alessandro Replaceable Filing Stickers - sirge hügieeniline küüneviilikleebis 240grit, 50tk pakis\nÜhekordsed küüneviilikleebised kõrge hügieenistandardiga maniküüriks.\nHügieenilised isekleepuva alusega viilikleebised kinnitamiseks roostevabast terasest küüneviili alusele.\nTänu isekleepuvale alusele on küüneviilikleebiseid mugav viilialusele kinnitada ja eemaldada.\nKleebised kinnituvad alusele kindlalt ning ei nihku paigast.\nKleebised ei jäta pärast eemaldamist viilialusele liimijääke.\nKüüneviilikleebise karedus on 240grit.\nalessandro Stainless Steel File Handle - roostevabast terasest sirge küüneviili alus\nalessandro Moon Stainless Steel File Handle - roostevabast terasest poolkuu kujuline küüneviili alus\nalessandro Moon Replaceable Filing Stickers - poolkuu kujuline hügieeniline küüneviilikleebis 240grit, 50tk pakis


Eesti siseveekogude seisund | Keemia - Keskkonnakeemia - Tallinna Tehnikaülikool\nLae alla eesti_siseveekogude_seisund.doc\nEesti siseveekogude seisund (1)\nTallinna Tehnikaülikool - Keemia - Keskkonnakeemia\ndoris89 Õppematerjali autor\nPõhjalik ülevaade Eesti siseveekogude seisundist. Kirjeldatud on põhjalikult Võrtsjärve, selle elustikku ja veerežiimi. Lisaks väikejärvede kujunemist, veerežiimi, suurust ja sügavust. Samuti on tehtud ülevaade jõgedest. Korralik viitamine. Koostatud 2009.\neesti , veekogu , jõgi , järv , võrtsjärv , elustik , veere?iim , ökosüsteemi seisund , väikejärvede kujunemine , siseveekogu\nvõrtsjärv, väljavooluks, võrtsjärve pindala, võrtsjärve vesi, võrtsjärve vees, liigirikas, tingib bakter, avavees, arv, zooblanktonite eluiga, võrtsjärv, kaldaveetaim, võrtsjärve kalastik, võrtsjärv, troofsusastme tõus, järvede levik, eesti väikejärvedest, kinnikasvamine, järvede valgalad, veevahetusega, veerikkail aastal, pinnavee temperatuur, järvede vesi, vaid rabajärvedes, üldaluselisus, üldreeglina, ainete sisaldusega, sügavamates veekihtides, väävelvesinikku, väikejärvedes, neis järvedes, oligo, paranemisega, mineraal, mineraal, humiinained, kolme vesikonna, eesti jõed, jõestik, eesti territooriumil, keskmine äravoolumoodul, veerohkuselt, aastakümnel, siseveekogude uurimisega, keskkonnaministeeriumi järgi\nivo86: Abiks ikka. Peipsi puhul abi pole kahjuks.\nKeskkonnakaitse ja rekreatsioon 1. Ökoloogia, looduskaitse, keskkonnakaitse. Mõisted ja omavaheline seos. Ökoloogia  teadus, mis uurib organismide vahelisi kooslusi ja organismide keskkonda. Loodusk...\nEesti väikejärved Sissejuhatus Eestis on umbes 1200 järve. 1975. aastal 1119 järve- 964 looduslikku ja 155 tehisjärve (I. ...\nVEE REOSTUS Vesi on asendamatu tingimus elu säilitamiseks Maal. Ta on paljude elusorganismide elukeskkond, aga vett vajavad eluks peaaegu kõik olendid, kaasaarvatud ka inimene. Maailmameri on tugevalt s...


Mida peidab endasse õige kummut? - DELFI\nMida peidab endasse õige kummut?\nModerne ja kaasaegne sahtlikapp lisab kodule isikupära ja kaasaegsust. Tänu sellele, et asjad saab kenasti silme eest ära panna või olulised dokumendid sahtlitesse hoiule asetada, muutub kodus või kontoris olemine veelgi nauditavamaks. See Torino kummut on mõnusalt kitsas ja tänu sellele mahub väga paljudesse kohtadesse.


Varblane: tekib arvukas üürnike rühm - Äripäev\nVarblane: tekib arvukas üürnike rühm\nEelmine artikkel: Konkurentsikeelus lepivad osapooled ise kokku\nJärgmine artikkel: Tammsaar: Weroli raha minu poliitilist karjääri ei mõjuta\nMajandusprofessor Urmas Varblase sõnul on kinnisvaraäri tormilise kasvu tulemuseks see, et uutel tööturule sisenejatel pole enam võimalik elamispinda soetada, nii tekibki arvukas üürnike rühm.\nKinnisvaraäri tormilise kasvu negatiivseks küljeks loeb Varblane seda, et tootmissektori suhteline olukord halveneb – elamulaenukoormuse kasv tingib kiire töötajate palgatõusu soovi, mis alandab nende konkurentsivõimet maailmaturul. „Tööjõukulude kiire kasv põhjustab tootjatepoolse tugeva surve võõrtööjõu sissetoomiseks. Samuti pole uutel tööturule sisenejatel enam võimalik elamispinda osta – tekib arvukas üürnike rühm, kes pole enam nii kinnistunud Eestisse,“ märkis professor eilsel avalikult loengul Eesti Kunstiakadeemias.\nÜlikiire laenuraha sissetoomine mõjutab riigi välistasakaalu negatiivselt ja usalduse kaotamise korral maailmaturul võidakse Varblase sõnul rünnata krooni vahetuskurssi.\nKinnisvaraäri tormilise kasvu positiivseks küljeks peab Varblane seda, et suur hulk inimesi on kinnistunud Eestisse. „Inimeste tarbimist hakkavad väga pikal ajal piirama võetud kohustused ja see muudab tarbimise mõistlikumaks. Lisaks paraneb selle tulemusel ka elukvaliteet ning tööjõukulude kasv sunnib tootmissektorit erakordselt kiiresti hakkama muutma oma ärimudelit,“ tõi Varblane välja kinnisvaraäri tormilise kasvu positiivseid mõjusid.


Tutvuge oma avalike maadega: mis need on ja miks neil on tähtsust - Meeste Ajaveeb\nTutvuge oma avalike maadega: mis need on ja miks neil on tähtsust\nAvalikud maad on tõesti olulised\nAmeerika Ühendriikides on üle 640 miljoni aakri maad avalikkuse omandis ja seda haldavad erinevad valitsusasutused föderaalsel ja osariigi tasandil. Nendel maadel on riigi üks metsikumaid, kaugemaid ja ökoloogiliselt olulisemaid sihtkohti - tipud, ojad, metsad, kõrbed ja rannajooned - kuhu matkajad, jahimehed, ratsutajad, õngitsejad ja valge vee entusiastid lähevad oma asja tegema .\nAga õues mees ei ole ainsad, kes hindavad ja kasutavad USA-s avalikke maid, ja näib, et tänapäeval näib, et kõik tahavad tükki avaliku maa kooki. Igal nädalal ilmuvad uued lood, mis hõlmavad paljusid avalikke maid puudutavaid probleeme, sealhulgas seda, kes neid saab, kuidas neid saab kasutada, ja nende kaitsmiseks võetud meetmed.\nÕnneks, kuigi võitlus on tõeline ja pole kaugeltki ilus, tänu selliste rühmade ja organisatsioonide tehtud jõupingutustele Tagamaade jahimehed ja õngitsejad , Kõnnumaa Selts ja Välialaliit , meie avalikud maad näevad esindust, mida nad väärivad - suur kasu meile kõigile.\nTäna hoiame siiski asju kergena, vaadates mööda avalike maade keerukast, vaidluslikust ja poliitilisest küljest. Selle asemel tähistame oma juurdepääsu metsikutele kohtadele, tutvustades teile paljusid üldkasutatava maa maitseid ja varjundeid, mis teie jaoks praegu saadaval on.\nNii saate järgmine kord kaarti vaadates hea ettekujutuse igas maapinnas sisalduvatest uurimisvõimalustest.\nFöderaalomandis olevate maade uurimine\nUSA föderaalvalitsusele kuulub valdav enamus riigis asuvat avalikku maad ja suur osa sellest asub Mississippi jõest läänes. Selle tohutu maaportfelli jagavad ja haldavad neli peamist asutust - maahalduse büroo, rahvuspargiteenistus (siseministeeriumi koosseisus), kala- ja metsloomade talitus ning USA metsateenistus (ministeeriumi osakond). Põllumajandus).\nVõib-olla on kõige tuntum üldkasutatava maa tüüp rahvuspargid, mis sisaldavad maailma kõige ikoonilisemaid loodusime. Loodud 1916. aastal president Woodrow Wilsoni käe all Rahvuspargiteenistus haldab üle 59 rahvuspargi kogu riigis, tagades kõigi avalike maade kõrgeima kaitse ja järelevalve.\nEsimene omataoline, Yellowstone'i rahvuspark, on suurepärane näide looduskaunist kaliibrist. Rahvuspargid kaitsevad - puutumata ökosüsteeme, rohkesti elusloodust ja kusagil mujal leiduvat geoloogilist nähtust. Teised kuulsad rahvuspargid, mis väärivad mis tahes koppade nimekirja, on Yosemite rahvuspark Californias, Grand Canyoni rahvuspark Arizonas, Zioni rahvuspark Utahis, Glacieri rahvuspark Montanas ja paljude teiste seas Floridas asuv Evergladesi rahvuspark.\nRahvusparkide üks kõige kutsuvamaid aspekte on see, et enamik neist on väga ligipääsetavad, mis teeb külastuse suurepäraseks võimaluseks neile, kes soovivad loodusest välja tulla ja loodust vaadata, kuid ei ole raske matkaga seotud - kuigi tõenäoliselt leidke neid palju, kui otsustate! Rahvuspargi kõrgema kaitsetaseme tõttu on puhkevõimalused siiski piiratud, piirates ja keelustades sageli jahipidamist, laskmist, mootorsõidukitega maastikusõidukeid (ATV-d ja džiibid) ning muid piiranguid, ehkki leiate hämmastavat kalapüüki, kaljuronimist, seljakotireise, ja raftingu võimalused paljudes rahvusparkides kogu riigis - vaadake seda rahvusparkide kaart et näha, millised on teie lähedal! Riiklikud metsad\nIga # pere peaks korra proovima # kanuumatka. # naturfotograafia #väline mees # camping # campingfun # seiklus # throughingit # glamping #nature\n21. aprillil 2017 kell 23.38 PDT jagatud postitus\n155 riikliku metsa piires on kokku ligi 190 miljonit aakrit avalikku maad. Erinevalt rahvusparkidest haldab riiklikke metsi USA metsateenistus järgides „mitmekordse kasutuse” kontseptsiooni, mis võimaldab maad kasutada mitmel viisil - enamus neist toimub tulu saamiseks.\nPuidu ülestöötamine, kariloomade karjatamine ning nafta ja mineraalide kaevandamine on peamised rahateenimise tegevused, mis toimuvad Riigimetsa maapinnal ja teevad enamasti koostööd kõigi triipudega harrastuskasutajate kõrval.\nRahvuslikud metsad hõlmavad sageli suuri maa-alasid, sageli põimuvad ajad ohtralt matkaradadega, millest mõned ulatuvad sadade või tuhandete miilideni. Kui otsite jahipidamiseks või kalastamiseks kohta, on alustamiseks lähedal asuva riigimetsa tutvumine - lugege kindlasti läbi kõik oma kohalikud eeskirjad ja ärge unustage hankida nõuetekohast litsentsi.\nKui otsite telkimiskohta, saate enamasti riigimetsa piires telgi püstitada peaaegu kuhu iganes soovite. Ja järgmine kord, kui olete oma lemmik suusapiirkonnas, libistate suure tõenäosusega üle suusakuurordi renditud National Forest'i maa.\nLoodusliku paiga kirjeldamiseks kasutame tavaliselt mõistet „kõrb” mugava viisina. Kuid kui rääkida avalikust maast USA-s, siis viitab „kõrb” spetsiaalsele maamärgile, mis kaitseb kohti, mida kirjeldatakse kui 1964. aasta kõrbeseadus .\nPärast seda, kui president Lyndon Johnson 3. septembril 1964 allkirjastas kõrbeseaduse, eraldati algselt 9,1 miljonit aakrit avalikku maad riiklikult määratud kõrbepiirkondadeks. Sellest ajast peale on kaardile lisatud üle 100 miljoni aakri määratud kõrbepiirkondi, kaitstes põliseid maastikke, kus ei leidu teid, infrastruktuuri ega ohtralt vaikust.\nPaljud kõrbealad asuvad kas rahvuslike metsade sees või vahetus läheduses ning mõned asuvad rahvusparkides. Kõrbealadel saab teha palju piiranguid - ei mootorsõidukeid, maastikurattaid, karjatamist, kaevandamist, kuid kõik muu - jahindus, kalapüük, matkamine, ratsutamine, pildistamine, linnuvaatlus - on laual .\n#Colorados matkamine võib olla lööklaine! 10 suurepärast #raja, mis on täidetud # seiklusega @nikisaac # matkamine # väljasõitja # väljas # metsik # treening # seljakott #campingfun #camping\n23. augustil 2017 kell 21.41 PDT jagatud postitus\nNagu näete, haldatakse igat tüüpi üldkasutatavat maad erinevate eesmärkide ja kasutustega, võttes arvesse nii maastiku kui ka inimeste suhtlemisviisi. Kuid riiklike looduslike varjupaikade puhul keskendutakse loomadele ning USA kala- ja metsloomade osakond töötab nende ideaalse elupaiga tagamiseks.\nPärast programmi algust 1903. aastal, kui president Theodore Roosevelt asutas Floridas Pelikani saare riikliku looduskaitseala, on loodud üle 560 riikliku looduskaitseala. Igal riigi osariigil on praegu vähemalt üks NWR asukoht, millest paljud asuvad suurlinnast tunnise autosõidu kaugusel. Juurdepääs on enamikul juhtudel väga lihtne ja külastamine on väga soovitatav. Paljud NWR-id on tuntud teatud rändlinnuliikide jaoks kriitilise vahemaandumise või talvise elupaiga pakkumise poolest, nii et kui teile meeldib looduse vaatemänge isiklikult pealt vaadata, uurige, mis toimub teie kohalikus NWR-is.\nVõiksite arvata, et kuna riiklikud looduslikud varjupaigad kaitsevad loomi ja nende elupaiku, ei oleks jahipidamine või kalapüük lubatud - kuid see on täpselt vastupidi. Jätkusuutlikku jahti kasutatakse juhtimisvahendina, et tagada loomade populatsioonide püsimine optimaalsel tasemel ning NWR-idel võib olla mõningaid suurepäraseid kodulähedasi jahipidamise võimalusi.\nRahvusmälestised kuuluvad rahvuspargiteenistuse katuse alla, nautides paljusid samu kaitsemeetmeid kui pargid. Kuid selle asemel, et hõlmata laia maa-ala või ökosüsteemi, on rahvusmälestised koondunud looduslike, ajalooliste või kultuuriliste eripärade ümber. Suurepärane näide rahvusmonumendist - mis on hiljuti palju tähelepanu pälvinud - on Kagu-Utahis asuv Karude Kõrvade rahvusmonument oma nimekaimade tagumike, sajandeid põlise Ameerika ajaloo ja iidsete esemetega.\n1906. aasta antiigiseadus andis presidendile - tol ajal Theodore Rooseveltile - võimaluse määrata ja kaitsta avaliku maa alasid, kus olid „ajaloolisi ja teaduslikke huvipakkuvaid objekte“, ilma et ta pidi rahvuspargi rajamiseks kongressist läbi minema. . Eelmise sajandi jooksul on rajatud ligi 120 rahvusmälestist, millest mõned on muutunud rahvusparkideks.\nKellel on huvi Põhja-Ameerika ajaloo ja selle vastu, mis siin enne Euroopa kontakte oli, vaadake seda rahvusmälestiste täielik loetelu Vikipeedias, et hakata oma järgmist reisi planeerima.\nKunagi ei või teada, mida näete # metsas # väljasõitja # õues # camping # loodus # arveksuaal # hirved #elk # jahindus\n17. aprillil 2017 kell 22.07 PDT jagatud postitus\nKui olete kunagi komistanud läänes, näiteks Nevada kaudu, olete tuttav lõputuna näiva viljatu maaga. Kas olete mõelnud, kellele kuulub kogu see maa?\nTehniliselt on see, et kui olete USA kodanik, siis see kuulub teile - kõik 246 miljonit aakrit. Noh, sina koos kaasmaalastega. Haldaja Maakorraldusbüroo , seda maad, mida me nüüd teame kui “BLM-maad”, nimetati kunagi “Maaks, mida keegi ei tahtnud”, sest see oli alles jäänud pärast seda, kui pioneerid nõudsid kodutalu seadusega kogu soovitud maad.\nErinevalt rahvusparkidest või mälestusmärkidest ei ole BLM-i maadel mingisugust sihtkohta luua mingit erilist tõmmet. Kuid see, mida nad pakuvad, on tohutu hulk avatud maastikke, kus võivad elada kõik sordid. Ja vähemate piirangute ja piiranguteta selle kohta, mida tohib ja mida mitte, pakuvad BLM-i maad erakordseid võimalusi neile, kellele meeldib jahti pidada, tulistada, maastikurattaga sõita, maastikurataste ja ATV-dega proovile panna ning proovida oma maastikusõiduoskusi.\nBLM maad on ka seal, kus toimub suur osa riikide energiatootmisest, kasutades nii nafta- ja maavarasid kui ka keskkonnasõbralikumaid kaasaegseid alternatiive nagu tuule- ja päikeseenergia.\nRiigi omandis olevad maad\nVaatame kahte kõige tavalisemat riigile kuuluvat maamärki: riigipargid ja riigimetsad.\nRiiklikud pargid võivad olla igas suuruses, kuid paljud on väiksemad maatükid, mis pakuvad mugavaid võimalusi matkamiseks, mägirattaks, kalastamiseks ja eluslooduse jälgimiseks. Asutatud kämpingud on enamasti saadaval enamikus riigiparkides tasulise tasu eest, mis muudab need populaarseks haagissuvilate ja pereautode täis autode seas. Enne minekut kontrollige kindlasti kämpingu saadavust, eriti kõrghooajal, mis kestab tavaliselt maist septembrini.\nRiigimetsad on väga sarnased riiklikele metsadele, välja arvatud see, et neid haldavad kohalikud asutused, mitte riiklik metsateenistus. Iga riik haldab oma maad erinevalt, kuid enamasti kasutatakse riigimetsasid nii kaubanduse jaoks - puidu müümiseks, nafta ja mineraalide kaevandamiseks, veiste karjatamiseks ja rentimiseks - kui ka puhkuseks - kalapüügiks, jahiks, matkamiseks, telkimiseks jne.\nKuhu viib teid järgmine avalike maade seiklus?\nSiiski, kui soovite veeta aega õues, leidke iga natukese aja tagant mõni hetk aega, et mõelda, kui tore ressurss on meie avalik maa ja kõik võimalused, mida nad pakuvad. Vähestel teistel maailma riikidel on nii palju metsikut maad, kuhu kodanikud pääsevad, ja kogu seda ümbritsevat draamat maa üldomandi üleandmine pealkirjade tegemisel on oluline hinnata seda, mis meil on, nii et oleme valmis selle pidamise nimel võitlema.\nKui soovite rohkem teada saada meie riigi avalikest maadest ja nende ohtudest, on veebis palju teavet selle kohta, mis toimub ja mida saate teha, et midagi ette võtta. Allikad, nagu tagamaade jahimehed ja õngitsejad, ning Wilderness Society on suurepärased kohad alustamiseks.\nKuid lisaks liikmelisusele registreerumisele ja annetustšekkide kärpimisele on üks parimaid viise meie avalike maade eest seismiseks välja minna ja neid tegelikult kasutada.\nKuhu teid siis järgmine avalike maade seiklus viib?\nKas ujute Colorado jõel mitmepäevasel parvetamisretkel läbi Grand Canyoni rahvuspargi? Või kas matkata mitu miili tagasi Rahvusmetsamaale, et jõuda Alpide järve äärde nädalavahetuseks tagamaade kärbsepüügiks? Võib-olla on teil nädalavahetusel väljapääsuks vaid mõni tund - on tõenäoline, et lähedal on riigipark, kus on mõned matkarajad, et jalgu sirutada ja võtta sisse nii hädavajalikku värsket õhku.\npleekinud teksapintsakuga mens


