milline on akna õige paigaldus? - Leht 3 - Ehitusfoorum\nLugemata postitus Postitas Ants11 » 28 Dets 2015, 13:23\nKuhu tuleb paigaldada plastaken fibo plokist laotud majal, millele on paigaldatud puit karkass soojustusepaigaldamiseks ja tuuletöke ning voodrilaudis? Kas aken toetub fibo müürile vöi puitkarkassile?\nLugemata postitus Postitas Hiid » 28 Dets 2015, 15:02\nReeglina ikka soojustuse sisse.\nMa panin 200 soojustuses nii, et väljastpoolt saaks 100mm lauaga pale teha.\nLugemata postitus Postitas winz. » 29 Dets 2015, 19:29\nAnts11 kirjutas: Tere!\nMina paigaldasin aknalengi välispinna tuuletõkke välispinnaga samasse tasapinda.See peaks olema kõige kasulikum paigaldussügavus seinas, kuna aken asub soojustuse sees, välisilme jääb ilus, tuppa saab normaalse aknalaua paigaldada. Teine hea variant võiks olla nii,et tood tuuletõkke natuke aknalengi peale,sel juhul pead akna välispinna panema karkassiga tasa, nii saad tuule kinni ja liide jääb väga hea soojapidavusega ,mina kasutasin tuuletõkke teipi-SIGA toodang. Sissepoole ära akent kindlasti paigalda, soojapidavus kannatab.\nLugemata postitus Postitas Hiid » 29 Dets 2015, 19:35\nwinz, ära aja udu. Usu ise oma juttu, kui tahad, aga ära seda esitle, kui parimat varianti.\nKusagil olid siin pildid, koos graafikutega, kus on optimaalseim akna asukoht seinas. Välispinnaga tasa see kindlasti ei olnud.\nLugemata postitus Postitas winz. » 29 Dets 2015, 19:54\nHiid kirjutas: winz, ära aja udu. Usu ise oma juttu, kui tahad, aga ära seda esitle, kui parimat varianti.\nKuule hiid,loogiliselt proovisid asjale läheneda?\nKas ei ole mitte nii,et mida sissepoole antud konstruktsioonis aken viia,seda lähemale tuleb ka fibo väliskeskkonnale?? Või sinu jaoks ei ole vahet kas väljast fiboni on 5,10 või 15 cm?? Minu jaoks on nii, et mida rohkem,seda parem,aga maksimum on tuuletõkke välispind ehk soojustuse välimine piir. Muidugi ma ei pretendeeri sellega absoluutsele tõele,aga maamehe loogika nii ütleb.\nLugemata postitus Postitas winz. » 29 Dets 2015, 20:14\nhttp://www.viking.ee/images/lepingu-lis ... nd-EST.pdf\nKarkassi välispinnaga tasa on aken. Soojustus,mis lengi peale on toodud,võiks olla mõni paksem tuuletõke. Mina nii ei tahtnud,kuna aken jääb väljast vaadates väiksem ja sügavam.\nLiitunud: 09 Juul 2011, 14:30\nLugemata postitus Postitas HeigoK » 07 Jaan 2016, 04:41\nMetsanurgapass kirjutas: laseriga igatepidi looditud,\nMul soomes ka üks eestlaste "ehitusfirma" pani laseriga aknaid paika\nTulemus : Tapiola panga uue peahoone 4000+ akent pidi uuestiloodima, lahtilõikama jne.\nTervitused meestele. Äkki mõned tunnevad äragi end\nLugemata postitus Postitas Külaline » 07 Jaan 2016, 16:37\nKui aknad olid looditud, miks siis uuesti lahti võtsite?\nVõi väidad, et laserloodid on vesiiiloodiist ebatäpsesemmad?\nLugemata postitus Postitas marx0 » 07 Jaan 2016, 21:55\nKui PVC akna nurkades praod tekkinud akna lengi ja viimistletud pale vahel, mõnes kohas lausa akna lengi ja vahu vahel ja eriti seda alumises servas siis kas viga on akendes või on valesti paigaldatud?\nAkna laius 185cm ja kõrgus 135cm\nKoduakna värviline PVC\nPaigaldatud puitraami sisse kus vahu vuuk jäetud kuni 3,5cm\nProbleem avaldus nüüd suurte külmadega\nLugemata postitus Postitas Külaline » 07 Jaan 2016, 23:37\nmarx0 kirjutas: Kui PVC akna nurkades praod tekkinud akna lengi ja viimistletud pale vahel, mõnes kohas lausa akna lengi ja vahu vahel ja eriti seda alumises servas siis kas viga on akendes või on valesti paigaldatud?\npuit mängib , mis muud\nLugemata postitus Postitas ping » 08 Jaan 2016, 01:26\nPlast leng tõmbub ka külmaga kokku, ja mitte vähe.\nTutvuge toote tehniliste andmetega.\nMinge praeguse ilmaga välja ja mõõtke pikemad akende/uste küljed üle siis saab soojaga võrrelda kui palju kokku tõmbus ja millise temperatuuri juures.\n1,5m aken võib praeguse külmaga olla 8mm lühem. Ja kui on õhukese vahu kihiga ette pandud siis rebib vahule mõra sisse ja tuul hakkab seinavahele puhuma (kui on nõuetekohaselt teipimatta).\nLugemata postitus Postitas onusnooker » 08 Jaan 2016, 17:16\nNo 8mm on vist ikka üle paistuatud? Peast ütlen, pigem valgel 1.5mm meetirile... Kuksilt lugesin. Värvilisel oli vist rohkem. Mõtle nüüd ise 8mm, see kukuks eest ära juba\nMul nt Koduakna akendel tekkisid raami praod, nurkadesse... vanust jämedalt 10a. Päikesepoolne külg, akna pikkus 3.5m. See oli 1 põhjus miks need sai vahetatud, nojah soojemate vastu.\nLugemata postitus Postitas ping » 09 Jaan 2016, 11:54\nOma targa peaga võib mõelda palju tahad aga materjali joonpaisumistegurit oma peaga välja ei mõtle.\nSeega siis küsid aknamüüjalt serti või otsid netist tootja kodulehelt.\nOlen küsinud ja otsinud neid numbreid seoses terrassiuste otsimisega.\nEhk 2,2m kõrge ukse kõrgus VÕIB muutuda suvisest 30C talvise -30C kuni 10mm.\nLugemata postitus Postitas hambakari » 11 Dets 2016, 00:43\nkarkassi sees on soojustus, mis peab olema tuuletõkkega kaetud - ehk siis mis saab olla veel ideaalsem, kui soojustuse sees ehk tuuletõkke taga on ka akna raam\n(leng = akna väline raam ehk raam; akna "raam" = siseraam; ehk siis seda värdsõna leng ei ole vaja üldse kasutada)\nehk siis see link tundubki olevat kõige normaalsem:\nwinz. kirjutas: http://www.viking.ee/images/lepingu-lis ... nd-EST.pdf\nKarkassi välispinnaga tasa on aken. /../\niseasi kust neid teipe saab...\nja makrofleks ei pea vett + linnud nokivad selle ära. +kuidas üldse uv-kindlusega lood on?\nLugemata postitus Postitas Külaline » 11 Dets 2016, 07:43\nKindlasti saab teipe aknamüüjalt ja on ka avalikus kaubandusvõrgus müügil. UV kindluse osas olen näinud ca 3 aastat katmata teipe ja põgusa välisvaatlusega muudatusi ei täheldanud. Tellija sõnul praktiliselt kohe toksis rähn teibi auguliseks ja aitas ainult teipidele 10-20cm laiuste OSB ribade peale kruvimine.