nägu. Nii on ka markidega kolmes Balti riigis. See ilmselt eestlaste individualismist tulenev nähtus ei ole sugugi paha. Igaüks peabki oma näo säilitama!\nJüri Kass disainer, professor\nTuleb märkida, et me Ülle Marksiga pole süsteemsed uurija-tüüpi inimesed, kes võiksid Eesti postmargi arenguaastate kohta kindla tõe välja öelda.\nOleme nende mõne margi puhul, mida meile kavandamiseks on pakutud, lähtunud kindlalt piiritletud ülesande püstitusest. Ega ole laskunud arutlustesse, mida kõike võiks teha, kui olud ja tehnilised võimalused oleksid sarnased juhtivate margikujundusmaadega, näiteks Hollandi või Hispaaniaga. Me ei ole revolutsionäärid, vaid evolutsionäärid, kes arvavad, et pideva vaimse pingutuse tulemusena muutub ka Eesti postmargi kujunduse üldine pilt kaasaegsemaks.\nEestis antakse aastas välja vaevalt paarkümmend marki, tegijate hulk on juba seetõttu piiratud. Kui ka iga mark antaks kujundada eri kunstnikule, ei pruugi tulemus rahuldada, sest nagu iga töö, nõuab ka margikujundamine vilumuse saavutamiseks pikemaajalist pühendumist. Aastatega on ju näiteks Mari Kaarma loonud kena rea rahvarõivaste teemalisi marke.\nViimastel aastatel on Eesti Postmargi praktika üha enam olnud selline, et mitmele kunstnikule tehakse ettepanek osaleda mingi teema lahendamisel. Kuna tasustatud saab ainult võidutöö, pole ehk kõigil huvilistel võimalik oma aega sellele pühendada. Üliõpilased on teadlikud markide väljaandmise ajakavast ja nende kavandid osalevad võistlustel. On juba ka paar näidet, kus üliõpilase töö osutus parimaks. Seega -eduks on vajalik võimalikult paljude tegijate vaimne pingutus ja kriitika, mis ei lase Eesti Postmargil ja margikujundajatel end väga mugavalt tunda.


Politsei teenistuskoer Sharky pidas kinni inimest pussitanud noormehe - Koerad - Lemmik\n27. jaanuar 2020, 16:35\nKahtlustatav põgenes sündmuskohalt enne politsei saabumist. «Koerajuhid märkasid kirjeldusele vastavat noormeest Ämari alevikus Lennu tänaval ühe maja nurgal, kuid politseiautot nähes jooksis ta ära,» rääkis koerajuht. Jäljeajamiseks võeti appi patrullkoer Sharky, kes liikus järgnevad 15 minutit noormehe jälgedel. «Sharky juhatas politseinikud tagasi ühe maja juurde samal tänaval, kus põgenenud noormees viibis ning talle anti käsklus seisma jääda,» kirjeldas Aivola sündmusi.\nKuna noormees oli eelnevalt teist inimest rünnanud, oli alust arvata, et ta võib olla ohtlik ka kõrvalistele inimestele ja politseinikele. «Nooruk ei peatunud ka hoiatusele koera kasutamise kohta,» kirjeldas Aivola sündmusi. Politseikoerale anti käsklus kahtlustatav kinni pidada. Kiirabi osutas kinnipeetule kohapeal esmaabi.\nSharky ja koerajuht Julia Eesalu\nPolitseinikud pidasid noormehe kahtlustatavana kinni. On käimas kriminaalmenetlus karistusseadustiku paragrahvi järgi, mis käsitleb raske tervisekahjustuse tekitamist (KarS § 118). Noormees on politseiga varasemalt korduvalt kokku puutunud ning ta on kahtlustatav veel mitmes kuriteos, sealhulgas ka vägivallakuritegudes.\nProkurör Marika Kreutzberg sõnas, et kahtlustatava varasem taust viitab, et vabaduses võib ta jätkata kuritegude toimepanemist ning hoolimata noorest east on vajalik tema vahistamine. Prokuratuur taotleb vahistamist homme, 28. jaanuaril.\nSharky, täisnimega Happy Hooligan Attila on 4-aastane Belgia lambakoer, kes valiti Põhja prefektuuri 2019. aasta parimaks patrullkoeraks. Sharky ja koerajuht Julia Eesalu tegid eeskujulikku tööd möödunud suvel Telliskivi tänaval toimunud tulistamise sündmuskohal, kust terava ninaga koer leidis kaks kuulikesta.