Raseerija Edwin Jagger Mach3 must akrüülkäepide\nRaske ja vastupidav, see on mõeldud meestele, kes armastavad märga raseerimist. Gillette Mach3 raseerimispeaga kinnitatud kroomkraega mugav eebenipuu käepide. Pardel on täiesti tasakaalustatud, mugav ja funktsionaalne, tagades täiusliku raseerimistulemuse. Selle metallosad on valmistatud kvaliteetsest roostevabast terasest ja kaetud nikliga, mis annab erilise läike ja äärmiselt korrosioonikindluse.\nKogupikkus: 129 mm;\nKäepideme pikkus: 87 mm;\nKaal: 87 g;\nKasutatakse koos Gillete Mach3 žiletiteradega.\nVäga hea ja praktiline kingitus igale mehele.\nSee käsitsi valmistatud elegantne pardel on pakendatud originaalsesse Edwin Jaggeri karpi. Kaasas 1 Gillete habemenuga.\n1988. aastal asutatud ettevõte. Inglismaal on temast kahe aastakümne jooksul saanud meeste ja naiste kehahooldustoodete tootmise ülemaailmne liider. Nende tooted on Euroopas ja kogu maailmas laialt tuntud. Edwin Jaggeri raseerimiskreemide, seepide ja vedelike valik - pikaajalised uuringud parimate võimalike nahahooldustoodete loomiseks.\nErilist tähelepanu pööratakse nende toodete looduslike koostisosade valikule, millest paljud on saadud orgaaniliselt kasvatatud taimedest. Kahtlemata on Edwin Jaggeri kaubamärgi tooted kõrgeima kvaliteediga, et rahuldada iga mehe vajadusi.\nEdwin Jagger peetakse juhtivate eksklusiivse disainiga raseerimisriistade tootjaks, mis sobivad Gillette Fusion, Gillette Mach3 raseerimispeadega. Kõik pardlid on valmistatud Inglismaal Sheffieldis, kasutades Sheffieldi terasetööstusega seotud oskusi. Kõik muud tootja pardlid on valmistatud kõige kõrgemate standardite järgi.


Leia oma kirg; Emily Nagoski – Kirjavara raamatupood\nTeaduslik tee parema seksini\n„Leia oma kirg” on pehmekaaneline raamat. Raamatu seisukord: uus.\nAutor: Emily Nagoski.\nInglise keelest tõlkinud Helen Kalpus (originaali pealkiri: Come As You Are).\nToimetanud Aet Kuusik. Kujundanud Liina Valt. Illustratsioonid: Erika Moen.\nLeia oma kirg – tutvustus\nTeadlased on üle kümnendi püüdnud töötada välja „roosat tabletti”, mis mõjuks naistele nagu Viagra meestele. Miks pole see õnnestunud? Raamat „Leia oma kirg” teeb selgeks, miks säärasest tabletist ei leia kunagi lahendust.\nNew York Timesi bestseller „Leia oma kirg” on ladusas keeles kirjutatud teaduslik ülevaade naiste seksuaalsuse toimimisest. Teadusuuringud näitavad, et rahuldava seksielu saavutamisel pole tähtsaimaks faktoriks mitte see, mida ja kuidas voodis teed, vaid see, mis tundeid see sinus tekitab. See tähendab, et stress, meeleolu, usaldus ja kehapilt pole naiste seksuaalse heaolu kõrvalised faktorid, vaid asuvad selle keskmes. Kui neid tunned ja mõjutada oskad, saad luua endale parema ja nauditavama seksielu kui võimalikuks pidasid.\n„Raamatu „Leia oma kirg” lubadus on see: ükskõik kus sa oma seksuaalsel rännakul parajasti oled, kas sul on vapustav seksielu ja tahad selle vapustavust laiendada või oled raskustes ja otsid lahendusi, õpid sa midagi, mis parandab su seksielu ja muudab seda, kuidas mõistad seda, et sa oled seksuaalne olend. Ja avastad, et isegi kui sa end nii ei tunne, oledki juba seksuaalselt terviklik ja terve,” kirjutab autor Emily Nagoski sissejuhatuses. „Nii ütleb teadus. Võin seda tõestada.”\nRaamatu „Leia oma kirg” autoril, seksuaalhariduse koolitaja Emily Nagoskil, on Indiana ülikoolist doktorikraad tervisekäitumises väitekirjaga inimeste seksuaalsuse teemal. Pärast kaheksat aastat lektorina töötamist reisib ta nüüd ringi, koolitades tervishoiutöötajaid, üliõpilasi ja muid huvilisi seksuaalse heaolu teemal üle kogu maailma.\n„Leia oma kirg” – sisukord\nSissejuhatus. Jah, sa oled normaalne\n• Seksi tõeline lugu\n• Raamatu ülesehitus\n• Paar hoiatust\n• Kui tunned, et oled katki, või tead kedagi, kes end nii tunneb\n1. osa. (Mitte nii lihtsad) põhitõed\n1. Anatoomia. Pole kahte ühesugust\n• Kliitor, kogu kliitor ja ainult kliitor\n• Saa oma kliitoriga tuttavaks\n• Häbememokad, nii väikesed kui ka suured\n• Tõde hüümenist\n• Paar sõna sõnadest\n• Kleepuvad osad\n• Intersoolisuse seisundis inimeste kehaosad\n• Miks see on tähtis\n• Muuda oma vaateviisi\n• Parem metafoor\n• Mis see on, mitte mida see tähendab\n2. Kahe pedaali mudel. Su seksuaalne iseloom\n• Tõmba käimatõmbajad käima, lülita väljalülitajad välja\n• Mida tähendab keskmine?\n• Tüdrukutel käib teisiti ... aga mitte tingimata\n• Mis sind erutab?\n• Kõik samad osad, eri moel organiseeritult\n• Kas oma SIS-i või SES-i saab muuta?\n3. Kontekst. Ja Võimusõrmus (mis juhib kõike) sinu emotsionaalses ajus\n• Aisting kontekstis\n• Seks, rotid ja rock’n’roll\n• Sinu emotsionaalne Võimusõrmus\n• Neid ei saa sundida „Kas mul on midagi viga?” (Vastus: ei)\n2. osa. Seks kontekstis\n4. Emotsionaalne kontekst. Seks ahviajus\n• Stressireaktsiooni tsükkel: võitle, põgene või tardu\n• Stress ja seks\n• Katkine kultuur → katkised stressireaktsiooni tsüklid\n• Vii tsükkel lõpule!\n• Kui seksist saab lõvi\n• Seks ja ellujääja\n• Armastuse päritolu\n• Armumise teadus\n• Kiindumus ja seks: tumedam pool\n• Kiindumus ja seks: seks, mis arendab süžeed edasi\n• Kiindumuse haldamine: su tundetulv kui unine siil\n• Jääda ellu sotsiaalselt\n5. Kultuurikontekst. Sekspositiivne elu seksnegatiivses maailmas\n• Kolm sõnumit\n• Sa oled kaunis\n• Enda kritiseerimine = stress = vähesem seksuaalne nauding\n• Tervis igas suuruses\n• Kui keegi ütleb su „nämmi” peale „pähh”\n• Nämmi maksimeerimine ... teadusega! 1. osa: kaastunne enese suhtes\n• Nämmi maksimeerimine ... teadusega! 2. osa: kognitiivne dissonants\n• Nämmi maksimeerimine ... teadusega! 3. osa: meediatarbimine\n• Tee seda, mis sobib sulle\n3. osa. Seks praktikas\n6. Erutus. Märgumine ei tahenda põhjuslikkust\n• Kattumatuse mõõtmine ja defineerimine\n• Kõik samad osad, eri moel organiseeritult: „See on söögikoht”\n• Kattumatus muudes emotsioonides\n• Märgumisviga nr 1: suguelundite reaktsioonid = „käima tõmmatud”\n• Märgumisviga nr 2: suguelundite reaktsioonid on nautimine\n• Märgumisviga nr 3: kattumatus on probleem\n• Pidurite ravimitega eemaldamine\n• „Kallis ... ma olen kattumatu!”\n• Küps vili\n7. Iha. Tegelikult pole see tung\n• Iha = erutus kontekstis\n• See pole tung. Päriselt ka\n• Miks on oluline, et see pole tung\n• „Aga Emily, mõnikord tundub, et see on tung!”\n• Kannatamatud pisikesed järelevalvajad\n• Hea uudis! Tõenäoliselt pole asi hormoonides\n• Veel üks hea uudis! Asi pole ka monogaamias\n• „Kas asi pole lihtsalt kultuuris?”\n• Asi võib olla tagaajamisdünaamikas\n• Iha maksimeerimine ... teadusega! 1. osa: Võimusõrmuse erutamine\n• Iha maksimeerimine ... teadusega! 2. osa: väljalülitajate välja lülitamine\n• Iha maksimeerimine ... teadusega! 3. osa: drastilised vahendid\n• Oma aia jagamine\n4. osa. Ekstaas kõigile\n8. Orgasm. Fantastiline boonus\n• Kattumatus – nüüd ka orgasmidega!\n• Pole kahte ühesugust\n• Kõik samad osad ...\n• Igal juhul on su tupp normaalne\n• Fantastilise boonuse evolutsioon\n• Raskused orgasmi saamisega\n• Ekstaatiline orgasm: oled linnuparv!\n• Kuidas anda linnuparvele ravimeid?\n• Lend ekstaasi suunas\n9. Metaemotsioonid. Ülim sekspositiivne kontekst\n• Kui rahuldust ei saa ...\n• Kaart ja maastik\n• Positiivsed metaemotsioonid, 1. samm: usalda maastikku\n• Positiivsed metaemotsioonid, 2. samm: lase kaardist lahti (raske osa)\n• Kuidas lasta lahti: hinnanguvabadus\n• Hinnanguvabadus = „emotsioonide toetamine”\n• Hinnanguvabadus: nipid algajatele\n• „Ilma mõjuva põhjuseta”\n• Hinnanguvabaduse abil traumast paranemine\n• Kui partnerid tõrjuvad!\n• Pisikese järelevalvaja mõjutamine, 1. osa: oma kriteeriumi kiiruse muutmine\n• Pisikese järelevalvaja mõjutamine, 2. osa: jõupingutuse liigi muutmine\n• Pisikese järelevalvaja mõjutamine, 3. osa: eesmärgi muutmine\n• „Tunda end normaalsena”\n• „See on kõik”\nKokkuvõte. Salajane koostisosa oled sina\n• Miks ma selle raamatu kirjutasin?\n• Kust leida rohkem vastuseid?\nLisa 1. Teraapiline masturbatsioon\nLisa 2. Pikendatud orgasm\nRaamatuga „Leia oma kirg” seonduvad märksõnad: Postimees, naised, suguelu, naise suguelundid, seksuaalsus, seksuaalkäitumine, orgasm, käsiraamatud, New York Timesi bestseller\nRaamatu „Leia oma kirg” tehnilised andmed\n„Leia oma kirg” on pehmekaaneline raamat, 416 lk; 15,2 × 22,8 cm; ↔ 3,0 cm; 519 g.\nRaamat Leia oma kirg asub Tallinna kesklinnas, Kentmanni 10-19: saame kohe teele panna või saate sellele ise E–R 9–17 (kokkuleppel ka muul ajal) järele tulla.\nRaamatu „Leia oma kirg” ilmumisandmed: Postimees Kirjastus, 2021\nISBN/EAN: 9789916603482 (978-9916-603-48-2)\nSoovitame lisaks väljaandele „Leia oma kirg” vaadata ka neid trükiseid:


Emakakaelavähi sõeluuringule oodatakse iga viie aasta järel naisi vanuses 30–55, kellel ei ole viimase 5 aasta jooksul diagnoositud emakakaelavähki. Eelmisel aastal oodati emakakaelavähi sõeluuringule 56 659 naist, kellest uuringule tuli 26 094 ehk 46,1% uuringule kutsutavatest. 2018. aastal osales uuringul 45,3%. Kõige kõrgem osalus oli 2019. aastal 50‑aastaste naiste seas – 49,0%. Maakondadest oli suurim osalus Lääne-Viru maakonnas (54,5%), Pärnu maakonnas (53,5%) ja Lääne maakonnas (52,4%).