\nLugemata postitus Postitas hambakari » 13 Dets 2016, 03:59\nmõtlesin makrofleksi uv-d muidu...\nja pmst saaks sisemise teibi asendada silikooniga, sest et silikoon hoiab ka auru kinni? et pmst siis ainult välimist teipi vaja...\nLugemata postitus Postitas Külaline » 13 Dets 2016, 07:56\nTere. Aknapaigaldamiseks on välja töötatud töötavad lahendused https://de.wikipedia.org/wiki/RAL-Montage\nNeid lahendusi tunnevad ka Eestis aknatootjad.\nKõik ülejäänud lahendused kalduvad jaantatikluse ideoloogiasse. Lugupidamisega. Alar Piirfeld\nLugemata postitus Postitas Hiid » 13 Dets 2016, 15:01\npraktika on ehitusel paraku midagi muud. S.t sellised olud on ehk 3%ehitustest, kus teibipanek perfektne jääb ja see lihtsalt mahavisatud ragha ei ole.\nLugemata postitus Postitas Urmas » 13 Dets 2016, 20:31\nMuide, juba olen kuulnud kurtmisi, et aknad on küll nii seest kui väljast ilusti teibitud ja on ka paled väljastpoolt krohvitud, kuid krohvi lööb lahti ning seda just teipide kohalt. Ei ole osanud kurtjatele tarka nõu anda kui ainult konstanteerida fakti, et kõik krohvid eeldavad kindlat aluspinda, aga seda teipi nüüd kindlaks aluspinnaks küll lugeda ei saa.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 14 Dets 2016, 00:42\nUrmas kirjutas: Muide, juba olen kuulnud kurtmisi, et aknad on küll nii seest kui väljast ilusti teibitud ja on ka paled väljastpoolt krohvitud, kuid krohvi lööb lahti ning seda just teipide kohalt. Ei ole osanud kurtjatele tarka nõu anda kui ainult konstanteerida fakti, et kõik krohvid eeldavad kindlat aluspinda, aga seda teipi nüüd kindlaks aluspinnaks küll lugeda ei saa.\nAinuüksi see, et keegi aknatihenduse teipi krohvib annab märku, et pole järgitud akna paigalduse tehnoloogiat.\nAga see ju tänapäeval "hea tava".\nLugemata postitus Postitas Külaline » 14 Dets 2016, 09:10\nTere. See välispidise aknateibi krohvimine näitab kujukalt Eestis vohavat jaantatiklust. Suures enamuses puudub nägemus hoonest kui tervikust - puudub tehniline dirigent. Arhitekt ei oska näha kõiki tehnilisi nüansse. Insneri (kopetentset) ei kaasata, järelvalve ei orienteeru keerukates sõlmedes ja nende koostöö vajaduses. Konkreetselt: aknapaigaldaja ei tea ega peagi teadma, et tema butüülteipi tahab keegi krohvida.\nSelle kohta ütleks, et "tule taevas appi"! See on ikka tehnilise dirigendi ülesanne, et erinevad pillid (ehk valdkonnad) koos mängima panna. Muide, välispidise krohvimise puhul puudubki vajadus välise teibi järgi. Nii lihtne see ongi. Ja see on kirjas RAL paigalduseeskirjades küll. Lugupidamisega. Alar Piirfeld\nLugemata postitus Postitas priitpikk » 16 Dets 2016, 07:57\nSiit saab mugavalt osta.\nLugemata postitus Postitas rundll » 16 Dets 2016, 08:29\nHiid kirjutas: praktika on ehitusel paraku midagi muud. S.t sellised olud on ehk 3%ehitustest, kus teibipanek perfektne jääb ja see lihtsalt mahavisatud ragha ei ole.\nOhhohh, lausa 3 %?? Kuidas tulemuseni jõudsid? Olen üsna palju teipind aknaid ja tuuletõkket. 90% mu tööst mõõdetakse üle. Vigu ikka on leidunud. Protsenti i ole kunagi selle puhul arvutanud. 3 oleks nii, et pm kõik teipimised valed. Siiske enamus tööd on kindlalt normi piires.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 16 Dets 2016, 09:00\nTere. Kaldun arvama, et mõiste "teipimse" all saadakse lihtsalt erinevalt aru. Ehitaja poole pealt võib mõista etteantud kohale teibi panekut ja teibi valiku kvaliteeti. Inseneri poole pealt võib mõista "teipimist" kui kogu aurutõkkekihi veatud paigaldust nii, et kogu kiht maja sees (põrandad, seinad, laed, aknaliited, siseseina liited toruliited, kaabliliited) on aurutihe. Selle viimase kohta on raske hinnata kas 1..3..5..7 , aga reaalselt on see number ikka väga väike. Ja see teema läheb tegelikult sinnasamasse jaantatikluse valdkonda, kus deklareeritakse selle vajadust (kuigi paljudel puhkudel pole seda aurutõket vajagi), aga samas on arhitektid projekti nii koostanud, et seda saavutada polegi võimalik. Ja siis on selle tepimise kvaliteedi tagaajamine suht mõttetu tegevus. Lugupidamisega. Alar Piirfeld\nLugemata postitus Postitas hambakari » 16 Dets 2016, 16:06\nKülaline kirjutas: Tere. Aknapaigaldamiseks on välja töötatud töötavad lahendused https://de.wikipedia.org/wiki/RAL-Montage\nkuidas see silikooni kasutamist peaks takistama? eriti kui mingit kipsi ega krohvi peale ei tule


Mees häirib Vantaa kortermajas naabreid - laseb koridoris valju muusikat - eestinen\nMees häirib Vantaa kortermajas naabreid – laseb koridoris valju muusikat\nVantaa kortermajas piinab naabreid mees, kes käib aeg-ajalt trepikojas magamas ja kuulab seal valju muusikat.\nMehe häiriv tegevus on kestnud mitmeid kuid. Kohale on kutsutud mitmel korral politsei, vahendab Iltalehti.\nMees on elanud trepikojas, kuna tema korterist on elekter välja lülitatud. Trepikojas on seinakontakt, kust mees on voolu võtnud, et süüa teha ja muusikat kuulata.\nMajaelanikud räägivad, et mees tunneb end trepikojas nagu kodus. Vahel on ta ise oma korteris, aga korteri uks on lahti, ja muusika mängib trepikojas.\nPiltidelt on näha, kuidas trepikojas on veekeetja, lõikelaod, mustad nõud, sülearvuti ja laadimisel olev telefon. Muusika mängib tavaliselt öösel ja varastel hommikutundidel.\nMees on käitunud ettearvamatult, mistõttu naabrid kardavad teda. Mees on löönud vastu teiste korterite uksi.\nMajaelanikud on asjast teatanud ka maja haldajale. Maja haldaja aga asja kommenteerida ei soovinud. Samuti ei kommenteerinud asja politsei, vaid kinnitas, et selliste asjade kohta tuleb väljakutseid väga palju.