Paul Pogba jäi omapärasel põhjusel Manchester Unitedi lennukist maha - kommentaare 1-3\npole ju midagi omapärast.\nAga päris karm et see “ahv” teenib 100 000 kordi rohkem kui sina “tōupuhas” inimene.\nLasi torust pudeli täis ;-)))! Ronaldo ,aga jälle tagant.. no No..stop stop Yess ;-)))!\nKui dopingu kütid eilset mängu vaatasid, siis Pogba esitus oli selline (eriti esimesel poolajal), et selle juures ei oleks tohtinud kordagi tekkida mõtet, et äkki tüüp kasutab dopingut. Aga noh, kui selline tase on saavutatud dopinguga, siis on muidugi eriti kurb.\nkuna teisel poolajal sooritus minimaalselt paranes, siis arvati kohe et manustas keelatud aineid poolajal riietusruumis :D


Kõrgrõhu-elavhõbelamp - Smelta OÜ\nValgustite tüübid | 5. juuni 2018\nKõrgrõhu-elavhõbelamp (high pressure mercury lamp; die Quicksilberdampf-Hochd- rucklampe; rtutnaja lampa võsokogo davlenija), GE patent 1934. aastast. Need on lambid – luminofoorkattega või ilma – elavhõbedaauru partsiaalrõhuga püsirežiimis 102… 106 Pa\nKülmas lambis on rõhk madal. Kaarlahendus soojendab klaaskolbi, sellest soojeneb täite- aine aur ning rõhk lambis kasvab.\nElavhõbedaaurus tekib kõrglahendusel nii ultraviolettkiirgus kui ka nähtav valgus. Kui kolvi sisepinnale on kantud luminofoor (ütriumvanadaat), siis lisab see ultraviolettkiirgusele spektri punase osa. Kasutatakse välisvalgustuses, näiteks jalakäijatealadel, promenaadidel, parkides, aedades, jalutusteedel ja müügitänavatel.\nSoojema valgusvärvusega lambid on eriti sobivad ühe-ja mitmelambiliste valgustite jaoks sisevalgustuses, näiteks fuajeedes, rahvarohketes ruumides ja hallides ning muudes pikaajalistes dekoratiivsetes valguslahendustes. Külma tooniga standardlambid sobivad üldvalgustuseks liikluses ja tööstushoonetes. Et nende vaigusviljakus on väiksem kui nt naatrium lampidel, on nad käesoleval ajal kasutusel suhteliselt harva.\nSmelta OÜ tänase kuupäevaga on edukalt lõppenud mitmekümneid valgustusprojekte Eestis, Lätis ja Soomes. Meie klientide hulka kuuluvad Schenker, VIA 3L, Preemia, Balbiino, Leibur, DBT, Tikkurila. Võta meiega ühendust ja leiame ka sinu ettevõttele kõige sobivaima lahenduse!\nSmelta OÜ tänase kuupäevaga on edukalt lõppenud mitmekümneid valgustusprojekte Eestis, Lätis ja Soomes. Meie klientide hulka kuuluvad Schenker, DBT, Preemia, Leibur, Balbiino, VIA 3L, Tikkurila\nAuto Valgustid (2)\nLED valgustite tutvustus (4)\nValgustid koju (1)\nValgustite tüübid (9)\nKas sul on vaja investeerida LED valgustusse?\nHalogeniid- ja Ksenoonlambid\nValgustuse psühholoogilised aspektid\nLED valgustite omadused ja võimalused\nLuminofoorlambi kasutusalad ja tüübid\nInnovatiivsed valgustuse lahendused\nCopyright © 2018 Kõik õigused kaitstud Smelta OÜ


Üks tänuavaldus - Estonian World Review\nArvamus 08 May 2009 Raul PettaiEesti Elu\nKui leitakse, et mu eesti kirjakeel olevat veel üsna rahuldav, siis ei saa ma seda au enda arvele panna. Selle asemel lendab mõte kaugele minevikku, aastasse 1947, kus mul oli õnn lõpetada viimase lennu koosseisus Blombergi Eesti Gümnaasium Saksamaal.