E-residentsus | Lettica\nHoiame asjad korras\nJuriidiline aadress Eestis\nEttevõttete loomine (Eesti ja Läti)\nRegistreerimine käibemaksu kohuslasena\nMis on e- residentsus?\nSee on unikaalne võimalus, mida pakub Eesti Vabariik, tänu millele on võimalik ligipääs Euroopa Liidu majandusruumile. Eesti on esimene ja ainus riik maailmas, mis pakub sellist võimalust. Peale e- residendiks registreerumist väljastatakse Teile kaart (digitaalne ID), mis võimaldab Teil korraldada kõiki toiminguid virtuaalselt (näiteks Euroopa ettevõtte loomine, pangateenused, ettevõtte juhtimine, dokumentide digiallkirjastamine jpm). Parim kogu asja juures on see, et Te isegi ei pea asuma füüsiliselt Eestis! Kaart saadetakse Teile postiga ning saate seda, peale kättesaamist, otsekohe kasutada!\nRohkem Eesti e- residentsusest siit: https://e-resident.gov.ee/\nMiks saada e- residendiks?\nAinulaadne võimalus Euroopa ettevõtte avamiseks, ise seejuures Euroopas asumata. Kõiki protseduure saab läbi viia üle interneti. Euroopa ettevõtte avamine Eestis on äärmiselt lihtne (registreerimisele kuluvad mõned tunnid ja otsus ettevõtte lisamisest äriregistrisse väljastatakse mitte hiljem, kui 24 tunni jooksul).\nVõimalus juhtida oma Euroopa ettevõtet distantsilt. Tuntud kui digiriik, pakub Eesti väga mitmekesiseid võimalusi oma ettevõtte juhtimiseks, ilma vajaduseta Eestit külastada.Kõik vajalikud toimingud on võimalik läbi viia üle internet (alates pangateenustest kuni riigile aruannete esitamiseni). Ettevõtte juhtimine Eesti digikeskkonnas on probleemivaba, lihtne ja meeldiv.\nEttevõttesõbralik keskkond. Lihtne registreerimine, lihtne juhtimine, 0% tulumaks ettevõtte reinvesteeritud kasumile, e- residendi võrdväärsed õigused võrreldes kohalike ettevõtjatega (mmõlemale esitatakse samad nõuded äri ajamisel)- need on vaid mõned üksikud eelised soodsast ärikeskkonnast. Eestis on ettevõte võimalik asutada isegi osakapitali sissemakseta. Vaata kõiki eeliseid siit: https://e-resident.gov.ee/start-a-company/\nSellele vaatamata, pakume assisteerimise paketti aitamaks teil saada Eesti e- residentsust ja registreerida Teie uus Euroopa ettevõte Eestis. Vaadake meie hinnakirja või täitke päringu vorm.\nPalun valige teenus, mida vajate*\nEesti ettevõtte loomine\nLäti ettevõtte loomine\nFailid võtame vastu vaid word, pages või pdf formaadis.\nWonderful news to e-Residents!\nSome thoughts on Estonian e-Residence\nLettica on LHV panga ametlik koostööpartner!\nUUE KLIENDI KAMPAANIA!\nPakume kõrgetasemelist raamatupidamisteenust alates raamatupidamise algdokumentide sisestamisest kuni bilansi- ja aastaaruannete koostamiseni.\nMeilt on võimalik tellida ka üksikuid teenuseid, nagu palgaarvestust, maksudeklaratsioonide ettevalmistust, raportite-deklaratsioonide esitamist jm sarnaseid teenuseid.\n+372 5855 2322\nPeterburi tee 53, Tallinn, Estonia, 11415


Kaalulangus alaselja seljavalu sumptomid, Mini trampoliini kasu kaalulangus\nOn küll olnud probleeme lihasvaludega ja kael on tihti haige, kuid tundub, et praegu ei ole tegu lihasvaluga. Lülisammast ümbritsev lihaskorsett aitab hoida lülisammast stabiilsemana ja sundasendite vajadusel toimib treenitud keha palju paremini. Elektriravi ja ortooside kasutamist alaseljavalu puhul ei soovitata.\nKord juba olnud valu hoitakse mälus alles ja alati ei pruugi olla füüsilist kahjustust, et uuesti valu vallandada.\nViimasel ajal kõige efektiivsemaks valuravi meetodiks peetaksegi patsiendi õpetamist ja nõustamist, seda, et patsient saaks aru, mis tema kehas toimub ja oskaks end ise valu tekkimisel efektiivselt aidata. Näiteks koormuse vähendamine alaseljale, lihastreening, manuaalteraapia, ergonoomiline töökoht ei ole alati vähendanud inimeste seljavalu.\nNeed võtted võivad panna hoopis inimese liigselt mõtlema ja muretsema seljavalust. On 2 võimalikku alternatiivi: 1. Selle asemel, et keskenduda liigselt ainult füüsilistele faktoritele nagu rüht, ergonoomika, manuaalsed tehnikad, võiks seljavalu ennetsuprogramm olla suunatud enamatele riskifaktoritele, nagu uni, meeleolu, stress, üksindus, üldine tervislik seisund, rahulolu tööga, jne.\nTeine ennetusmeetod on enam vasturääkiv, mis ütleb, et seljavalu ei ole võimalik ära hoida ja ennetada. Kirjutatud Kieran O´Sullivani artiklite põhjal.\nMaailmakuulus teadlane, valu uurija prof. Lorimer Moseley on öelnud seljavalu kohta umbes samamoodi: Selg ei ole nõrk, selg on üks tugevamaid struktuure kehas ja püsiva vigastuse teke on üliharv.\nLõõgastunult liigutusi tehes aitad seljal paremini taastuda. Sobib kõigile Kiropraktiku vastuvõtule võivad tulla kõik nii enne põletikku, põletiku ajal või siis, kui valuvaigistid on juba valu ära võtnud. See on ohutu raviviis ning sobib seetõttu nii vastsündinutele, rasedatele kui ka eakatele inimestele. Raseduse ajal teeb naise keha läbi suuri hormonaalseid ja strukturaalseid muutusi, mis võivad kaasa tuua kaela- ja seljavalusid.\nKõige värskemad Liigume uudised otse sinu postkasti Vastsündinutel ja väikelastel võivad ebaharilik nutmine, halb söögiisu, pidevad kõrvapõletikud või rahutu magamine olla tingitud just blokeeritud seljaaju ja aju vahelistest kommunikatsioonihäiretest. Ka loomulikul teel sündinud lapse selgroog võib sünniprotsessi käigus olla viga saanud.\nTihti võib saada vastuseid kiropraktiku juurest ka nendele muredele, mille põhjusi pole suudetud leida, näiteks öine märgamine, pidev väsimus, rahutus, hüperaktiivsus. Lastel kasutatakse väga õrna valutut korrigeerimist. Mida varem lülisamba eest hoolitsema hakata, seda parem selja tervisele kogu eluks. Ka seljaoperatsioon, artriit ja osteoporoos ei ole takistuseks kiropraktilisele ravile.\nKuna iga patsiendi närvisüsteem ja selgroog on just talle omane ja unikaalne, oleneb ravi ja ravikordade arv igaühe tervislikust seisundist, vanusest, läbielatud traumadest, elustiilist ja ka ravi eesmärgist. Probleemi olulisust näitab fakt, et alla 45aastastele on alaseljavalu puude saamise peamiseks põhjuseks.\nSamuti on tähtis varakult ära tunda närvijuure kompressioonisündroomid. Mitmed psühhosotsiaalsed tegurid võivad pikendada patsiendi funktsionaalse võimekuse halvenemist.\nAordi aneurüsmi ruptuur. Äkiline, tugev valu, vanuses üle 50 aasta, vereringe häire Kasvaja. Vanuses üle 50 aasta, eelnevalt kaalulangus, korduvad palavikuepisoodid, progresseeruvad sümptomid, öised valud, valu kestus üle kuu, halvatused. Bakteriaalne spondüliit.


Liigsed Liigesed » (K) Hea Mõte? - 2019 | Nõuande viisard\nPõhiline Nõuande viisardKatke vanad vuugid ilma vana täidist eemaldamata\nVana mört peab olema kahjustamata\nLiiga täitke varude reguleerimine\nTutvustage spetsiaalseid täiendavaid omadusi\nPlaastrid laiendavad valikuid üle venitades\nMõju hüdraulilisele seadistusele\nProfessionaalsete käsitööliste seas on vanade liigeste ületäitmine vastuoluline. Puristid nõuavad, et ainult täielik uuendamine annab jätkusuutliku tulemuse. Pragmaatikud on seisukohal, et isegi pärast aastakümneid on pärast asjakohast riiklikku eksamit võimalik edukas ületäitmine ilma uuendusteta.\nPaljudes ehituspiirkondades kannavad liigesed esmalt optilisi ja funktsionaalseid kadusid. Väljas on ilmastikutingimused, nagu näiteks sademed ja temperatuuri kõikumised, lagunevad. Toas, eriti niisketes ruumides, nagu vannitubades ja köökides, on kahjustuste eest süüdi kõrge õhuniiskus.\nOluline kahjustatud vana mört tuleb eemaldada. Kui näiteks liivplaat on liivane, ei pruugi pärast kriimustamist ja puhastamist tekkida uut liiva. Murdeid ja murenemist ei tohiks ületada, sest sügavamad põhjused on ainult "peidetud".\nKattekihi valimisel tuleb olemasoleva mördi omadused täita. Nende hulka kuuluvad:\nSäilitage veekindlus või läbilaskvus\nJätkake lubi, lubjatsementi või lubjamört samades tingimustes\nJärgides põhireeglit, pehme kõva, teha liigesed pehmema mördiga\nÄrge katke orgaanilisi saasteaineid nagu hallitust\nÕisik, mis näitab sisemist niiskust\nMärg-in-wet töö on oluline, et tagada optimaalne vastupidavus ja sidumine vanade mörtide ja värskelt paigaldatud mördi vahel. Pinnad tuleb joogiveega veega tugevasti ja heldelt joota.\nPõhimõtteliselt ei ole probleem värske mördi mõnede uute omaduste rakendamisel. Agregaadid võivad toota järgmisi omadusi:\nVärvipigmendid moodustavad värvaineid ja on juba küllastunud viiest protsendist\nAntifungitsiidid võivad kaitsta liigesid umbrohtude ja hallituse eest\nKihi paksusega kuni 1 cm võib rääkida ka krohvimördist. Eeliseks on materjalide segude palju suurem valik. Peaaegu kõik plaastrid on mörtelt oluliselt pehmemad ja säilitavad liigeste hajutatuse. Tüüpilised näited on krohv ja savi.\nEttevaatlik peab olema plastikust sisaldavate toodete kasutamisel. Sünteetiline vaigu krohv ja silikoontihend ning tihendavad liigesed. See võib põhjustada põrandate, plaatide, müüritiste, tahvlite ja seinte niiskustasakaalu ärritust. Ainult siis, kui on tagatud sisemise niiskuse puudumine, on võimalik ületäitmine selliste ainetega.\nÜletäitmisel tuleb kaaluda ümbritsevate plaatide või plaatide imemist. Seadistusprotsess tuleneb vee aurustumisest uhmris või süvendis. Sellega kaasneb kahanemine kuni kümme protsenti. Seda efekti tugevdavad tugevad imemiseks kaaslased.\nLiiga kiire seadistamine toob kaasa värske liigese täitumise ebastabiilsuse. Tugevalt imavates keskkondades tuleb seadistamise kiirust alalise rehüdratatsiooni abil vähendada.\nOlemasoleva liitekontrolli kontrollimisel saate ühendada kruvikeerajaga. Liiva puudumisel on mass heas seisukorras.\nToote pilt: Pumbastyle / Shutterstock


Euroopa Komisjoni tipp-poliitikuid on oodata Lõuna-Eestisse - Paberleht - Tasuline - Lõuna-Eesti Postimees\nEuroopa Komisjoni tipp-poliitikuid on oodata Lõuna-Eestisse\n23. september 2019, 0:09\nKohtumine president Kersti Kaljulaidiga tõi Euroopa Komisjoni Eesti esinduse juhi Keit Kasemetsa kolmapäeval Põlvamaale. Suurem osa tema tööst ei möödugi välismaal, vaid Eestis kohalikele euroliidu tegemisi tutvustades.\nEuroopa Komisjoni Eesti esinduse juhi Keit Kasemetsa sõnul pole põhjust Eesti mõjujõus kahelda, kuna meie mured jõuavad Euroopa otsustajateni. Kuigi Eestile tähtsaim küsimus on euroliidu eelarvest jagatavate summade jaotus, jagub ka rändekriisiga seotud probleeme. Komisjon on ühtlasi võtnud eesmärgiks inimesi rohkem kuulata.\nMillised on teie tegevused Euroopa Komisjoni Eesti esinduse juhina?\nKomisjoni esindamine tähendab laias plaanis kolme asja. Esiteks jagame infot Euroopa Liidu eelistuste ja poliitika kohta. Hästi suur osa minu tööst ongi käia mööda Eestit, rääkida, mida liidus tehakse, ja vastata küsimustele.