Tänane kuupäev 17 Jaan, 2022 20:24\n678. leht 853-st\n[ 12781 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 675, 676, 677, 678, 679, 680, 681 ... 853 Järgmine\nPostitatud: 12 Nov, 2021 18:48\n... peaaaegu olen - ja saan süsteemist üksjagu hästi aru ja jah.. elu ju ei jää seisma kui see kes kokkade/toidujagajate tasude ülekandmise eest vastutaja lastakse lahti sest ta on oma kodukontoris maskita ja vaktsineerimata... Armee marsib edasi,ka ilma igatsugu taustabürokraatiata. (ja tuleb loeb möödaminnes ära mitmeks päevaks mul põdrakonserve on ja sealjuures unustab ära et koer ka süüa tahab)\nMinu teada tegeleb toidujaga töötasudega Riigi Tugieenuste Keskus, seega neil pole mingit pistmist KV kaadriga.\nJa mida hekki need põdrakonservid asjasse puutuvad?\nPS. Täpsustan - toidujagamisega tegelevad hanke võitnud eraettevõtte töötajad ning nende töötasudega pole KV-l mingit pistmist.\nÄkki anname käskkirja et väljastpoolt sisse ostetavate teenuste teenindajad oleks ka Covid-vaktsineeritud , vaatame sh muuseas üle ka olemasolevad lepingud jne...\nSelles osas pead suhtlema KVJ-ga. Kui töökoha riskianalüüs näitab selle vajalikkust, siis tehakse ka see ära.\nAga sellel ei ole mingit pistmist su eelmise jutuga KV kuskil isolatsioonis istuvast kaadrist, seega ära ürita vingerdada.\nPostitatud: 12 Nov, 2021 20:05\nEi ole midagi, te olete arusaadavalt väga hõivatud, aga kui teile meenub või leiate üles küsitavad tsitaadid andke teada. Veelkord teie väited siinses koroonateemas, täiskasvanute kohustusliku vaktsineerimise kohta:\nSaab küll, see on EIK-s läbi vaieldud teema.\nSenikauaks jääb teie jutt tavalise, kallutatud arvamuse tasemele.\nNõus, aga mis takistab teil täpsemalt näitamast, kus on üldise vaksineerimisega seoses juttu kohustuslikust täiskasvanute vaktsineerimisest?\nKahjuks ikka ei näe teie arvamuse kinnitust. Viide kirjeldab tulevikus toimuva juhtumi asjaolude kaalumise vajadust (võttes arvesse EIK lähenemist oma otsuses), mis ei oma mingit seost teie väidetega.\nMa tõesti ei tea, kuidas seda lihtsamalt seletada.\nTeie lihtne seletus:\nNendes otsustes sisalduvad põhimõttelised seisukohad on iseseisva tähtsusega ning käibivad teistes kaasustes.\nEIK otsus ei "loo pretsedendina õiguslikke raame". Sel pole niisugust ülesannet.\nSee on küll pretsedent Euroopa inimõiguste konventsiooni tõlgendamise osas kuid ei loo "õiguslikke raame".\nSee on hea huumor, pretsedent ilma reeglite või piirideta.\nMa ei kujuta ettegi teie keerulist seletust.\nPostitatud: 12 Nov, 2021 20:24\nhttps://www.delfi.ee/artikkel/95118949/ ... ousolekuta\nPostitatud: 12 Nov, 2021 20:57\nMulle tundub, et kuigi valitsus/-ed (ja Riigikogu) on kaks aastat "mune laiaks istunud" ning jätnud õigusliku baasi ripakile, tahab nüüd, kui allpool on asi kätte võetud ja nakkusahelaid katkestatud, selle laine "võitja" tiitlit saada...\nVõiks öelda, et hoolimata valitsuse pingutustest, said mõned asutused ja omavalitsused siiski viiruse leviku kontrolli alla!\nPostitatud: 12 Nov, 2021 22:15\nNo see yletab juba igasuguse mõistlikuse piiri-Läti Seim keelas hääletamast ja osalemast Seimi ja KOv töös saadikutel, kes ei ole vaktsineeritud ning peatatakse ka palga maksmine. Millegipärast olen kindel, et see läheb ka Läti Põhiseadusega vastuollu ning olen suht kindel, et Läti President seda välja ei kuuluta. Niipalju kui Läti Põhiseadust lugesin siis seal selgelt-Seimi liige saab palka. Mingit võimalust seda mitte teha ei ole.\nhttps://www.reuters.com/world/latvia-ba ... 021-11-12/\nPostitatud: 12 Nov, 2021 22:26\nNo see yletab juba igasuguse mõistlikuse piiri-Läti Seim keelas hääletamast ja osalemast Seimi ja KOv töös saadikutel, kes ei ole vaktsineeritud. Millegipärast olen kindel, et see läheb ka Läti Põhiseadusega vastuollu ning olen suht kindel, et Läti President seda välja ei kuuluta.\nTahetakse (loodetavasti) parimat aga ikkagi paistab siit "madrused ei jõua valvata ja paneme selle mokalaada sellekskorraks kinni".\nAustria kehtestab üleriigilise liikumiskeelu vaktsineerimata inimestele\nhttps://bnonews.com/index.php/2021/11/a ... ed-people/\nSama on üks päevakorra punktidest järgmisel nädalal toimuval osariikide pealike nõupidamisel.\nBundestagis toimub arutelu nakkuskaitseseaduse muudatusettepanekute üle, mis võimaldavad ametnikel rakendada selliseid meetmeid nagu sulgemised, sulgemised, ja sulgemised.\nArutusel jõulisem Riigi mõju / surve / autoriteet, kodanike suhtes koroonaga võitlemisel. (ei leidnud õiget väljendit )\nhttps://www.dw.com/en/coronavirus-in-ge ... a-59789281\nEile oli riigis 50 tuhat uut nakatunut. Surve suurenev haiglate vabadele kohtadele.\n11. 