\nEesti koolid Saksamaal said alguse kohe pärast II maailmasõja lõppu, 1945. a. suvel, kui läänetsoonides (Briti, Ameerika ja Prantsuse) koondati eesti pagulased, nn. DP-d (Displaced Persons), laagritesse. Neid laagreid oli väga mitmes suuruses. Ameerika tsoonis oli rida suurlaagreid nagu Geislingen (ligi 4000 inimest), Augsburg-Hochfeld (1700) jt. Briti tsoonis (Põhja-Saksamaal) kujunes suuremaks keskuseks Lübeck, kus (vist) seitsmes laagris elas kokku ligi 2000 eestlast. Peale nende leidus üle kogu Lääne-Saksamaa arvukalt väiksemaid laagreid, kus eestlaste arv oli mõnesaja või isegi mõnekümne piirides. Sõjas purustatud Saksamaal polnud kerge leida elamispinda ja põgenikud majutati saksa sõjaväe kasarmutesse, barakklaagritesse, koolimajadesse, tööstushoonetesse ja sakslastelt rekvireeritud eramajadesse. Neidki tuli vahel jagada teiste rahvustega – lätlased, leedulased jne. Hea ülevaate tollest ajastust annab Ferdinand Kooli suurteos „DP kroonika – Eesti pagulased Saksamaal 1944-1951“ (Eesti Arhiiv Ühendriikides, Lakewood, NJ, 1999, 893 lk.).\nKohe alguses asuti laagrites emakeelsete alg- ja keskkoolide rajamisele. Õnneks polnud eesti pagulaskonnas puudu kutselistest õpetajatest. Lisaks nendele aitasid koolides kaasa ka mittepedagoogid, eriteadlased oma aladel. Puudust tunti aga sobivatest klassiruumidest, pinkidest-laudadest, õppevahenditest ja eelkõige õpikutest. Ega olnud seal ka piisavalt vihikuid, pliiatseid ja sulepäid. Tänapäeva gümnaasiumiõpilasel, kelle kasutada on arvuti, igasugused raamatud ja teatmeteosed, põhjaliku varustusega laboratooriumid ja õppevahendid, on raske ette kujutada, et tookordsetes tingimustes mingi õppetöö üldse võimalik oli. Ja ometi… Mõtlen seepärast tänutundes põgenikelaagrite koolidele, mis primitiivseid tingimusi trotsides suutsid meile, noortele, siiski anda korraliku hariduse.\nNüüd lugejale väike ülevaade minu omapärasest haridusteest aastatel 1945-47, mis oli tüüpiline tollele ajastule. See oli 30. mail 1945, kui ma koos vanematega saabusin Lübecki Schwartauer Allee laagrisse, kus saime ühes barakis väikese toa. Olime seal peaaegu esimesed. Hiljem kasvas laager ligi 600-liseks. Juba juuni teisel poolel rajati eesti alg- ja keskkool. Koolikatseks nõutud kirjandi alusel arvati mind keskkooli 2. klassi. Komplekteeriti peaaegu kõik (!) õppeained, sh inglise ja saksa keel, botaanika jm. Eriti on meelde jäänud eesti keele, laulu ja matemaatika tunnid. Esimest andis kirjandusteadlane Juhan Viidang. Võtsime põhjalikult läbi eesti kirjanduse ajaloo – õpetaja jutustas ja meie kirjutasime üles. Raamatuid ju polnud. Kui suurt lisatööd pidi see õpetajale tähendama! Laulutunde meenutab tänini elavalt lauluviis „Sind surmani küll tahan“. Laulmist õpetas August Ruut (hiljem New Yorgis), kes ka juhatas laagri segakoori, kus minagi kaasa laulsin. Matemaatikat ja füüsikat õpetas G. (Georg?) Kuldvere – hallipäine, suursuguse olemisega mees. Tema ei „säästnud hobuseid“. Klassi tulles jagas ta lehed algebra ülesannetega, istus laua taha ja laskis meil tund aega higistada. Ja nii me töötasime nädal nädala järele. Tulemuseks aga oli, et ma võin tänini, kasvõi une pealt, lahendada igasugust algebra probleemi! Küllap määras see ka mu edaspidise elukutse. See tubli pedagoog puhkab juba ligi 60 aastat ühel Long Islandi kalmistul. Veelkord tänu talle!