Kuidas edasi…kas praktika peatub? – Koolitaja Kelly\nEnesearengu teekond läbi õpingute\nKuidas edasi…kas praktika peatub?\nFoto: Pixabay (pexels.com)\nMinu praktika nagu ka paljude teiste praktika täna on peatunud. Kuna Vabaharidusliit ei toeta etkel online õppe läbiviimist ja eks neil ole oma tingimused ju vaja täita, mis on mõistetav, siis jääb minu praktika hetkel pausile. Üsna kummaline olukord. Kuidas kirjeldada oma praktikat ja analüüsida ennast, kui protsess jääb minu jaoks poolikuks?\nSee on üsna mõtlemapanev olukord ka üldisemalt haridusmaastikul. Olen põhitöökohaga tööl põhikoolis ja täna peame toimetama veebikeskondade kaudu ja toetama õpilasi koduõppima. Võib olla alguse segadus toob selgust, aga selleks puhuks kui aus olla mul plaani F valmis polnud 🙂\nMa ei ole veel saanud vastust koolitatavatelt, aga päris kindel on see, et suvel ei ole mitte kellegil soovi koolitust jätkata, seega kui mina koolitajana saan teostada koolitust maikuus osaliselt (mis ei olnud minu plaan, sest lõpetades ülikooli sooviksin keskenduda eksami ettevalmistamisele), siis mingi osa tuleb sellest ikkagi lükata sügisesse. Mina olen selleks valmis, aga kui paljud koolitusel osalejad selleks valmis on – see juba iseasi. Mis saab siis sellest koolitusest, kui osalejad ei ole nõus sügisesse pikendama?\nMe võiksime selles olukorras muidugi näha ühte põnevat praktika olukorra muutust ja suuri võimalusi, aga tuleb tõdeda, et kõik ei sõltu siinkohal koolitajast ega isegi koolituse tellijast. On meist suurem süsteem, mis peab saama oma rattad kenasti õlitatud ja õigel suunal edasi liikuma.\nMa olen ise ka ju elukestev õppija ja ülikooli näitel näen hetke olukorras lahendusi ja võimalusi. Me oleme selles olukorras kõik koos. Mis mind lohutab on see, et praktika läbimist see ülikooli mõttes ei takista, sest vajalikud koolitustunnid on kuhjaga üle ja materjali analüüsimiseks väga palju. Küll aga koolitajana tunnen, et asi jääb minu jaoks poolikuks. Mõtlema paneb ka see, kui paljud asjad on omavahel ühendatud. Mitme inimese praktika võib täna olla ohus, aga lahendusi peaks ikka proovima leida kõikide osapooltega arvestades. Milline vägev kogemus kas pole?\nOleme hetkel vaatel ja ootel – aeg näitab, mis saab edasi. Praegu panen aga juba ette valmistatud online koolitusmaterjalid ootele. Vähemalt on vajadusel kohe midagi võtta.\n2020 aastal lõpetan andragoogika bakalaureuse õpingud, sellest tulenevalt pean siin seda praktika päevikut ja jagan rõõmuga oma kogemusi.


Uudised » Liidu otsused » Eesti Saalihoki Liidu 14.06.2012 üldkoosoleku protokoll\nEesti Saalihoki Liidu üldkoosolek 14.06.2012\nTallinna Tehnikaülikooli Spordiklubi (80011466), Spordiklubi Pro Sura (80039594), Maitimi Spordiklubi (80074805), Spordiklubi Aeg (80079205), Nõmme Tenniseklubi (80005945), Jõgeva Spordiklubi Tähe (80051106), Koeru Spordiklubi (80031471), Viskoosa Spordiklubi (80043182), Jäneda Spordiklubi (80052399), Tallinna Spordiselts Kalev (80031960), Spordiklubi Terves Kehas Terve Vaim (80192479), Pärnu Saalihokiklubi (80179616), Spordiklubi Saku Fortuna (80198453), Spordiklubi Sinimäe (80013962), SK Favoriit (80221904), SK Ferrata (80233847), MTÜ Tamsalu EBE (80228823), Keila Saalihokiklubi (800246904), Järvamaa Saalihokiklubi (80249481), Ääsmäe Kultuuri- ja Spordi Sihtasutus (9005834), Eesti Maaülikooli Spordiklubi (80037537), SK Augur (80243923), VK Noorus (80222005), Sparta SS (80272741), Viljandi SHK (80262702), Valga SHK (80254045) ja Tartu SHK (80240669).\nEsindatud : 19\nTallinna Tehnikaülikooli Spordiklubi, Spordiklubi Pro Sura, Maitimi Spordiklubi, Spordiklubi Aeg, Jõgeva Spordiklubi Tähe, Viskoosa Spordiklubi, Jäneda Spordiklubi, Tallinna Spordiselts Kalev, Spordiklubi Terves Kehas Terve Vaim, Spordiklubi Saku Fortuna , Spordiklubi Sinimäe, SK Favoriit , SK Ferrata, MTÜ Tamsalu EBE, Ääsmäe Kultuuri- ja Spordi Sihtasutus, SK Augur , VK Noorus, Sparta SS, Viljandi SHK\n1. Avamine ja tagasivaade tegevusperioodile.\n2. Liikmete vastuvõtmise, väljaarvamise ja ESHL võlglaste küsimus\n3. ESHL 2011. a tegevusaruande ja majandusaasta aruande kinnitamine\n4. ESHL 2012. a eelarve kinnitamine\n5. ESHL 2012-2016 arengukava vastuvõtmine\n6. Sõnavõtud, arvamused, jooksvad küsimused\nKoosoleku algus 14.38\nEttepanek häältelugemise komisjoni mitte valida. Ettepanek ühehäälselt vastu võetud.\n1. Avamine ja tagasivaade tegevusperioodile (A. Lillepalu)\nÜlevaates käsitleti liidu tegevust eelmisest koosolekust tänaseni. Käsitleti naiste koondise ja U19 koondise esinemist MM- tsüklis ning kiitvalt Auguri esinemist Euro karika finaalturniiril (2. koht), samuti Eesti täiskasvanute ja noorte meistrivõistluste läbiviimist. Ettekandja andis ülevaate eelmisel üldkoosolekul tehtud ettepanekute täitmisest. Enamik neist on lahenduse leidnud või sellega tegeldakse aktiivselt (liikmeskonna korrastamine, lastelaagrite korraldamine (5% täiskasvanute mv tasudest), toetused noorteklubidele (täiskasvanute üleminekutasude arvelt), koondiste treenerite konkursid, arengukava koostamine laias ringis töögruppides, eelarvete koostamised, parimate valimised jm)\nKas 2015 U19 MM, mis toimub Singapuris, on ette nähtud IFF tugi? Vastus: ei ole teada\nNoorte laagrite osas, et millised laagrid saavad toetuse (Viljandi SHK esindaja)?\nVastus: toimub 3 laagrit. U13 ja U15 laager juunis Jänedal, U17 korraldus on antud Tartule ja U19 Jõgevale augustis.\n2. Liikmete vastuvõtmise, väljaarvamise ja ESHL võlglaste küsimus (T. Teesalu)\n2011. a lõpuks avaldas 1 klubi ise soovi välja astuda (Elite Sport) ja 4 klubi (Järveotsa Gümnaasiumi Spordiklubi, Triumf, Liider, Los Toros) pole alaliidu töös osalenud umbes 10 aastat, mistõttu juhatus arvas nad liikmeskonnast välja.\n14. 06. 12 toimunud juhatuse koosolekul arvati välja sooviavalduse alusel Viimsi Kepp (avaldus 2012 talvel) ja TÜ Akadeemiline Spordiklubi (avaldus 2012 kevadel).\nÄäsmäe Koolispordi Klubi on likvideeritud, mistõttu alaliitu enam ei kuulu.\nEesmärk peaks olema tuua kõik meistrivõistlustel osalejad ja saalihokiga tegelejad liidu liikmeks.\nVõlglastega on olukord paranenud. Liit on aksepteerinud põhjendatud maksetähtaja pikendusi.\nSuurim võlglane Jõgeva Tähe on võlgnevusi järjepidevalt vähendanud.\nProbleemsed endiselt: SK Maasikas, Noorus, Ferrata.\nkas võlglased lasta mängima?\nkas uued võistkonnad lubada mängima enne deposiidi maksmist?\nVastus: käsitleme teemat meistrivõistluste koosolekul ja fikseerime juhendiga.\n3. ESHL 2011. a tegevusaruande ja majandusaasta aruande kinnitamine (T. Teesalu)\nT. Teesalu andis ülevaate 2011. a tegevusaruandest ja raamatupidamise poolt koostatud raamatupidamise aruandest, mis mõlemad on juhatuse poolt heaks kiidetud. Kuulati ära revidendi akt, mis andis liidu tegevusele heakskiitva hinnangu.\nOtsustati kinnitada tegevusaruannet ja raamatupidamise aruannet sisaldanud 2011. a majandusaasta aruanne ühehäälselt ning volitada juhatust selle allkirjastama ning esitama äriregistrile.\nKas ja millistel alustel on reaalne saada olümpiamängudele (Auguri esindaja)? Vastus: tõenäoliselt saaks see juhtuda mõne teise ala arvelt, kuna osalejate arv on OM- l piiratud. Optimistlikum võimalus oleks 2024-2028.\nMillised on võimalused riigipoolseks toetuseks HMN, Kultuurkapitali ja muude fondide kaudu (Auguri esindaja)? Vastus: taotlusi esitatakse pidevalt, kuid tulemused on ettearvamatud.\n4. ESHL 2012. a eelarve kinnitamine (T. Teesalu)\n2012 eelarve tulud on planeeritud 132 078 eurot ja kulud 131 820 eurot.\nOluliselt kasvavad rahvusvahelised liikmemaksud (8850.- euroni).\nTulude poolel on kasvanud Kultuuriministeeriumi toetus seoses arvutusmeetodi muutusega. Toetus liidu tegevusele kasvas summani 11 432.- (2011 oli 6351.-), noortespordile 13 086.- (2011 oli 11 185.-)\nOtsustati kinnitada 2012. a eelarve ühehäälselt.\n5. ESHL 2012-2016 arengukava vastuvõtmine (T. Teesalu)\nTöö tehti ära töögruppides. Septembris Viimsis, novembris Tamsalus, jaanuaris Ääsmäel ja mais Jänedal.\nOli moodustaud 4 töörühma- kohtunikud, treenerid, võistlused ja noored. Tehti SWOT analüüsid, mille alusel juhatus koostas tegevuskava 2012-2016.\nÜldkoosolekul toimus arengukava tutvustus ning esitati küsimus Ääsmäe esindaja poolt eesmärgistatud tegevuste täitmise mõõdetavuse osas. Otsustati, et vajadusel saab arengukava edaspidi veel täiendada.\nOtsustati kinnitada 2012-2016 arengukava 18 poolthäälega. Erapooletuid 1.\n6. Sõnavõtud, arvamused, jooksvad küsimused (M. Aab, T. Kivisilla, A. Liksor, I. Sööt, H. Ilves jt)\nPeakohtunikule esitati küsimus, millal kohtunikud kokku saavad? Samas esitas Viskoosa esindaja T. Kivisilla poolt kutse Hiiumaale 07.07, kui toimub Viskoosa CUP.\nKüsimus Auguri esindajalt: kust võimalik raha küsida koondisele ja meeskondadele? Vastus: ei ole küsitud Tallinna linnalt, sealt aga soovitatakse küsida klubidel. KOV käest küsida on mõistlik eelkõige klubidel. Liit küsib KULKA, HMN, EOK.\nSamuti võib küsida klubi paralleelselt ka HMN- lt ja kohalikelt Kulka osakondadelt. Maakohad (kuni 4000 elanikku) ka Leader programmidest.\nKuidas on tulevikumõtted koolinoorte turniiridega (Sparta esindaja)? Vastus: pärast 2005 Kalevi Spordihalli festivali on igal aastal toimunud Koolispordi Liidu võistlused. Viimastel aastatel on J. Kauri eestvõttel toimunud turniirid taas suuremalt ja viimasel aastal ka kolmes tsoonis üle Eesti+ finaalturniir Tartus.\nOtsustati, et meistrivõistluste koosolek toimub juuli teise pooles. Tähelepanu alla tuleb muuhulgas võtta kohtunike tagaside ja mängudest loobumise temaatika.\nKoosoleku lõpp 17.14


Adulting ehk kuidas tänapäeva 20-30aastased ei taha enam suureks kasvada - Eesti Ekspress\nElu 6. jaanuar 2017\nMaailma filoloogia koorekiht valis mõiste „tõepõhjata ühiskond“ 2016. aasta sõnaks. Teiseks jäi ingliskeelne sõna adulting, tõlgime selle siinkohal kohmakalt kui „täiskasvamine“ (kui kellelgi tekib parem idee, andku teada).\nEsikoha võitnud sõna iseloomustab tõepoolest tabavalt meie praegust, faktidele emotsioone ja arvamusi eelistavat ajastut. Aga mida tähendab see täiskasvanuks saamise trend? Esitasin selle küsimuse ka paarile 30aastasele, keda see mõiste teooria järgi otseselt puudutama peaks. Nemad polnud ka sellisest mõistest kuulnud... Aga lähemal uurimisel selgus, et nad elavadki just nii – täiskasvamise lõbus ja vaevas.\nAdulting käib millenniumipõlvkonna kohta – need inimesed on praegu hilistes kahekümnendates või varajastes kolmekümnendates ning erinevad oma ellusuhtumiselt oluliselt oma vanematest, aga ka vanematest õdedest-vendadest.\nGoogle’i otsingusõnade kaardistaja pani esimest korda huvipuhangut selle mõiste vastu tähele 2013. aastal, kõver tõusis järsult 2015. aastal – kasv oli 700 protsenti. Huvi täiskasvamise vastu seletatakse millenniumipõlvkonna pikaleveninud lapsepõlvega, hilise arenguga. Kaheksakümnendatel ja hiljem sündinud ei kiirusta „vanainimeste“ igavasse kohustuste orjusse sukelduma. Millenlane loob perekonna ja rajab kodu palju hiljem kui tema esivanemad. Esmasünnitajate keskmine vanus (hetkel Eestis 29 aastat, kümmekond aastat tagasi 27) aina tõuseb, soov omada isiklikku kinnisvara väheneb – või kui kodu soetataksegi, on see mõeldud ühele inimesele, mitte perekonnale.\nMillenlane elab vanematekodus. Kui kuuekümnendatel elas lapsepõlvekodus iga viies noor\nKiiret väljakolimisega pole, sest paljuke ta seal ikka elab, seljakott on kogu aeg pakitud, ootamas odavate lennupiletite müügiööd.\ntäiskasvanu, siis praegu magab oma kaisukarudega ja koltunud iidoliplakatitega kaunistatud lastetubades iga kolmas kolmekümneaastane. Ja kiiret väljakolimisega pole, sest paljuke ta seal ikka elab, seljakott on kogu aeg pakitud, ootamas odavate lennupiletite müügiööd.\nVahemärkusena meenub mulle meie keskkooli lõpupidu, millele järgnes samal suvel kohe mitu pulmapidu. Üldtunnustatud lineaarne elustsenaarium nägi ette abikaasa ja laste soetamist, isikliku elamise hankimist pluss auto pluss kindel töökoht ja veidike mõõdetud rõõme sinna vahele, suurema teleka ost ja mõni perereis ehk, ja siis laste sirgudes garaaži peale juurdeehitise rajamine... Kogu lugu. Seal garaažipealses toakeses nüüd millenniumilapsed maailma päästavadki.\nNad käivad muudkui koolis, üks stipendiumitaotlus järgneb teisele. Nad on armsad, sest hoolivad maailmast rohkem kui kunagi varem. Ökoloogiline jalajälg kahaneb, tsirkuseloomad pääsevad alandusest, Musta Mandri lapsed saavad tänu õiglasele kaubandusele kõhud täis.\nKuid mida küpsem on nende maailmavaade, seda ebaküpsemad on nad argielus – paradoksaalsel kombel tulevad nad hiilgavalt toime planeedi päästmisega, kuid mitte iseendaga. Nad pole saamatud või laisad, nad lihtsalt ei leia küpsemiseks motivatsiooni.\nTäiskasvanulikkus tähendab muu hulgas seda, et inimene on iseseisev, võimeline vastutama enda ja lähikondsete eest, aga tähendab ka teatud rutiinide talumise võimet – näiteks käia iga päev üheksast viieni tööl või maksta iga kuu kommunaalmakse. Või niita muru ja istuda pikkadel koosolekutel. Oo ei!\n#Adulting tähistab sotsiaalmeedias oma täiskasvanulikkuse ilmingutest teada andmist – läbi eneseiroonia prisma, sest, nagu öeldud, millenlased on intelligentsed inimesed ja seetõttu peavad lugu heast huumorist.\nNoppisin Instagramist välja mõned adulting’u ilmingud.\n„Ma tegin endale ise süüa,“ hõiskab üks tüdruk (28), „ja see ei olnudki sai Nutellaga!“\n„Ma ei hilinenud täna tööle – nii-nii adulting,“ kiitleb teine.\nKolmas (tüdruk, 31) kannab roosat T-särki süüdimatu kirjaga „I can’t adult today“.\nJuba on ilmunud hulganisti käsiraamatuid nõuannetega, kuidas kolmekümneaastane peaks selles igavas täiskasvanumaailmas hakkama saama. Näiteks õpetatakse ühes, et täiskasvanu ei otsi endale korterit, mis asuks lemmikööklubide läheduses (raamatus hoiatatakse veelgi hullema eest: täiskasvanu võib reede õhtul isegi koju jääda). Samuti mainitakse, et täiskasvanu ei lähe nurgapealsesse poodi kommi ostma pidžaamas...\nKüsite, kas valulik täiskasvanuks saamise protsess läheb üle ja inimesest saab lõpuks küps ontlik persoon?\nKahjuks pole selleks eriti palju lootust, kuna tegemist on väärtushinnangute süsteemiga. Samas tohutu avaliku huvi kasv adulting’u vastu viitaks nagu vajadusele pikaleveninud teismeeast edasi liikuda. ￼\nKeskile 50 000 eurot annetanud naise pere on hämmingus: Helen pole poliitikaga kuidagi seotud. Pole õrna aimugi, kust raha tuli! 515