11 toimusid üleriigilised massiivsed pidustused (https://www.dw.com/en/germany-carnival- ... a-59776389), mida terviseinimesed ja osa kodanikke vaatlesid "õudusega" ja muret tundes homse pärast - mitte, et see pidutsejaid, pidutsemist oleks seganud.\nPostitatud: 12 Nov, 2021 23:26\nNo see yletab ...\ncamoon hj - kuidas siis tervis pärast tõhustusdoosi - ää varja?\nPostitatud: 12 Nov, 2021 23:39\nMa vastan sellele küsimusele vist juba kolmandat korda. Kohtuotsuses on rida kaalutlusi, mis käivad nii laste kui täiskasvanute vaktsineerimise kohta. Üks kokkuvõtteid sel teemal:\nThese factors will now be applied to mandatory Covid-19 vaccinations for adults to\nestablish the extent of the margin of appreciation in this context.\nThe importance of the interests at stake in these circumstances must first be observed. As mentioned above, the protection of a person’s medical data ‘...is of fundamental importance to a person’s enjoyment...’ of his/her Article 8 right.57 Additionally, the ECtHR has acknowledged that ‘...a person’s body concerns the most intimate aspect of private life’.58 This might suggest that the margin of appreciation here should be a narrow one. However, it will be shown that more factors seem to pull in the opposite direction.\nThe first of these factors is the lack of European consensus on the issue of mandatory vaccination. 59 In Vavřička, the Grand Chamber recognised that there was a ‘spectrum of policies’ on childhood vaccination which included pure recommendation, some childhood vaccines being mandated, and all childhood vaccines being mandated.60 Data from empirical research undertaken before the pandemic indicates that there is\nalso some variation in mandatory vaccination policies for adults across Europe.61 It seems likely, therefore, that there will be variation in mandating Covid-19 vaccinations. At the time of writing, Italy is the only European country to have mandated Covid-19 vaccinations (for healthcare workers only).62 But a similar requirement for care home staff is due to come into force soon in England.63\nAnother of these factors is that ‘sensitive ethical issues’ are raised by the issue of mandatory vaccination.64 As the Grand Chamber noted in Vavřička with regards to childhood vaccination, it is ‘making vaccination a matter of legal duty’ (rather than vaccination itself) that raises such issues.65 This is just as much the case for the mandatory vaccination of adults as it is for the mandatory vaccination of children, though the ethical issues at stake are different. Here, it is infringing the autonomy of adults that is contentious.\nOther relevant factors may include the fact that the government are having to strike a balance between competing public and private interests and that the aim is (presumably) to save lives.66 It therefore seems likely that the margin of appreciation would be a wide one in the context of mandating Covid-19 vaccinations for adults, as it was in the case of childhood vaccinations in Vavřička.67\nhttps://blogs.kcl.ac.uk/kslr/files/2021 ... on-DPF.pdf\nEdasi arutatakse, et kui täiskasvanu puhul on isiku enda tervise kaitse vähem olulisem kaalutlus kui laste puhul, siis rahvatervise kaitse eesmärk langeb Vavřička juhtumiga kokku, et riikidel on kohustus oma elanike tervist ja elu kaitsta, et vaktsineerimine ei tohi toimuda jõuga, et sanktsioonid ei tohi olla ebaproportsionaalselt suured, et erandid peavad olema võimalikud, mis tingimused peavad olema täidetud vaktsiini ohutuks pidamiseks - kõik aspektid, mida kohus Vavřička juhtumis käsitles (lk. 16-21). Ehk siis, Vavřička kohtuotsusest tuleb välja hulk üldiseid tingimusi, millele vastav vaktsineerimisprogramm ei kujuta endast Euroopa inimõiguste konventsiooni 8. artikli rikkumist ja need tingimused ei ole laste vaktsineerimise spetsiifilised. Jällegi, ma ei oska seda lihtsamalt seletada.\nTe palusite tsitaati, mille järgi Vavřička juhtumi põhjal tehtaks järeldusi täiskasvanu kohustusliku vaktsineerimise lubatavuse kohta. Kõnealuses seda tehakse, aga teile ikka ei kõlba\nTõlge: "[Vavřička] juhtumi järeldused on põhimõtteliselt, et kui riigid viivad läbi vaktsineerimisprogramme, siis peavad nad kaaluma erinevaid huve: mitte ainult indiviidi huve, kes võib-olla ei taha vaktsiini, vaid laiemalt ülejäänud inimeste huve, keda kõrge vaktsineerituse määr kaitseks." Niisiis tuleneb Vavřička juhtumist ka täiskasvanute kohta, et arvestada tuleb ka ühiskonna huve ning need võivad õigustada kohustuslikku vaktsineerimist. Et järelikult kohustuslik vaktsineerimine on inimõiguste seisukohalt põhimõtteliselt lubatav, erinevalt näiteks piinamisest, mis ei ole mitte ühelgi tingimusel lubatav. Täpselt sellest olen ka mina kogu aeg kirjutanud. Jällegi, ma ei oska seda lihtsamalt seletada.