\nNii möödus suvi. Oktoobris 1945 kolisime isa-emaga Detmoldi ligidal asuvasse Hiddeseni laagrisse (u. 150 eestlast). See asus endises sanatooriumihoones, looduslikult kaunite Teutoburgi mägede jalamil. Laagris tegutses algkool, kuid keskkooli pidime sõitma Detmoldist u. 10 miili (16 km) idapool asuvasse Blombergi laagrisse. Maalilises väikelinnas Blombergis oli suur hulk sakslaste eramaju rekvireeritud , kuhu paigutati ligi 300 eestlast, lisaks u. 1200 lätlast ja leedulast! Minu koolitee Blombergi gümnaasiumis algas 3. septembril 1946, seekord 4. klassis (jah, kuidagi olin 3. klassist üle hüpanud, vist vanuse tõttu). Esmaspäeva hommikuti viis veoauto meid (8-10 noort) Hiddesenist Blombergi. Seal elasime „internaadis“, pead-jalad koos, kuni reedeni, mil auto meid jälle tagasi tõi. Nii primitiivne kui see kõik väliselt oli, tehti klassitundides ometi tõsist tööd – jälle tänu meie tublidele õpetajatele. Meil oli isegi Eestis tuntud tööõpetuse tund, kus esimeseks projektiks oli ühe vana käia töökorda seadmine.\n1946/47. õppeaasta lõppes mai alguses. Seega ei erinenud ta ajaliselt tavalisest õppeaastast Eestis. Tookordsetele 5. klassi lõpetajatele korraldati pidulik aktus. Aga taevasse olid kerkinud esimesed tumedad pilved. 1947. a. avas Inglismaa väravad balti põgenikele. Alul kutsuti noori naisi („balti luiged“) Inglismaa haiglatesse tööle, kuid peagi võeti vastu kõiki töövõimelisi. Pole ime, et aastaid põgenikena virelnud inimesed sellest kinni haarasid, nende hulgas paljud gümnaasiumiealised noored. Ei saa samuti hukka mõista, et isegi mõned eesti koolitegelased õhutasid noori emigreeruma, väites idealistlikus lootuses, et „avame Inglismaal jälle eesti gümnaasiumi“. Nii jäi mõnelgi eesti kool pooleli.\nKuna senise DP elu lõppu oli ette näha, siis otsustas Blombergi gümnaasium (juhatajaks Mihkel Varrik) kohe õppetööd jätkata, et vähemalt meie klass saaks veel kooli ametlikult lõpetada. Ma ei mäleta, kas alamad klassid ka käigus hoiti või ei, tõenäoliselt mitte. Ja nii algas 20. mail 1947 meile neljale – Arnold Klement (Torontos), Ain Mölter (surnud), Liina Reigna (NJ-s) ja mina – viimane aasta eesti gümnaasiumis. Terve suve kestis intensiivne töö. Jälle „ei säästetud hobuseid“. Eriti range oli eesti keele õpetaja pr. Ilse Tults (tema suri mõned aastad tagasi Austraalias). Selles klassis oli meil ainus õpperaamat: vist Rootsis trükitud õhuke grammatikaõpik. Kahjuks pole see säilinud. Mu arhiivis on aga rida käsitsi kirjutatud, koltunud vihikuid, küll eesti grammatika, küll kirjandusajaloo märkmetega, lisaks üks kirjand, kus ma väitsin, et just põgeniku seisundis on hariduse omandamine erilise tähtsusega…\nKirjanduse alal said läbi võetud eesti klassikud (nt. Tuglas ja Under), aga ka maailmakirjandust. Mäletan, kuidas pr. Tults jutustas detailselt Shakespeare’i „Hamleti“ sisu ja kuidas me siis seda analüüsisime. Eesti grammatika ja ortograafia reeglid „taoti“ meile sügavale pealuusse. Kui ma novembri alguses toimunud küpsuseksami kirjandis kogemata ühe „t“ asemel kirjutasin “d”, ütles pr. Tults, et ta pidi saama südamerabanduse! Mis siis veel rääkida raskematest vigadest.\nSee oli 7. novembril 1947, kui meile aktusel kätte anti gümnaasiumi lõputunnistused. Olime muidugi rõõmsad, et suur vaev on lõppenud. Aga ei osanud siis veel hinnata, kui suure kingi osalisteks olime saanud. Alles nüüd on silmad avanenud. Olen surmani tänulik inimestele, kes rasketes tingimustes neid koole organiseerisid ja seal oma parima andsid, et eesti noorte katkenud haridusteed jätkata. Need tublid mehed ja naised puhkavad ammu manalas, kuid nende töö ja panus elab edasi. Püstitan nende ridadega neile mälestusmärgi.