SEB Enskilda tuleb Balti turgudele - ärileht.ee\nSEB Enskilda tuleb Balti turgudele\nPõhjamaade juhtiv investeerimispank SEB Enskilda laiendab ettevõtete rahanduse ja aktsiaturgude üksuse (Corporate Finance and Equity) Eestisse, Lätti ja Leetu ning alustab sel eesmärgil 2007. aasta algusest koostööd Suprema Securities endiste partnerite Ivars Bergmanise, Henrik Igasta, Priit Koidu ja Sten Sumbergiga.\nSEB Enskilda teatel ühineb uue loodava struktuuriga SEB Vilfilma Baltikumi ja Leedu juht Zygintas Macenas ja teised SEB Vilfilma ettevõtete finantseerimisspetsialistid.\n“Meil on väga hea meel selle üle, et meiega on otsustanud ühineda Suprema parimad jõud. Koos SEB Vilfilma eduka meeskonnaga ja meie olemasoleva organisatsiooni toetusel Euroopas ja New Yorgis on nad võimas üksus, millest meie kliendid kindlasti palju kasu saavad,” ütles SEB Enskilda ülemaailmne juht John Abrahamson.\nHenrik Igastast saab SEB Enskilda Balti ettevõtete rahanduse juht ja tema vastutada saab olema ka kogu panga tegevus Baltimaades. Priit Koit Tallinnas ja Zygintas Macenas Vilniuses saavad ettevõtte rahanduse suuna kaasjuhtideks. Sten Sumberg hakkab juhtima Baltikumi aktsiaturgude üksust, liites sellega ka osa praegustest SEB Eesti Ühispanga, SEB Unibanka ja SEB Vilniaus Banka väärtpaberiüksustest. Ivars Bergmanisest saab SEB Enskilda analüüsiüksuse juht Baltikumis. Lisaks palgatakse töötajaid nii SEB grupi siseselt, vajadusel ei ole välistatud ka väljastpoolt inimeste kaasamine.\n“Astudes täiendavaid samme oma positsioonide tugevdamiseks, et toetada meie kliente ja arendada turge Eestis, Lätis ja Leedus, on tugeva investeerimispangandusüksuse loomine meie jaoks strateegilise tähtsusega,” kommenteeris SEB president ja tegevjuht Annika Falkengren.\nOmades kõige kogenumaid pankureid ja parimaid talente igal turul, on SEB Enskilda ambitsiooniks juhtida investeerimispanganduse arengut Eestis, Lätis ja Leedus, toetudes nii SEB Enskilda olemasoleva organisatsiooni Põhjamaade ja rahvusvahelisele kogemusele, võimekusele ja ressurssidele kui ka SEB grupi sügavalt juurdunud kontaktidele kohalike pankadega.\nSEB Eesti Ühispanga juhatuse esimehe Mart Altvee sõnul tugevdab uue investeerimispanganduse struktuuri loomine oluliselt SEB Grupi positsiooni ärikliendi segmendis. „Oleme veendunud, et koostöö kohalike pankade ja Enskilda Baltikumi üksuse vahel saab olema tõhus ja mõlemaid pooli täiendav. SEB Eesti Ühispank on viimastel aastatel teinud palju tööd, et veelgi parandada oma pakkumisi äriklientidele. Uute meiega liituvate inimeste näol on tegemist Baltikumi parimate spetsialistidega, kellele lisanduva SEB Enskilda kogemuse ja liidripositsiooni kaudu suudame pakkuda klientidele ning turule parimaid lahendusi,” ütles Altvee.\nHenrik Igasta sõnade kohaselt soovib uus investeerimispank saavutada paari aasta jooksul pakutavate teenuste osas liidripositsiooni. „Meil ei ole mõtet latti allapoole seada, sest Enskilda positsioon Põhjamaades on number üks ja liituv Baltikumi meeskond on oma võimekust läbi aastate tõestanud. Töötame tulemuse nimel läbi kliendi, mis on tervele SEB Grupile omane strateegia,” lisas Igasta.\nIvars Bergmanis, Henrik Igasta, Priit Koit ja Sten Sumberg teatasid nädal tagasi, et lahkuvad investeerimispangast Suprema pärast käimasolevate projektide lõpuleviimist käesoleva aasta jooksul. SEB Enskilda hakkab täie võimsusega tööle 2007. aasta alguses.\nSEB juht: Eesti majandus on stabiliseerumas


Dr. Irena Eris Body Art Milk ..\nKerge niisutav ja toitev ihupiim Ülikerge koostisega niisutav ja toitev ihupiim Milk Euphoria muudab teie naha imeliselt pringiks ning elastseks. Sisaldab merevetika wakame ekstrakti, mis aktiveerib 14 noorusliku naha eest vastutavat geeni. Si..\nKerge niisutav ja toitev ihupiim Ülikerge koostisega niisu..\nNiisutav ja pinguldav kehakreem Siidja tekstuuriga kehaemulsioon mis muudab naha pehmeks, niisutatuks ja õrnaks. Kasutamine: Masseerida nii hommikul kui õhtul kergelt nahale. 400 ml - liiter 104,03 € Kaubamärk: ..\nNiisutav ja pinguldav kehakreem Siidja tekstuuriga kehaemu..\nKirjed 61 - 80, kirjeid kokku 80, lehekülgi 4


Rahva Raamatu kirjastaja René Tendermann soovitab suveks krimikirjandust – Rahva Raamatu Raamatublogi\nRené soovitab häid põnevusromaane, mida kaunil suvepäeval rannas või aiatoolil nautida.\nC. J. Tudor “Annie Thorne’i kadumine”\nC. J. Tudor “Annie Thorne’i kadumine”. Tõlkija Jüri Kolk, Varrak, 2019.\nÜhel ööl läks Annie kaduma. Haihtus omaenda voodist. Toimusid otsingud, tehti üleskutseid. Kõik uskusid kõige hullemat. Ja siis imeväel tuli ta nelikümmend kaheksa tundi hiljem tagasi. Aga ta ei suutnud või ei tahtnud rääkida, mis temaga oli juhtunud. Loe edasi…\nRené soovitab: “Kui C. J. Tudor pani juba oma esimese raamatuga lugeja pinevusest küüsi närima, siis nüüd hoidke piip ja prillid! Seda raamatut juba naljalt pooleli ei jäta. Kuna raamatut kiidavad kõrgelt ka põnevullide tipptegijad Stephen King ja Lee Child, pole mingit kahtlust, et just seda raamatut peab soovitama esimesena.\nHoiatus! Ei soovita lugeda õhtul enne magamaminekut. Und ei tule ja järgmine tööpäev mokas mis mokas.”\nErin Kelly “Minu sõna, sinu sõna”\nErin Kelly “Minu sõna, sinu sõna”. Tõlkija Elina Adamson, Tänapäev, 2019.\n1999. aasta ilusal suvel sõidavad Kit ja Laura ühele Cornwalli festivalile täielikku päikesevarjutust vaatama. Kit on nimelt varjutusekütt, aga Laura pole kunagi varem ühtki varjutust näinud. Nad on noored, armunud ja täis teadmist, et see sündmus saab olema vaid üks paljudest, mida nad elus jagavad. Kuid hämaratel hetkedel pärast varju möödumist satub Laura peale millelegi hirmsale. Ta teab, mida ta nägi. Mees eitab seda. On tema sõna Laura sõna vastu. Loe edasi…\nRené soovitab: “Minu sõna sinu sõna vastu. Erin Kelly on kirja pannud suurepärase psühholoogilise põneviku, mis on teenimatult varju jäänud. See ootamatuid pöördeid ja vimkasid tulvil raamat on lihtsalt geniaalne!”\nElizabeth Macneal “Nukuvabrik”. Tõlkija Marge Paal, Pegasus, 2019.\n„Nukuvabrik“ on joovastavalt pinev lugu noorest naisest, kelle unistus on saada kunstnikuks, ning mehest, kelle kinnismõte ja omandihimu võivad tema maailma igaveseks hävitada. Loe edasi…\nRené soovitab: “Elizabeth Macneali debüütromaan lõi juba enne ilmumist kõvasti laineid. Viktoriaanlikult sünge romaan tõi meelde Patrick Süskindi “Parfüümi”, mille peategelane keset räppa ja mustust täiuslikkuse poole püüdleb. Macneal on hea, Süsskindile ta alla ei jää.\nAlgus on ehk kannatust naaatukene proovile panevalt aeglane, kuid selle pisikese etteheite teeb raamatu teine osa täiega tasa.”\nJ. P. Delaney “Usu mind”\nJ. P. Delaney “Usu mind”. Tõlkija Peeter Villmann, Varrak, 2019.\nEt kahtlusaluse haigeid erootilisi kihusid täpsemini paika panna, ühineb Claire põrandaaluse BDSM netikogukonnaga ja käib piitsutamiskeldrites. Aga see kõik on lapsemäng võrreldes baudelaire’likul dekadentsimaastikul aset leidvate tõeliste roimadega. Loe edasi…\nRené soovitab: “Delaney esimene romaan “Eelmine tüdruk” oli nauditav põnevik kahest naisest. Raamat “Usu mind” on tõeliselt põnev ja kaasahaarav lugu noorest inglannast, kes New Yorki kolides leiab endale veidra tööotsa – ta aitab lahutustega tegeleval advokaadibürool vahele võtta truudusetuid abielumehi. Kuni tema sihtmärgiks saab mees, keda kahtlustatakse mõrvas. Kes kelle nüüd vahele võtab?”\nCara Hunter “Nad ei leia sind iial”. Tõlkija Bibi Raid, Rahva Raamat 2019.\nLiigagi tõelisena tunduv “Nad ei leia sind iial” on parimat sorti põnevik – see tekitab judinaid ja hoiab sind öö otsa üleval, on korraga vaimustav ja õudne. Loe edasi…\nRené soovitab: “Oxfordis elava noore krimiautori Cara Hunteri esikromaan võiks olla ju tüüpiline Midsomeri mõrvalugu, peategelaseks meile kõigile tuttav ja armastatud inspektor Morse, aga… Hunter toob 8-aastase tüdruku kadumist uurivasse loosse sisse sotsiaalmeedia, andes süžeele uue ja põneva vaatenurga. Kõigile neile, kes poole raamatu pealt süüdlase ära arvavad (oh jah, teid lihtsameelseid!), soovitan siiski edasi lugeda, sest lõpp on nii ootamatu, et lööb hinge kinni.\n“Nad ei leia sind iial” on esimene raamat inspektor Fawley juhtumite sarjas.”\nM. Hjorth, H. Roseneldt “Naine, kes ihkas õiglust”\nM. Hjorth, H. Roseneldt “Naine, kes ihkas õiglust”. Tõlkija Mari Jesmin, Helios, 2019.\nUppsalas külvab hirmu vägistaja, kes hiilib ohvritele ligi, uimastab nad süstiga, tõmbab koti pähe ja viib siis elajaliku teo lõpule. Toimunud on juba mitu kuritööd, aga keskkriminaalpolitsei mõrvajuurdluse osakond ei ole veel jalgu kõhu alt välja võtnud: Sebastian sõidab ringi mööda Rootsit ning räägib oma raamatutest. Teised uurijad, Torkel, Billy ja Ursula, on hõivatud oma muredega, ainult Vanja töötab ajutiselt Uppsalas ja uurib seda kohutavat juhtumit. Loe edasi…\nRené soovitab: “Kuidas saakski häid põnevikke üles lugedes mööda minna Skandinaaviast. Kriminaalpsühholoog Sebastian Bergmani tegemistest jutustava sarja kuuendas raamatus leiab lugeja kõike seda, mida nordic-noir’i austajad hindavad: jõletud kuriteod, ilged kurjategijad ja põnevust 400 lehekülje jagu. Puhas nauding.”\nRobert Galbraith “Surmav valge”. Tõlkija Allan Eichenbaum, Varrak, 2019.\nEradetektiiv Cormoran Strike’i büroosse tuleb kasimata noormees Billy, kes usub, et nägi lapsepõlves pealt koletut kuritegu. Kuigi on selge, et noormehe mõistusega pole kõik korras, jääb midagi tema jutu juures Strike’i häirima ja ta asub tõe jälgi ajama. Loe edasi…\nRené soovitab: “Siia lõppu soovitan raamatut, mis tõenäoliselt ei ole detektiiv Cormoran Strike’ist jutustava sarja lugejatel märkamata jäänud. Potteri-lugudega ilmakuulsaks saanud J. K. Rowling on ka klassikalist detektiiviromaani kirjutades vaieldamatult tippude tipp.\nJa kui ongi neid, kel Galbraithi raamatud veel lugemata, siis soovitan need ette võtta ilmumise järjekorras: “Käo kukkumine”, “Siidiuss” ja “Kus on kurja kodu”.”