\nPostitatud: 13 Nov, 2021 2:11\nMõtlesin - ei saa jätta. Olgu deklareeritud - mulle on täiesti vastuvõetamatud igasugune senisest progresseeruv ideoloogiline sekkumine vanemate-laste suhetesse. Ma ei tolereeri mis iganes üllatel eesmärkidel laste ("teismeliste") julgustamist vanemate põhimõttetest üle laskma. Ma olen pigem valmis tolereerima antivaksereid ja nende soovi oma lapsi mitte vaktsineerida, kui et aktsepteerima laste kannustamist oma tagurlike vanemate eest salaja mingeid tegevusi harrastama. Ma olen vaktsiiniteemal olnud jube progressiivne keskmiste akf -idega võrreldes. Aga need, kes leiavad, et mu alaealine laps võib mind eirates vaktsiiniteemalisi otsuseid teha võivad pikalt minna.\nJa vabandan akf loomake - ilmselt sõnastuse teema. Olen tänuvõlgu heatahtlikuse eest.\nAkf - Mart2 - sa oled paras pudjään, aga minu lapse või minu mõistuse ja harituse üle sina ei otsusta.\nJa veel - kel pea kivist. Ma tahan oma last kaitsta haiguste eest, aga ma ei tea hetkel, kui suur on risk kõrvalnähtude suhtes. Mina võin võtta isiklike riske, ja see on eelkõige minu teema. Minu laps ei ole adekvaatne otsustama. Ja konkreetsel juhul on on tegemist 10 aastasea. Aga ka 15a, ei ole mingi enese eest otsustaja. Lõpetage see sitt. Sama ooper, mis valimisea langetamine. Ei saa vastutusvõimetutele anda vastutust. Siis võib juba laiendate kõiki täiseaga kaasnevaid õigusi, või vastutusi noorematele eagruppidele. Aga see on lihtsalt teatud poliitiliste populistide teema, ja võimaldab kasvatada naiivse ja emotsionaalse valijaskonna protsenti.\nPostitatud: 13 Nov, 2021 3:26\nOsaliselt, samal teemal.\nCOVID-19 vanemate lõks: kas oma lapsi vaktsineerida või mitte? https://www.jpost.com/health-and-wellne ... not-684776\n" "Nakkus on palju ohtlikum," enamik – 50–60% – kõigist uutest nakatumistest on väikesed lapsed.\nKuigi vaid vähesel protsendil neist lastest tekib tõsine infektsioon, on selle Delta laine ajal Iisraelis märgatavalt suurenenud noorte arv, kellel on pikaajaline COVID ja laste põletikuline multisüsteemne sündroom(pims)."\nPIMS näib ilmnevat umbes kolm nädalat või kuu pärast seda, kui lapsed viirusest paranevad, sealhulgas lastel, kes isegi ei teadnud, et nad on nakatunud. Sündroom mõjutab kõiki lapse elundeid, kuid peamiselt südant ja kopse."\n" Iisraelis on olnud 10 600 inimest, kes on kolme süstiga täielikult vaktsineeritud, kuid siiski nakatunud COVID-19-sse, teatas tervishoiuministeerium." https://www.jpost.com/health-and-wellne ... ael-684832\n" Keegi ei ole öelnud, et vaktsiin suudab 100% nakkusi peatada, läbimurdelised infektsioonid tekivad alati pärast vaktsineerimist, tavaliselt nõrgema immuunsüsteemiga inimestel."\n"Kolmas vaktsiin päästis Iisraeli" - https://www.dw.com/en/israels-bet-on-ea ... a-59787257\nPostitatud: 13 Nov, 2021 10:19\nAga ka 15a, ei ole mingi enese eest otsustaja. Lõpetage see sitt. Sama ooper, mis valimisea langetamine.\nEesti sõjaväes teeninud õppursõdurid olid tavaliselt 16-18-aastased, kuid leidus ka nooremaid, alates 14. eluaastast, ning vanemaid, 20-aastaseid. Selles osas ei olnud erand ka Tallinna kooliõpilaste pataljon. Pataljoni vanuselise kooseisu hindamise aluseks on võetud 1. roodu sõdurite nimekiri.79 Nimekirjas on 112 õppursõdurit, kellest 107 sünnikuupäevad on võimalik välja lugeda. Noorim õppur roodus oli sündinud 1904. aastal, seega Vabadussõja ajal 14-15-aastane, vanim 1898. aastal, seega 20- 21-aastane. Kõige rohkem (30) leidus roodus 1903. aastal sündinud, 15-16-aastaseid, õppursõdureid. Neile järgnesid arvukuselt (29) 1901. aastal sündinud, 17-18-aastased, õppurid. Statistika järgi võis Tallinna kooliõpilaste pataljoni õppursõdurite keskmine vanus 1919. aastal olla 17 .\nEi saa vastutusvõimetutele anda vastutust. Siis võib juba laiendate kõiki täiseaga kaasnevaid õigusi, või vastutusi noorematele eagruppidele.\nSellega ma olen nõus. Tõepoolest ei ole loogiline, et 15-aastane võib teha vanematele asjast rääkimata aborti, aga ei või teha tätoveeringut.\nAga see kõik väljub teemast.\nPostitatud: 13 Nov, 2021 12:32\nAjalehtedel puudub igasugune sisendbarjäär ja põhimõtteliselt võib suvalist rämpsu kirjutada\nhttps://epl.delfi.ee/artikkel/95119993/ ... i-imestaks\nPeatoimetaja ametiväärikus on vist ajalugu kui seda kunagi üldse olnud on.\nPostitatud: 13 Nov, 2021 12:34\nAvatar - pateetilised üleskutsed ja deklaratsioonid on mõttetud. See et meie siin oleme normaalsed lapsevanemad, ei tähenda et ei oleks debiilikutest lapsevanemaid ja nende lapsi peab riik kaitsma. Delikaatne teema ja häguse piiriga, kahjuks..\nNoh, kuidas sinu deklaratsiooni saaks laiendada idioodile kes joodab lapsele kloori ja kui see oksendab verd siis teatab et "algas puhastus" ???


NÕIAKS SAAVAD VAID VALITUD: Anu usub, et selgeltnägemisvõime on omandatav, kuid mitte kõigi jaoks. "Eeldused peavad olema," sõnab ta. "Nii ka ei saa, et ma nüüd otsustan, et hakkan kaarte panema. Sellist asja ei tohi teha."Foto: Toomas Tatar\nSirje Rattus, 30. november 2016 04:00\nÜleeile "Selgeltnägijate tuleproovi" võitnud Anu Pahka ütleb, et nüüd on see kuude küsimus, millal ta kaitseväemundri lõplikult varna riputab ning ennast kogu ihu ja karvadega nõiandusele pühendab.\nMõni päev enne "Selgeltnägijate tuleproovi" finaali Õhtulehele intervjuud andes möönis Anu, et on huvi pärast vaadanud küll, kuidas esmaspäevane lõppvõistlus kujuneb, aga midagi enamat ei olnud ta nõus seekord ütlema. Võidujärgsel hommikul tunnistab naine, et oli endas tegelikult üsna kindel. "Maiade järgi on minu nimi Sinine Energeetiline Käsi. Sain selle nime indiaanilaagris," sõnab ta, lisades, et ega selline tähenduslik nimi talle tõenäoliselt ilmaasjata tulnud – küllap oli selles vihje, et võidutrofee, sinine klaaskäsi, peab tulema just temale.\nInimesed 8. september 2017 23:16\nSelgeltnägijad: Marilyn ei võida tuleproovi, sest see pole aus mäng (70)\nTudengineiu. 30. november 2016 19:39\nTere. Kaks mõtetut organisatsiooni kaitseliit ja kirik. Teen nendest ühest kindlasti magistri töö. Nägudeni.\n6. detsember 2016 23:46\ntee parem iseenda rumaluse kohta see töö.usu mind,magistrist jääb väheks,ainet jätkub kohe doktorikraadi jagu.\nMiks 30. november 2016 19:32\nnii palju sappi pritsida Anu suhtes?!See on tema valik ja kedagi ta enda juurde ei tiri.Kui usud,mine-kui ei usu,ära mine.Ei Anul ole sellest midagi.Kõik ei saagi kõigile meeldida.Aga Anule soovin suurt edu edaspidiseks.


Praktika Lasnamäe Linnaosa Valitsuses > Tallinn\nPraktika Lasnamäe Linnaosa Valitsuses\nPraktikale võtmist Lasnamäe Linnaosa Valitsuses ja teistes linna ametiasutustes reguleerib Tallinna linna ametiasutuste praktika kord (.doc), milles on toodud praktika sooritamise põhimõtted. Praktika eesmärgiks on anda üliõpilasele võimalus omandada töökogemus kohaliku omavalitsuse ametiasutuses. Praktikale võetakse üldjuhul Eesti Vabariigis registreeritud õppeasutuses kõrgharidust omandavad üliõpilased.\nPraktika sooritamiseks Lasnamäe Linnaosa Valitsuses palume esitada:\nLasnamäe Linnaosa Valitsuse linnamajanduse osakonnas on praktikat võimalus sooritada 4 üliõpilasel. Valdkonnad on heakorra ja haljastus (kaks üliõpilast), ehituse järelevalve (üks üliõpilane) ja hoonete haldus (üks üliõpilane).\nEelpool nimetatud praktikaavaldusi ootame e-postile maria.jufereva@tallinnlv.ee.\nTaotlus jt loetletud dokumendid palume saata vähemalt üks kuu enne praktika soovitud algust personaliosakonna vanemspetsialist Ulvi Reis e-posti aadressil Ulvi.Reis [ät] tallinnlv.ee või posti teel Pallasti tänav 54, 11413 Tallinn. Taotluse esitanutega võetakse ühendust kahe nädala jooksul.\nKöielkõndija Jaan Roose ületab Laagna kanali


Garmin Mechanic Android rakendus ecoRoute HD\nAndroid rakendus nutitelefonile Garmin ecoRoute HD`ga ühendamiseks\nGarmin Mechanic tarkvara versioon 1.2.1 (2.8 MB)\nSobib Android: vers. 2.1 või uuem\nLae alla otse oma Android nutitelefonilt!\nVõi Google Play Poest: Link\nMuuda telefon oma isiklikuks mehhaanikuks tasuta Garmin Mechanic rakenduse abil. Ühenda omavahel ecoRoute™ HD moodul autos ja oma Bluetooth toega Android nutitelefon, et näha sinu auto(de) jõudlus näitajaid.\nJälgi sõiduki süsteeme\nKasutades Garmin Mechanic rakenduse seadistatavaid näidikuid, saad jälgida oma auto kohta erinevaid andmeid, sh. mootori pöördeid minutis, gaasi asendit, sisselaske kollektori rõhku jne. Arvuta oma auto hobujõude ja väänet ning kasuta Skidpad funktsiooni külgkiirenduse mõõtmiseks.\nJõudlus ja auto diagnostika\nGarmin Mechanic pakub laialdast jõudluse infot, mis põhineb auto kiirenduse, aja ja kaalu põhjal. Integreeritud sõiduki diagnostika võimaluse abil saad lugeda auto veakoode ja lähtestada mootorituld (CEL). Garmin Mechanic pakub detailset süsteemi infot, et saavutaksid optimaalsema jõudluse.\nAndmed siis, kui neid vajad\nSõiduki andmed salvestatakse koos interaktiivsete graafikutega ning neid on võimalik hiljem alati eksportida Microsoft® Excel®`sse CSV failina. Garmin Mechanic rakenduse võime, kuvada ja salvestada kiirust, kütusekulu ja muid andmeid realajas erinevate sõidukite kohta, tagab sulle täpse ja täiusliku info kõikide sinu sõidukite kohta.\nJuurdepääs sinu auto jõudluse andmetele realajas\nRealajas näidikud mootori pöörded minutis, kiirus, sisselaske kollektori rõhk, jahutusvedeliku temperatuur, süüde, gaasi asend jpm.\nMööda auto kiirendust.\nArvuta auto hobujõudu ja väänet\nSalvesta realajad OBD andmeid; andmete eksport hilisemaks analüüsiks\nJälgi ja salvesta infot erinevate autode kohta; Võimalus lisada profiilile erinevaid autosi.\nTuvasta veakoodid ja lähtesta auto mootorituld\nMõõda auto emissioone