maainfo »»» maainfo.ee » EST » Maamajanduse analüüsi osakond | Maaelu võrgustikutöö osakond » Kalandusvõrgustik aastatel 2008-2015 » NÄDALAINFO\nEST Maamajanduse analüüsi osakond | Maaelu võrgustikutöö osakond Kalandusvõrgustik aastatel 2008-2015 NÄDALAINFO\nAlates märtsist 2009. a koostab kalandusvõrgustiku üksus Kalandsuvõrgustiku nädalainfot, mis saadetakse igal teisipäeval e-posti teel kalanduse tegevusgruppidele ning teistele huvitatud pooltele.\nLisaks kalandusvõrgustiku nädala üritusetele kajastatakse infokirjas ka tähtsamaid uudiseid ja muud infot.\nVõrgukiri nr 1 (122)\nTEADAANNE: Soovime Teile rõõmsat ja teguderohket alanud aastat! Järgmine võrgukiri ilmub 17. jaanuaril 2011.\n2011. aastal viidi läbi konkurss "Märka Leaderit", mille eesmärk oli tunnustada edukaid Leader projektide elluviijaid viies erinevas kategoorias - parim keskkonna, parim noorte, parim maaettevõtluse, parim koostöö ja parim põllumajanduse projekt.\n15. - 18. novembril 2011 osalesid parimad Leader-meetme projektide elluviijad õppereisil Maltale, et saada ja vahetada maaelu arendamise alaseid kogemusi veelgi väiksema liikmesriigiga kui seda on Eesti. Õppereisi korraldas Maamajanduse Infokeskuse maaeluvõrgustiku büroo koostöös Malta riikliku maaeluvõrgustiku üksusega.\nÕppereisi eesmärk oli tutvustada Eesti Leader projektide tegijatele, kuidas toimib väikeriigi maapiirkonnas heatasemeline maaturismi ja väike-ettevõtluse arendamine. Õppereisil osalejate vahel jagati kindlad teemad või kitsamad valdkonnad, millele reisi jooksul enam tähelepanu pöörata ja kindlasti märkmeid teha. Nüüd oleme muljed kokku kogunud ja pakume ka Võrgukirja lugejatele võimalust väikese Malta saarega tutvuda - seekord läbi õppereisil osalejate silmade-kõrvade.\nJaanuari I poolel on avatud projektitaotluste vastuvõtuvoorud järgmistel Leader kohalikel tegevusgruppidel: Hiidlaste Koostöökogul, Järva Arengu Partneritel, Lõuna-Järvamaa Koostöökogul ja Võrumaa Partnerluskogul. Jälgige Leader kohalike tegevusgruppide projektitaotluste vastuvõtuvoore Maamajanduse Infokeskuse veebilehel - www.maainfo.ee/index.php\n20.-29. jaanuaril toimub Berliinis rahvusvaheline toidu, põllumajanduse ja aianduse mess - Roheline Nädal, kus 25. jaanuaril on Euroopa Komisjoni stendil esitamisel ka kaks Eesti maaelu arengukava 2007-2013 Leader-meetmest toetust saanud projekti: OÜ Taali Mesila meetöötlemine ja FIE Triinu Schneideri mahlatöötlemise arendamine. Rohkem infot Maamajanduse Infokeskuse veebilehel www.maainfo.ee/index.php\n20. - 29. jaanuaril 2012 toimub Berliinis iga-aastane rahvusvaheline toidu, põllumajanduse ja aianduse mess - Roheline Nädal (Grüne Woche). Seekord korraldab Euroopa Komisjon oma stendil koostöös Euroopa maaelu arengu võrgustiku kontaktpunktiga riikide päevad. Nt 25. jaanuaril Euroopa Komisjoni stendil Eesti päev ning esitlusele tulevad kaks Eesti maaelu arengukava 2007-2013 raames toetust saanud projekti. Info Grüne Woche kohta www.gruenewoche.de/en/\n1.-3. veebruaril 2012 toimub EL riiklike maaeluvõrgustike 14. töökohtumine Thessalonikis Kreekas. Töökohtumise korraldavad Kreeka maaeluvõrgustik koostöös Euroopa maaelu arengu võrgustiku kontaktpunktiga. Rohkem infot Maamajanduse Infokeskuse veebilehel www.maainfo.ee/index.php\n12. jaanuar 2011 - Põllumajanduse horisontaalküsimuste töögrupi töökoosolek, Brüssel Belgia\n17. - 18. jaanuar 2012 - Põllumajandusstruktuuride ja maaelu arengu töögrupi töökohtumine, Brüssel Belgia\n18. jaanuar 2011 - Põllumajanduse finantsasjade töögrupi töökohtumine, Brüssel Belgia\n23. jaanuar 2011 - EL põllumajanduse ja kalanduse ministrite nõukogu istung, Brüssel Belgia\n24. jaanuar 2011 - Euroopa Parlamendi põllumajanduse ja maaelu arengu komitees esitletakse Poola EL eesistumise ajal toimunud ühise põllumajanduspoliitika tuleviku debati tulemusi\n20. - 29. jaanuar 2011 - Euroopa Komisjon Rahvusvahelie Roheline Nädal (Grüne Woche), Berliinis Saksamaal\nRohelise nädala veebileht www.gruenewoche.de/en/\nDetsember 2011: Maaelu areng Euroopa Liidus - Statistilised ja majanduslikud andmed - Aruanne 2011\nAruanne toob välja riiklikul ja piirkondlikul tasandil statistilise ja majandusliku informatsiooni, mis katab maaelu arengu poliitika 2007-2013 kolm prioriteeti. Lisatud on ka ülevaade maaelu arengu poliitika eelarvega koos maaelu arengu programmide finantsseirega EL liikmesriikides ja kandidaatriikides.\nMh info ka nt Leaderi kohta\ncapreform.eu (06.01.2012): Poola EL eesistumine ja põllumajandus: Mitmekesine esitlus\nAttila Jambori arvamusartikkel, kus tuuakse välja 31. detsembril 2011 Poola EL eesistumise olulisemad saavutused põllumajandusvaldkonnas, kuid samuti ka võimlaused, mis jäid kasutamata.\nEL eesistujamaa (06.01.2011): Taani eesistumise programm\n1. jaanuaril 2012 alanud Taani EL eesistumise programm, sh põllumajandus- ja kalanduspoliitika lk 46-49\ncapreform.eu (02.01.2012): Põllumajandustoetuste muutuv maastik\nSamal ajal kui põllumajanduse toetamine on OECD riikides langenud, siis suurel hulgal kasvava majandusega riikides on põllumajandustoetuste maht kasvanud. Põllumajandustoetuste tõus kasvava majandusega riikides võib viia need maad WTO kohustuste rikkumiseni, ning selline trend tõstatab keerulise küsimuse, kas taolised kohustused on üldse mõistlikud ja õiglased.\nEL eesistujamaa Poola (20.12.2011): Ühise põllumajanduspoliitika tuleviku teemaline debatt\nKolmas ühise põllumajanduspoliitika teemaline debatt Euroopa Parlamendis toimus 19. detsembril 2011, kus osalesid teadusasutuste esindajad. Varem on taolised debatid Euroopa Parlamendis toimunud EL põllumajandusministrite, põllumajandusvoliniku ja Euroopa Parlamendi põllumajanduse ja maaelu arengu komitee liikmete vahel (7.11.2011) ning põllumajandusorganisatsioonide ja vabaühenduste esindajatega (23.11.2011).\n(22.12.2011) Detsember 2011 - Keskkonna Peadirektoraadi ajakiri "Keskkond eurooplastele" teemal "Ressursitõhusus - olemasolevate vahendite piires elamine", ajakiri on saadaval ka eesti keeles\n(22.12.2011): Keskkonnapoliitika teadusalane uudiskiri nr 267\nEL pressiteade (06.01.2012): November 2011: Euroala töötuse määr 10.3%, ELis 9,8%\nEuro-ala töötuse määr oli 2011.a novembris 10,3% ning püsis oktoobrikuuga võrrelduna muutumatuna. 2010.a novembris oli töötuse määr 10,0%. ELis oli töötuse määr 9,8% ning püsis samuti muutumatuna võrreldes oktoobrikuuga. 2010.a novembris oli töötuse määr 9,6%. Liikmesriikide seas registreeriti kõige madalamad töötuse määrad Austrias (4.0%), Luksemburgis ja Hollandis (mõlemas 4.9%) ning kõrgeimad töötuse määrad Hispaanias (22.9%), Kreekas (18.8% - 2011.a septembris) ja Leedus (15.3% 2011.a kolmandas kvartalis).\nEL pressiteade (22.12.2011):Euroopa riigihankemenetluse ajakohastamine toetab majanduskasvu ja tööhõivet\nIgal aastal kulutab avalik sektor ligikaudu 18% SKPst kaupadele, teenustele ja ehitustöödele. Võttes arvesse praegusi eelarvepiiranguid ja majandusraskusi enamikus liikmesriikides, tuleb rohkem kui kunagi varem tagada riigihankepoliitika abil eelarvevahendite optimaalne kasutamine, et tugevdada majanduskasvu, edendada töökohtade loomist ning saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgid. Euroopa Komisjon kuulutas välja riigihankedirektiivide läbivaatamise, mis on osa üldisest kavast Euroopa Liidu avaliku sektori pakkumismenetlust põhjalikult ajakohastada.\nEL pressiteade (06.01.2012): Euroopa Komisjoni olulisemad sündmused ajavahemikul 7. jaanuar - 3. veebruar 2012\nEuroopa Komisjon (03.01.2012): Taani eesistumise ülesanne on valmistada EL tulevikuks ette\nTaani võttis ELi Nõukogu eesistumise üle 1. jaanuaril 2012. Taani soovib oma eesistumisperioodil Euroopat liita ning muuta teda tugevamaks eelseisvate väljakutsete suhtes.\nEuroopa Komisjon (27.12.2012): Euroopa uutmine\nViimati muudetud: 27.01.2011\nPRIA: PRIAs algab Põllumajandusliku tegevusega alustava noore ettevõtja toetuse taotluste vastuvõtt


Lääneranna kergejõustiklased võitsid Pärnumaa meistrivõistlustel 28 medalit - Lääneranna Teataja\nLääneranna kergejõustiklased võitsid Pärnumaa meistrivõistlustel…\nPärnumaa meistrid selgitati U16, U18, naiste, meeste, ning nais- ja meesveteranide arvestuses. Kõikides vanuseklassides olid esindatud ka meie kergejõustiklased ja kõik sportlased olid väga tublid. Kui koju tuuakse 28 medalit, siis võiks kasutada isegi ülivõrret, kuid sportlase loomusele säärane lähenemine ei sobi, sest tulevikus tahab kindlasti laupäeval edukalt võistelnud sportlane veel paremat.\nMeie Lääneranna vald on suur ja laiali ja nii peame selle võistluse juures ka natukene tausta selgitama. Ühise mütsi alla tulid sellel võistlusel väga paljud Lihulas treenivad noored ja täiskasvanud. Lisaks Eesti omaealiste parim heitja-tõukaja, Lihula neiu Gertu Küttmann, kelle koduklubiks Pärnu Niidupargi Kergejõustikuklubi. Varbla mehed Kaspar ja Sander Arusalu, kellest esimene paikneb Eesti meeste kaugushüppeladvikus ja kes igapäevaselt esindab Tartu SS Kalev värve. Virtsut hoidsid kaardil Erlika ja Märt Kees, ning väga hoolsalt treeniv Ireen Kelder. Kuna eraldi arvestust peeti ka veteranide arvestuses, siis ka siin olid meilt tegijad väljas: Lihulast Ene Siitsman ja nende ridade autor, Paadremaalt Silver Salumets ja Paatsalust Jüri Saatmäe.\nSelliselt saime kokku 20-liikmelise Lääneranna kergejõustikukoondise, kelle esituses saime näha 28 medalivõitu, millest 12 olid Pärnumaa meistritiitlid. Võistlus tõi rohkelt kohti esikuuikus, palju isiklikke rekordeid ja mis kõige tähtsam: suurt ühtset võistlustunnet. Kellel parasjagu ala ei olnud, elas kaasa oma sõbrale, või lihtsalt oma valla sportlasele. Tunda oli suurt sõprust ja ühtekuuluvustunnet. Kuigi kergejõustik on individuaalspordiala, saab suure südamega suhtudes ja omadele pöialt hoides muuta selle ka võistkonnaalaks.\nLääneranna parim sellel võistlusel oli Janne-Ly Siimon, kes võitis naiste arvestuses kuus medalit, neist kaks meistritiitlit. Need tulid kaugushüppes ja kettaheites. Gertu Küttmann oli U18 neidude parim kuulitõukes ja kettaheites. Samas vanuseklassis võistlev Maria Reks võitis kolm medalit, oma trumpalal, odaviskes, jäi ta napilt kullast ilma. Kapsar Arusalu võidutses meeste kaugushüppes ja oli kolmas 100 meetris ja kõrgushüppes. Tema vend Sander sai meeste kaugushüppes pronksi. Ireen Kelder tõi kaks kuldmedalit 800 meetri ja 3000 meetri jooksus. Lisaks veel hõbeda ja pronksi. Eliise Kolõtšev heitis U16 kettaheites ennast Pärnumaa meistriks. Ene Siitsmann võttis veteranide arvestuses kaks kulda kuulitõukes ja kettaheites. Erlika ja Märt Kees said medalid vastavalt 3000 ja 5000 meetri jooksudes. Martin Teppan oli meeste 1500 meetri jooksu pronksmedalimees. Silver Salumets võitis veteranide kettaheites pronksmedali.\nLääneranna kergejõustiklaste tulemused:\nKettaheide – I koht, 28.60 (IR)\nKuulitõuge – 5. koht, 9.18\nOdavise – 6. koht, 23.79 (IR)\n100 m jooks – 5. koht, 15.22\n200 m jooks – 5. koht, 32.25\nKuulitõuge – I koht, 14.26\nKettaheide – I koht, 35.67\nOdavise – II koht, 32.80\nKettaheide – II koht, 20.69\n100 m jooks – III koht, 14.96 (IR)\nKuulitõuge – 4. koht 9.38\nKaugushüpe – I koht, 4.01\nKettaheide – I koht, 24.72\nKõrgushüpe – II koht, 1.25\nKuulitõuge – II koht, 8.60\n100 m jooks – III koht, 16.29\nOdavise – III koht, 23.90\n800 m jooks – I koht, 2.49,61 (IR)\n3000 m jooks – I koht, 13.25,41 (IR)\n100 m jooks – II koht, 15.47 (IR)\nKettaheide – III koht, 21.47\nKuulitõuge – 4. koht, 7.02\n3000 m jooks – III koht, 15.47,90 (IR)\nKuulitõuge – I koht, 8.46\nKettaheide – I koht, 23.44\nOdavise – II koht, 23.21\n400 m jooks – 4. koht, 66,58 (IR)\n100 m jooks – 5. koht, 14.03 (IR)\n100 m jooks – 6. koht, 14.29 (IR)\nKuulitõuge – 5. koht, 10.51\n400 m jooks – 6. koht, 73.45 (IR)\n100 m jooks – 8. koht, 15.98\nKuulitõuge – 8. koht, 8.82 (IR)\nKaugushüpe – I koht, 6.51\nKõrgushüpe – III koht, 1.75 (IR)\n100 m jooks – III koht, 11.99\n5000 m jooks – II koht, 21.13,99\n1500 m jooks – III koht, 4.45,02\nKaugushüpe – III koht, 5.99\n100 m jooks – 4. koht, 12.65\nKettaheide – III koht, 28.74\nKettaheide – 4. koht, 25.81\n100 m jooks – 4. koht, 14.72\nKuulitõuge – 5. koht, 8.19\nTeema: Sport 10. sept. 2019\nEelminePrevious post:Tööpakkumine: Lääneranna Vallavalitsus võtab tööle planeeringu- ja arendusspetsialistiJärgmineNext post:Lihula Kultuurimajas näeb kaadritagust elu