Küünlad sagedasest urineerimisest, Naiste sagedane urineerimine - Tsüst\nKüünlad sagedasest urineerimisest, Naiste sagedane urineerimine ilma valuta: põhjused\nUrogenitaalsüsteemi tervikuna ärritava infektsiooni mõjul tekib valulik ja rikkalik urineerimine, on pidevalt põletustunne ja ebamugavustunne. Mikroskoopia aitab välja selgitada soola tüübi, nii et arst saaks patsiendile spetsiaalse dieedi välja kirjutada; Kliiniline vereanalüüs.\nProbleemi kõhuvalu diagnoosimine alkoholi- ja kohvisõltuvus, ravimite võtmine ning suur füüsiline koormus. Kontroll urineerimise üle kaob raskete psühholoogiliste häirete, kroonilise stressi korral. Üsna sageli täheldatakse mitut põhjust korraga ja neid tuleb stressi uriinipidamatuse ravimisel arvestada.\nRavi Stressiuriini ravitakse terviklikult, ravi suund sõltub probleemi põhjusest.\nTuleb mõista, et haigus võib areneda. Sellisel juhul sulgeb inimene suhtluse ja piirab seda, naised kardavad, et avalikes kohtades saavad nad ootamatult märjaks või tunnevad teised ebameeldivat lõhna. See probleem on traumaatiline, kuid vähesed teavad, et selle saab üsna lihtsalt lahendada.\nRavi jaoks kasutatakse mitte-ravimeid ja ravimeetodeid. Esimesse rühma kuuluvad: Füsioteraapia.\nProtseduur aitab tugevdada vaagnalihaseid ja parandada verevarustust. Rakendatakse kütet, mikrovoolusid, elektromagnetilisi impulsse. Stressi uriinipidamatus naiste ravimisel Kusepõie koolitus. See on oluline samm stressi tekitava uriinipidamatuse ravis naistel.\nMeetodiks on urineerimisplaani koostamine ja järgimine. Vaagnalihaste treenimine.\nMis on A-klassi (W168) ja Vaneo alumiiniummootori viga? Subtiitrid!\nSee on vaagnapõhjalihaste teadlik töö, mis võimaldab neil inkontinentsi ühte peamist põhjust tugevdada ja kõrvaldada. Naiste stressi uriinipidamatuse ravi Sageli kaasneb nende meetoditega ravimite ravi.\nKuid ravimid on kiireloomulise inkontinentsi ravimisel tõhusamad. Stressipidamatuse põhjuste kõrvaldamiseks on ette nähtud antidepressandid, lisaks on olemas spetsiaalsed ravimid, mis lõõgastavad põit ja samal ajal summutavad närviimpulsse tualetis käimiseks.\nTe ei saa iseseisvalt ravida, ravimi peab määrama arst. Mõnel juhul tehakse kirurgiline uriinipidamatus. Pealegi on tänapäevase uroloogi arsenalis üle kahesaja kirurgilise sekkumise meetodi. Sageli kasutatakse minimaalselt invasiivseid tehnikaid, näiteks sünteetilisest kangast aasa panek. See lihtne protseduur tehakse kiiresti, võimaldades teil naasta tavapärasesse ellu, järgmisel päeval läheb naine koju. Stress-uriinipidamatuse naised Haiguse ravimisel tuleks järgida teatud põhimõtteid.\nUrineerimisraskused: põhjused ja mida selle sümptomiga peale hakata\nKõigepealt peaksite oma elustiili üle vaatama, kehtestama normaalse toitumise ja joomise režiimi. Suitsetamisest loobumine, kohvi ja alkohoolsete jookide joomine. Mõnel juhul on kehakaalu korrigeerimine vajalik. Efektiivne terviklik ravi ja tervislik eluviis lahendavad küünlad sagedasest urineerimisest kiiresti ja tagastavad inimese täieliku elu.! Ja mull on "närviline"! Keda ähvardab "kuseteede" neuroos? Kuid selle haiguse ravi kuulub ka spetsialiseerunud neuroloogide pädevusse.\nMeie eksperdid on uroloog, Ph. Kuzma Milenin ja neuroloog, psühhoterapeut Igor Mihhalev. Probleemsõlm Seda haigust iseloomustavad mitmesugused sümptomid: kusepidamatus ja kusepeetus. Sellel häirel on palju põhjuseid. Üks levinumaid on neuroosid. Ilmselt sellepärast on haigus endiselt tuntud teise heleda nime all - põie neuroos. Arstid märgivad, et häire on seotud hirmuga kusepidamatuse ees.\nSelle taustal tekib küünlad sagedasest urineerimisest kodust pikaks ajaks lahkuda. Pealegi olla olukorras, kus tualetti kasutada on võimatu. Enamik sarnase neuroosiga patsiente on naised ja eakad.\nUsutakse, et neuroosid on autonoomse düsfunktsiooni tagajärg. Just tänu autonoomse küünlad sagedasest urineerimisest sümpaatilisele ja parasümpaatilisele jaotusele kontrollib inimene oma loomulike vajaduste suunda.\nKui see süsteem ebaõnnestub, võib kontroll kaotsi minna. Tulemuseks on uriini patoloogiline kinnipidamine, mis tegelikult juhtub sagedamini, selle pidamatus. Sellest hoolimata on arstid valdavas enamuses "kuseteede" neurooside ravis optimistlikud: selliseid psühhogeenseid häireid peetakse pöörduvateks.\nKüsimus laheneb tänu psühhoterapeutide tööle, samuti antidepressantide ja rahustite kasutamisele arsti järelevalve all.\nSeljaaju vigastused küünlad sagedasest urineerimisest kasvajad, kus põie, pärasoole, veresoonte ja suguelundite poolt pärineva suure hulga sümpaatiliste ja parasümpaatiliste närvide ristumiskoht on kusepõie neuroosi tekkimise palju suurem põhjus. Alkoholi kuritarvitamise korral on võimalikud urineerimisprobleemid, isegi banaalse radikuliidi korral.\nSee närvisüsteemi patoloogia esineb ka hulgiskleroosi korral. Seetõttu rõhutavad neurogeense põie ravimisega tegelevad erinevate erialade arstid: selliste häirete korral on neuroloogi pädev esmane uuring. Ravitaktika võib otseselt sõltuda selle perioodiline õmblemine valu allosas kõhu järeldustest.\nKõik see võib põhjustada arteriaalset hüpertensiooni, nefroskleroosi ja kroonilist neerupuudulikkust. Selle tagajärjel võib inimene jääda puudega. Sageli põhjustavad selgroo lülisamba nimmepiirkonna vigastused mitte ainult kuseteede häireid, vaid nendega kaasnevad ka kõhukinnisus või roojapidamatus.\nSelle probleemide sõlme saab lahendada küünlad sagedasest urineerimisest erinevate erialade spetsialistide - neuroloogi, uroloogi või neuro-uroloogi - jõupingutustega. Neurogeense põie ravi sõltub haiguse põhjusest.\nEsiteks tegelevad arstid kuseteede häireid põhjustanud primaarse haiguse ravimisega ning paralleelselt urogenitaalsete nakkuste ennetamisega antibiootikumide ja uroseptikumide kuuridega, samuti kateetritega korrapärase põie ärajuhtimise abil. Mõnes olukorras arendavad spetsialistid patsiendi refleksi urineerida spetsiaalsete "koolituste" abil, stimuleerides seda protsessi ravimite, närviimpulsside ja kateetriga.