Infokiri on väljas. Infoloeng vaatamiseks saadaval. - Valguslapsed\nAuthor: Koduka Haldur\tPublished on: mai 17, 2021 Published in: Nõuanded\nMeie mahukas ja põhjalik informatiivne videoloeng on huvilistele uudiskirja kaudu välja saadetud. Videoloeng on vaadatav ainult teatud aja vältel. Kui saame, siis kuni 31.05, kui ei, siis lühemat aega. Seekordne infoloeng on konkreetne ja sirgjooneline. Vahest on vaja tugevalt teatud asjadele rõhuasetust panna, et asju tõsisemalt võtta, eriti kui on meid ees ootamas teatud ajad. Selleks, et saaksid muretult lähitulevikus vilju nautida, võta ette enda jaoks olulised muudatused reaalsel maisel tasandil, võta aega kuulamiseks ja kaasa mõtestamiseks. Täpsemalt info leitav infoloengust ning läbi uudiskirja.\nSaadaval uudiskirjaga liitunute jaoks.\nKui sa pole uudiskirjaga liitunud ning soovid seda teha, siis saad seda teha siin: https://valguslapsed.us10.list-manage.com/subscribe?u=cc9922fda462e5325b8ba71db&id=1f3490ab21\nMai 2021 uudiskirja me iga päev uutele liitujatele välja ei saada, vaid teeme seda kuni maikuu lõpuni sagedusega 1x nädalas. Seega, kui liitud uudiskirjaga vahemikus 17.05-31.05, siis veidi kannatust, palun, saad uue nädala sees kordusuudiskirja.\nOluline! Tänapäeval on väga palju (lausa väga-väga palju infokanaleid, nii spirituaalseid, kui vaimseid jmt). Infoloenguks ettevalmistamine, videosse võtmine, töötlemine ning kuulajani toomine oli väga mahukas töö. Veel enam – autor ja abilised teevad seda oma vabast ajast ja soovist teavet anda neile, kes seda on väga vajanud ja küsinud. Kui teave Sinuga ei ühildu mingil põhjusel ega huvita, siis kuna soovime austada igaühe vaba valikut ega soovi midagi peale pressida ega tõestada, palume lihtsalt uudiskirjast lahkuda. Soovime üha rohkem igaühe ruumi ja valikuid arvestada ning usume, et igale ühele on oma kanal, oma allikas, oma tõde.\nNeile, kes asjaga tegelevad ning hingearengu teel liiguvad, nemad saavad infoloengust väga põhjalikud selgitused ja ülevaate, mis toimub, mis ees ning millele hetkel enim keskenduda. Vastame ka lugejate küsimustele nii palju, kui võimalik seda teha, kuigi väga suur maht jäi käsitlemata, sest ka\n2 h oli vähene aeg küsitud teemad ära kajastada.\nMuuhulgas saad vastused enim küsitud küsimustele:\nMillele ma hetkel enim keskenduma peaksin?\nKas inimesi ootab tume tulevik ees?\nKas ja millal lõppevad piirangud?\nMillised muudatused on aset leidmas praeguste aegade saatel?\nKas minna Toompeale oma häält maksma panna või on võimalus luua kuidagi teadlikult, veel targemalt?\nMis sündmused toimuvad üldse Universumis praegu?\nMida tähendab ”kosmiline transformatsioon”, mis praegu inimkonnaga väidetavalt aset leiab?\nKas on üldse mõtet maale kolida, kui inimesi survestatakse kõikjal?\nMissugune saatus meid ootab?\nMida oleks vaja ette võtta, et enda vaba loomiseruumi säilitada?\nKuidas toetada lapsi piirangute ajal? Ja palju muud…\nUus audiopraktika ja loeng “Oma Suurvaimu Kõrgema Teadvusega samastumine”\nUudistest veel nii palju, et välja on tulnud ka Amaryllise uus audiopraktika ja videoloeng, mis on rohkem edasijõudnutele mõeldud. Teemal “Oma Suurvaimu Kõrgema teadvusega samastumine ja kehatasandil integreerumine”. Tegemist on tugeva praktikaga, kes soovib harjutada oma Suure Vaimu Kõrgema teadvusega ühildumist ja selle integreerimist kehatasandile.\nMis on Kõrgem Teadvus? Kui suurt loomisjõudu omab inimese Suur Vaim? Mis on tegelikult inimese Loojavaimu potentsiaal? Mida tähendab kõrgemate tasandite läbi loomine? Miks on oluline enda kõrgemad visioonid paika panna läbi segamatu puutumatuse ja rahu ruumi läbi Kõrgema Teadvuse? Miks on vajalik harjutada järk-järgult oma Kõrgema Suurvaimu energia integreerimist kehatasandile?\nSellest kuuled väga põhjalikult praktikaga kokkukäivast loengust. Loeng on 2 h ja praktikaid saab seekord kuulaja kaks versiooni – põhjalik A-versioon alsutamiseks ja lühem, hõrendatum B-versioon regulaarseks tegemiseks kuni 2 kuu jooksul. Igasugune energiate integreerimine ükskõik mis viisil peaks kehatasandil toimuma inimese jaoks järk-järgult. Vastasel juhul ei ole see püsiv. Mediteerime 2 h ja naaseme tavalisse argiellu, kus miski ei muutu.\n(Rõhutame edasijõudnute vajadust seetõttu, kuna algaja-alustaja kuulaja võib see praktika ära väsitada ning teiseks – kõik suured taotlused Kõrgemas Sageduses olles kutsuvad esile reaaltasandil Sinu elus muudatusi. Kui Sa nendeks valmis pole või maadled palju sisemiste hirmudega, siis tasub alustada enne teistest praktikatest).\nVäga põnevad näited ja kogemused nende isikute poolt, kes on seda praktikat juba teinud, kuuled praktika juurde kuuluvast selgitavast 2-tunnisest loengust.\nRohkem infot leiad Sa soovi korral siit: http://valguslapsed.com/toode/%d6%8e-edasijoudnutele-loeng-praktika-korgema-teadvuse-labi-loomine-ja-samastumine-2021/\nKes on edasijõudnud ja kes on algaja, selle otsuse teed Sina ise enda sees.\nTäname meie tegemisi toetamast läbi praktika soetamise. NB. Praktika kuulamiseks ja kaasategemiseks on vajalik Vimeo kasutajakonto (www.vimeo.com), loe rohkem infot eeloleval lingil.\nVeel uudiseid? Amaryllis on sotsiaalmeediast ja blogist väljas vähemalt kuni 31.08 ning asendusisikuna tegelen mina kõikide tellimuste ja kirjadega selle aja sees. Siiski on tulemas ühte koma teist Amarylliselt, kõike teavet vahendan läbi blogi ja artiklite edaspidi suvekuudel mina, Maie.\nMida veel uudist ja mida küsitud?\nVideokursus lapseootusaja ja sünnituse väga põhjalikuks ettevalmistuseks\nPalju on küsitud ka uue videokursuste kohta, mis on mõeldud väga teadlikuks ja ettevalmistunud lapseootusajaks ja hirmuvabaks sünnituseks. Selle kursuse materjalid on peatselt peatselt kättesaadavad. Kannatust veel õigepea!\nNimelt, kuna ka nende teemade osas palusime lugejatel saata oma küsimused kahe kuu jooksul, osutus küsimuste ja sisu maht suuremahuliseks, kui ette arvasime. Seetõttu oleme vajanud põhjalikumat käsitlust ja ettevalmistust ka teie teemade kajastamiseks.\nHoia silma peal kodulehel ja uudiskirjal, anname kõikidele soovijatele koheselt blogis teada, kui on see mahukas ja põhjalik videokursus kättesaadavaks tehtud.\n“Valguslapse ema päevik I” esoteeriliste raamatute laenutuste TOP 2020 nimekirjas\nVeel üks põnev ja tore fakt, mis näitab, kui teadlikuks on muutunud inimesed, kes soovivad teistsugust infot ammutada. Kas teadsid, et Valguslapse ema päevik oli 2020 laenutatud raamatute TOP 20 nimekirjas lausa 12.kohal üheskoos teiste spirituaalsete ja vaimsete autoritega? Meie seda ei teadnud, aga üks meie lugejatest saatis toreda ajakirja väljavõtte Eestis enimlaenutatud esoteeriliste raamatute TOP 20 nimekirjast.\nNimekiri pandi kokku üle Eesti rahvaraamatukogude laenutuste sageduste kohta. On tore tõdeda, et ka Adeline Amaryllise esimene mahukas teos “Valguslapse ema päevik” (2018) oli selle nimekirja edetabelis teiste tuntud spirituaalsete tegelaste hulgas. Raamat on küll tänaseks läbi müüdud, kuid see fakt iseenesest näitab tegelikult, kui avatud ja vastuvõtlik on eesti lugeja spirituaalsete teemade osas.\nOlgem siis eriti teadlikud, kuna lihtsalt lugemisest ei piisa – teadmised tuleb oma ellu ka rakendada. Ja just teadlikkus on see, mis tänapäeval infona maksab. Sest teadlikkus – see annab Sulle eelise!\nApollo kauplustes uue ajastu laste teemaline raamat soodushinnaga kuni 25.05.2021\nVõib-olla Sul on juba olemas meie huvitav uue ajastu laste temaatikat käsitlev raamat “Intuitiivsed uue ajastu lapsed”, aga kui mitte, siis peame vajalikuks välja tuua, et Apollo kauplustes kestab kuni 25.maini raamatute suur kampaania, mille käigus on ka meie eelnimetatud teos erihinnaga.Iga raamatu ostjale on seekord kingituseks kaasa pandud üks kaunis loov järjehoidja. Üks seistmest järjehoidjast on lisatud juhuvaliku alusel.\nKui Sul veel seda raamatut pole, siis saad huvitavat lugemist nii iseenda kohta kui ka meie avardunud uue ajastu laste kohta. See teos sai tookord kokku kirjutatud lapsevanemate mitmete küsimuste põhjal.\nMuuhulgas mitmete muude teemade osas leiad vastused küsimustele nagu:\n• Miks on niivõrd vajalik uue ajastu lastega peredel kaasa teha neid muudatusi nagu tehiskeskkonnast looduskeskkonda ümber kolimine?\n• Kuidas toetada ülitundlikke ja teadlikke tänapäeva väikseid lapsi tavahariduskoolis, kui pole võtta erisuunitlusega erakooli?\n• Miks ülitundlikel lastel kaasasündinud nägemine ja taju tavaliselt sulguvad? Kuidas hoida taju avatuna? Missuguseid harjutusi ja praktilisi ülesandeid teha avatud tajudega lastega.\n• Miks ei kõnni põhikoolidest ega keskkoolidest välja enam ülitundlikke ja avatud tajudega lapsi, kui neid nii palju maailma sünnib? Kuidas seda vältida ning millal on lapsevanema sammud niivõrd olulised tegutsemiseks?\n•Mida tähendab “lapse programmeerimine” (tema alateadvuse tugevaks treenimine) nii, et ta tuleb toime ükskõik, mis keskkonnas, ta saab hakkama ükskõik kus või millal või kellega koos olles ning säilitab sealjuures oma unikaalsuse, loomingulisuse ja ka tugevused.\n•Miks on niivõrd oluline võtta eesmärgiks kasvatada oma laps hirmuvabalt (õpitud hirmudest) vabana ning kuidas on see seotud lapse intuitiivsusega?\nJa palju palju muud põnevat. Täname kõiki, kes on endale juba soetanud selle raamatu ning osanud ka selle sisu enda või oma pere jaoks rakendada!\nLoe ka korduma kippuvaid küsimusi, mida tihti on meilt küsitud:\n1. Kas raamatul “Valguslapse ema päevik 1” on tulemas kordustrükki?\nEi ole paraku enam.\n2. Kas raamatult “Valguslapse ema päevik 2” on tulemas kordustrükki?\n3. Kas intuitsioonitreenimise kaarte on veel tulemas?\nKogu info kaartide uue partii kohta (kas tuleb, millal), saab kajastatud läbi uudiskirja ja kodulehel.\n4. Kas 2021 aastal toimub teetatervendamise kursuseid Amaryllise poolt?\nJah, oleme plaanimas sobivate ruumide leidmise järgselt suve II poolel või sügise alguses 2021 teetatervendamise algajate kursust. Kursuse juhendajaks on Adeline Amaryllis. Hoia silma peal kodulehel või liitu uudiskirjaga.\n5. Kas Amaryllis teeb eravastuvõtte?\nVäga üksikuid erandeid, kuid kuni 31.08.21 ei tee.\n6. Kas teil on ladu/kontorit, kuhu tootele järgi tulla?\nEi ole paraku, kuna me ei ole nii aktiivne tegutsev kirjastus. Elu on näidanud, et Sinu jaoks on aja- ja kulude mõttes kokkuhoidlikum ning vastutulelikum rakendada 2,90 eur saatmiskulu, kui oma autoga ja oma ajast kuhugi kaubel järgi sõitma hakata.\n7. Mul on kiire küsimus tellimuse kohta / Toode on kaduma läinud / Tellisin toote, aga see pole mingil põhjusel minuni jõudnud ? Kui Sul on kiire küsimus tellimuse kohta, siis E ja N kl 9:00-15:00 vastab teile klienditeeninduse telefon 58754230.\n8. Soovin edastada oma kirja Amaryllisele lugemiseks. Kuidas seda teha saaksin? Suurte kirjade mahu tõttu kogume 1 x kuus pöördumised kokku ning edastame Amaryllisele lugemiseks. Vastavalt võimalusele kajastame aktuaalsemaid teemasid kas blogis (anonüümselt), loengutes või artiklites. On selge, et väga keerukatele teemadele ei saa paraku ühe lausega vastata, seega niikaua, kuni ei toimu eravastuvõtte, kajastame teile olulisi teemasid kodulehel www.valguslapsed.com ning FB-s Tähevalgus.Valguslapsed või infoloengute kaudu või edaspidi küsimused-vastused loengute kaudu.\n9. Kas välismaale saab tellida?\nJah, ikka saab. Täpsustage oma ostusoov emaili teel palun, kus palume täpseid andmeid välismaale saatmiseks.\n10. Kas Amaryllis võiks osaleda meil külalisesinejana/ intervjuul/saates vmt?\nOn esinenud vastavalt hoolikale sõelale. Palun saatke oma ettepanek meile kirjalikult, et saaksime teiega ühendust võtta.\nVeel küsitud küsimusi, mida küsiti infoloengu eel, kuid videos neid käsitleda ei jõudnud…\n11. Olen kasutanud maske, kus on nanoosakesed sees. Ma ei teadnud siis nendest osakestest midagi ning jõudsin juba kanda. Mida need osakesed minuga teevad ning kas neid saab parasiidi kuuriga välja?\nTehnoloogiline nanoosake ei käitu nagu parasiit ning organism ei tunne teda ära kui parasiiti, sest see on tehnoloogiline, mitte orgaaniline. Kehast aitab osakesi väjutada 1. kehastasandi häälestus (otsustavus), 2. kehal algatatakse puhastuskuur, mis lööb rakutasandil keha puhtaks (eeldab mingi periood väga puhastavat ületerve keha kuuri) 3. orgaanilise räni tarvitamine , mis on intelligentne tehnoloogiliste osakeste väljutaja inimeste kogemuste põhjal. Need osakesed mõjutavad inimese teadvust. Inimkeha on juhtivam siis, kui tema füüsilisele kehatasandile midagi sisestatakse. Mõistab see, kes mõistab.\n12. Kust saab orgaanilist räni, milline üldse sobib kehapuhastuseks ja kust saaksin orgaanilise räni kohta rohkem lugeda? Kõik ränivormid ei sobi, eriti sellised mis ragisevad hamba all nagu liiv. Kogu info vastustele räni õigest (keha jaoks sobivast) vormist siit: http://www.aigarsade.com/Orgaaniline_rani.pdf\n13. Kas kool on valmis juba? / Kuhu võin kolida, et kooli saaksin oma lapse panna? / Kus asub teie kool? / Kuhu ma kolima pean? / Saatke kooli õppekava, et saaksin selle üle hinnata? / Kas võin juba lapse kooli tuua?/Olen liitunud kooli uudislistiga kuid mind pole veel kutsutud kooli? / Jne.\nKooliprojekti oleme pannu suure südamerahuga praegu pausile. Töögrupid tõepoolest kogunesid, kuid põhjuseid on mitmeid. Paraku alustasime valedel alustel kooliprojektiga ning oleme tänulikud, et Kõiksus meid korrigeerinud on. Seetõttu oleme projekti südamerahuga ootele pannud (mitte ei ole lõplikult kõrvale pannud, vaid kujundame ümber). Õpime õppetundidest ning paraku meie töögruppi saabusid inimesed ja huvilised, kes ei soovinud ise midagi panustada ning juhtus nii, et hakati nõudma juba valmisehitust (ilma ise midagi panustamata), valmisõppekava (ilma ise midagi panustamata) jne. On inimesi, kes ootavad valmislahendusi ning ka siis ei ole rahul. On inimesi, kes mõistavad ettevõtmise suurust ning pakuvad end ise appi. Viimased on teretulnud panustama oma teabega ning olema ühenduses kooliprojektiga.\nToogem näiteks nt M.Ojasaare ja J.Parve algatusel loodud vaba kool Hiiumaal. Selle taga oli MTÜ, mis koosnes lapsevanematest endist, kes soovisid reaalseid samme ellu viia. Tuletame meelde, et igasuguste alternatiivkoolide või erikoolide loomine on väga suur projekt. Hetkel on juhtunud nii, et Amarylliselt ainult küsitakse, et kas ta on juba valmis ehitanud ja kas võib juba kohale kolida, aga reaalset panust ei soovita panustada. Seetõttu rahumeeli laseme kooliprojektil hetkel kujuneda ja ka inimestel reorganiseeruda. Kõik õpetajad tulevad omal ajal, kuigi meile on paljud õpetajad juba märku andnud ning tänuga salvestame need kontaktid.\nTeiseks väga oluliseks põhjuseks on see, et igasugused erikoolid ja vaba koolid vajavad vanemate ühist koostööd. Soovime vältida, et kooli meeskonda tekiks isikuid, kes seaksid kogu õpilaskonna (laste) ja vanemate, kogukonna vmt rahu küsimärgi alla, sest nad ei oska koostööd teha. Kõik algab lastevanematest. Valguslaste tiim ei ole süsteemivastaste tiim, kes hirmsasti sõdida tahaks kuskil. Me tahame tegeleda rahulikult oma asjaga, et lastel saaks olema mõnus keskkond, mis on vajalik ning ootame koostööd. Kui Sa oled liitunud kooli uudislistiga, siis Sinu email on Amaryllisel salvestatud ning kui on õige aeg edasi minna, siis on vastavate isikutega võimalik ühendust võtta. Senikaua ootame me teie ettepanekuid, kellel on mis iganes informatsiooni mõne suure lahmaka maatüki kohta Harjumaal või Harjumaa lähistel. Miks Harjumaal ?Sellepärast, et juba esimestes töögruppides ja infoarutelus selgus, et on inimesi, kes pooldavad kooli rajamist väga kaugele asutustest, kuid ei omanud sealjuures ettekujutust – kuidas hakkab nende pere sissetulekuid teenima? Kuidas nad ära elatavad? Osadel puudus nägemus. Teine grupp isikuid soovisid Tallinna lähedale, sest käivad Tallinnas tööl. Arvame, et päris Tallinna külje alla ei saa energeetilistel põhjustel, kuid oleme väga avatud Harjumaal asuva suure maa-ala üksik- või kollektiivsest multisoetamisest. Seega, kui Sul on teavet või omad ise eraomandina suurt maatükki, millel näed üllast tulevikku, anna meile teada kirjastus.blessed@gmail.com. (Kinnisvara kuulutusi oleme juba viimased aastad järjepidevalt ise sirvinud ning teadlikud seal olevatest kuulutustest).\nTeiseks – anname igaleühele koduse ülesande. Kui Sa kolidki kuhugi erikooli, nt nagu Edeni kool, laadsesse kohta, siis mõtesta enda jaoks läbi, kuidas Sinu pere hakkab toimima ning majandama. Kui oled ettevõtlik ja toimid läbi omaettevõtluse, pole probleemi. Aga on inimesi, kes nõjatuvad ainult toetustele, teiste rahadele, teiste ettevõtmistele jne. Selline toimimisviis ei ole jätkusuutlik üheski kogukonnas.\nKolmandaks: Edaspidi me avalikult mitte ühtegi koolitemaatikal arendatud sammu avalikult blogis ega uudiskirjas ei käsitle, vaid jagame ainult õige aja saabudes nende huvilistega, kes seni soovi avaldanud.\nSee on suur mahukas projekt, mis vajab aega. Ja mitte ükski ülitundlik laps ega ka ta vanem ei soovi liigset kisa ja kära oma asutuse ümber. Oleme otsustanud teadlikult ajada asja vaikselt ja nii toimib ka Amaryllis. Seega me väldime kirju, kus palutakse saata õppekava koostamise alused, kus küsitakse, kas provokatiivseid küsimusi, kas koolis on vegan toit ja kas seal on süsteemivastased jne… kas koolis hakatakse praktiseerima mingeid vaimseid tarkuseid jne. Iga asi omal ajal. Koole leidub mitmeid ning igale ühele on oma. Me ei erine mingite “vastasustega”. Me lihtsalt soovime rajada ägedate ja toimivate lahendustega asutust lastele, kus on toredad õpetajad. Kus on hoolikalt kaalutletud energiasäästlikud pikaajalised lahendused, et kooli halduskulusid madalal hoida. Kus on põhjalik ja rikkalik haljastusprojekt ning silmatorkav looduslik kooslus ümberringi jmt ,et lapsel oleks koolis käimise aeg meeldejääv, meeldiv ning soe.\n14. Palun soovitage teetatervendamise kursust?\nAmaryllis ise on teetatervendamise meditatsioonitehnika ametlik instruktor ning 2021 suve II pooles või sügise I pooles on tulemas baaskursus. Me ei tea veel täpselt millal, sest otsime sobivaid ruume ning ootame veidi ka infot, kas ja kuidas üldse tohib koguneda inimestega. Senikaua, kuni asjad settuvad, hoia silma palun peal kodulehel.\n15.Soovin osta audiopraktikat, kuid kahtlen, kas kuulun edasijõudnute hulka.\nEi Amaryllis ega keegi teine meie Valguslaste tiimist ei soovi otsustada teise inimese eest, et lahterdada ta kuhugi kasti ning tõmmata kuhugi piir, kes saab osaleda kes mitte. Igal vaimse praktika kuulajal (ükskõik, kus) on endal vastutus, mida ta kaasa teeb ja kus ta kaasa teeb ja mis määral ta kaasa teeb. Ütleme lihtsalt “edasijõudnute praktika”, kuna see võib algaja (esimese korra praktiseerija) liiga ära väsitada, kuna nõuab keskenunud olekut ja fookust. Lisaks võivad talle taotlused arusaamatud olla (kuigi loengus on ka põhjalik selgitus nende kohta). Kolmandaks – paljud arvavad, et on valmis muudatusteks, mis tekivad praktika järgneval ajal. Iga tõsisem praktika tekitab energianihke, niisamuti ka eeltoodud ja nimetatud praktika. Selle praktika eesmärk ei ole lihtsalt kogeda 1-2 h head meeleolu, vaid on üks praktika, mis päriselt energianihke ja muutused energiaruumis esile kutsuvad. S.t. võib inimese elus esile kutsuda igasuguseid muudatusi. Ka selliseid muutuseid, mis pole meelakkumine, sest inimene ise soovis näha enda elus nõrki kohti ning neid punkte, millega ta tegelema peab – kasvõi keskkonna tasandil (ümberkolimine, suutmatus jätkata samas keskkonnas elamisega, suutmatus kellegagi koos elada jne). Praktika pole süüdi inimese elukorralduses. Praktika tagab võimaluse igaühele sobivates tingimustes enda Kõrgema Häälestusega tegeleda. Looja Kõrgem teadvus on energiavorm, mis nõuab teatud mõttelaadi korrigeerimist inimeses, ka elukeskkonna ümberkorraldust. Osad inimesed on mugavusstoonis ning tahavad ainult kogeda, kuid nad ei soovi reaaleluliselt enda elus muudatusi ette võtta. Seetõttu on praktika tulemus inimese enda valmisolekuga otseses võrdelises seoses!\nTäname kõiki, kes on läbi aastate olnud vastuste tagaotsijad ja huvilised! Täname kõiki, kes on meie tegemisi mingil viisil toetanud !:)\nKaunist suve jätku ja peatsete uute teadeteni,


Kadri Simson: Seis on pingeline - Valimised 2019 - Pärnu Postimees\nKadri Simson: Seis on pingeline\n3. märts 2019, 20:08\nKeskerakonna valimisnimekirja esinumber Pärnumaa valimisringkonnas majandus- ja taristuminister Kadri Simson palus vabandust, et ei saanud Pärnu Postimehe kõnele varem vastata, kuna oli nõupidamisel peaminister Jüri Ratasega.\nTunde kohta kaks tundi enne valimisjaoskondade sulgemist ütles Simson, et see on hea. “Olen pikalt teinud tänavakampaaniat ja võin öelda, et nii vahetut ega sooja osavõttu pole varem olnud. Seda kampaaniat oli väga hea teha,” tõdes Simson.\nValimistulemuse prognoosi suhtes ohkas Simson sügavalt. “Ma ei oska seda prognoosida. Praegu tundub, et tänase päeva aktiivsus on madalam kui neli aastat tagasi. Selge on, et e-hääletus soosib Reformierakonda ja meie valijad käivad õigel päeval valimas,” ütles Simson, kes tunnistas, et Pärnumaal pole tal kunagi häälte saamisega probleeme olnud.\n“Uuringud näitavad, et seis on väga pingeline. Oleme Pärnumaal seadunud lati väga kõrgele: kaks mandaati, mis oleks enam, kui Keskerakond Pärnumaal on kunagi suutnud. Seisukoht on selline, et kui tahame võita ja Jüri Ratasele anda uue ja tugevama mandaadi, peab iga valimisringkond tegema tugevama tulemuse,” rääkis Simson.\nValimispäev Lindil: inimestele on europarlamendi valimised kolmandajärgulised Vaata galeriid\nValimispäev Paikusel: hääletama oli kaasa võetud pere pisemadki Vaata galeriid\nMoodustati riigikogu Pärnumaa toetusrühm (1)\nJaansoni eestvõttel moodustati riigikogus spordi- ja liikumisharrastuse toetusrühm\nMetsojale terendab riigikaitsekomisjon\nMart Helme siseministriks, Brüsselisse keegi teine\nPärnumaal panustasid valimiskampaaniaasse oma taskust enim Eesti 200 ja Keskerakonna esindajad\nPärnumaalt riigikokku valitud Alar Laneman astus parteisse (2)\nNii jagunesid maakonnas 41 422 häält\nValgevene passiga kodanik tahtis valida, sest muidu ei saavat tulumaksutagastust\nMart Helme: Iga hinna eest me valitsusse ei trügi\nIndrek Tarand: Kindralstaap oleks eeldanud, et toon rohkem tulemust (18)\nEKRE võitis Pärnumaal häälte, Reformierakond mandaatidega (1)\nKadri Simson: Reformierakond meiega valitsust ei tee (12)\nGalerii: kohalik Isamaa seltskond ootas valimistulemusi Bum-Bumis Vaata galeriid\nKadri Simson: Seis on pingeline (3)\nTori valimisjaoskonnas tihe pühapäev\nGalerii: Sindis on valimispunktis avatud kohvik Vaata galeriid\nValija Koongas: Maaelu võiks kabedam olla Vaata galeriid


Nupp "Muuda" - Perekooli Foorum\nEsileht › Kasutajaabi ja mõtted › Nupp “Muuda”\nTeema: Nupp “Muuda”\nKuhu on kadunud kommentaaridest nupp “Muuda”? Nii ebamugav, kui on jäänud mingi viga kommentaari ja tahaks ära parandada, aga polegi võimalik.\nOngi hea, et ei saa ise muuta ega kustutada. Siin mitu kägu kasutasid seda võimalust ära, et trollida ja sõimata teisi ja ära kustutada pärast kommentaarid. Nüüd enam ei saa, jääb ka vastutus öeldu eest.\nNo palju ebameeldivam on see, et nüüd sajad kasutajad, kes pisikesel telefoniekraanil tippides näpuvigu teevad, ning kogemata linke valesti lingivad, prügistavad foorumit. Need paar trolli leiavad ikka võimaluse.\nNagu näha, pole Perekooli modedelt mingit vastust. Mind isiklikult häirib väga, kui jääb sisse mõni näpukas ja ma ei saa seda parandada. Trollimisega ei ole sel midagi pistmist, seda enam, et kui keegi ka trollib, siis on kohe hunnik inimesi, kes vastavad ja tsiteerivad, nii et nii või naa on selle trolli algne postitus kuskilt näha, nii et see, kui ta tagantjärele sisu muudab, ei muuda midagi teemas.\nMuuda nupp tekib tagasi kui anonüümse asemel kasutada oma kasutajanime alt postitamist.\nKustutada saab endiselt.\nOn ebamugav, aga siis tuleb oma kommentaar enne lendu laskmist üle vaadata. Enamus saab ju seda teha, saad sina ka. Pole ometi ju nii kiire?