Aga Thiruvananthapurami linnas, kuhu läksin gümnaasiumi, oli mul võimalus külastada avalikku raamatukogu, mille teosed avasid mulle uue maailma. Veetsin tunde, lugedes aukartliku uudishimuga Vaikse ookeani lõunaosa saartest, mida illustreerisid pildid inimestest ja paikadest, mida ma poleks osanud kunagi ette kujutada. Tänapäeval on sellised pildid kättesaadavad üle kogu maailma hiireklõpsu või kaugjuhtimispuldi abil. Enne internetti aga polnud meie kodus isegi telerit. Võõrad kohad tõmbasid mind ja võõramaised nimed kõlasid minu hingesügavustes: Tokelau ja Tonga, Futuna ja Niue.\nOlin oma peres esimene, kes sai passi, kui olin 18 aastat vana. Minu vanematele oli see vastumeelt: “Miks sa vajad passi?“ Nad olid järeleandmatud. “Miks sa tahaksid minna teistesse riikidesse? Meie ei tunne neis riikides kedagi!“ Olin kannatlik. Teadsin, et maailmas on enamat kui see, mida enda ümber nägin, ja ma tahtsin sinna minna. “Me peame mõnikord põgenema avatud üksindusse,” ütles filosoof George Santayana oma “Reisi filosoofias”, “... et kogeda äärmusi, maitsta raskusi ja sunniviisil meeleheitlikult töötama.” Ma tahtsin teravaid elamusi. Ma tahtsin mõnda aega meeleheitlikult töötada.\nTänaseks olen reisinud 54 maal ja kõigil seitsmel mandril – põhjapolaarjoone juures asuvast Islandist Antarktika viljatu tühermaani ning minus on rohkem kui kunagi varem aukartust selle suure ja mitmekesise maakera vastu, mille oleme asustanud.\nMõni aasta tagasi leidsin järjekordse raamatu, mis haaras mind väga. Lonely Planeti kirjastatud “Reisiraamat” kujutab endast retke sõna otseses mõttes läbi terve maailma ja sellest sai proovikivi mu oma reisideks.\nSelle raamatu lehekülgedel vaadeldakse maailma meeldiva egalitarismiga: Ameerika Ühendriigid ja Suurbritannia saavad võrdselt teiste riikidega kaks lehekülge, kus on pool tosinat pilti ja tekstiosa, nagu ka Elevandiluurannik ja Togo. Alustades Afganistanist, Albaaniast ja Alžeeriast ning jõudes oma teel Sambia ja Zimbabweni, muutus mu imestus üha suuremaks, kui drastiliselt need raamatus järgnevad maad üksteisest erinevad. Belgia asus pärast Valgevenet, Martinique pärast Marshalli saari, Tuvalu pärast Turksi ja Caicost, Neitsisaared pärast Vietnami. Riigid olid ajaloo ja päritolu kaudu justkui müstiliselt käeraudadega ühendatud, mis sidusid nende nimed inglise tähestikuga, ilmutades nüüd inimestevahelist sügavamat seotust. Selles raamatus leidis Pakistan end Omaani ja Belauvahelt, mis on tingitud sellest, et britid jaotasid India osadeks. Vastasel korral oleksid Pakistani elanikud leidnud end selles raamatus Islandi ja Indoneesia vahelt. Ja pildid olid kummalised. Neil oli kujutatud õhus hüplevaid Gitegatantsijaid, tardunud magmat Rhumsiki külas, lambakarjale järgnevaid karjuseid Ecuadoris Cotopaxi provintsis, munakiviteel kõndivaid eesleid Santorini saarel, naeratavat kalliskividega kaunistatud beduiinitüdrukut, kirev rätt ümber pea.\nLappasin põnevuses lehti, peatudes mõne riigi juures, kus olin käinud – Austraalia, Tšehhi, Prantsuse Polüneesia, Gambia, Iisrael, Malaisia, Mongoolia ja Vatikan; ning märgistasin kohti, kuhu veel minna tahtsin: Bhutan, Dominikaani Vabariik, Maroko, Panama, Pitcairni saared, Tiibet, Türgi, Vanuatu... Teadsin, et need paigad saaksid mu silmaringi veelgi arendada.\nRaamatuümbrisel seisab kirjas: “Inimkond on alati reisinud. Rännatakse kõikjal, uuritakse, püüeldakse. Rahutus on põhjustanud kohutavaid tagajärgi, ometi on see suuresti väga erilise ja imelise allikas.” Reis teavitab sind maailma ja seal elavate inimeste tohutust mitmekesisusest ning erinevusest, aga samas juhib paradoksaalsel viisil tähelepanu meie sarnasusele. Igaüks tahab olla õnnelik. Igaüks tahab end turvaliselt tunda. Kõikjal hoolitsevad inimesed oma perede ja üksteise eest. Kuid sellest kuulmine on üks asi, ise selle kogemine hoopis midagi muud. See muudab hämmastaval moel rändaja vaatenurka.\nNiipea, kui jalg uut paika puudutab, astud sa oma tavaraamistikust välja. Infrastruktuur, keel, arusaamine, toimimisviisid – kõik need on suuremal või vähemal määral võõrad. Sa õpid liikuma imestledes ja uudishimulikult, austades iga kohta, kuhu lähed, nähes seda kui pühapaika ning jätmata endast maha jälgegi. Pöörates tähelepanu enese jaoks uuele, muutud uutmoodi tähelepanelikuks ning suudad rohkem viibida hetkes.\n“Me reisime esialgu selleks, et end kaotada,” kirjutas kord tabavalt mu sõber Pico Iyer, “... ja seejärel läheme reisile, et end otsida.” Pico on mu lemmikkirjanik, kellel on õnnelik elu, mille poole minagi püüdlen. Ta veedab oma aasta koos abikaasaga, viibides maailma erinevais paigus: nii Jaapani maapiirkonnas, Indias Dharamsala linnas, kus elab dalai-laama eksiilis; nii Californias Big Suri piirkonna rannikul New Camaldoli eraklas kui ka Santa Barbara linnas, kus elab tema ema. Ja vahepeal võiks ta viibida veel mitmes muuski kohas üle maailma. Kord saatsin talle e-kirja rongist, mis läbis Indias Kerala osariigis Alappuzha linna, ja tema lahkus parasjagu laevaga Vietnamist. Mina olin Soomes teel Turu linna ja tema viibis Indias Jaipuri linnas kirjanike festivalil. Tundus, et ta liikus pingutusteta Sauanis asuva Wau, Sri Lankal asuva Jaffna ja Bukos asuva Sucre vahel.\n“Me reisime, et avada oma süda ja silmad,” jätkub Pico kuulus tsitaat, “ja õpime maailma kohta rohkem, kui ajalehed meid valgustavad. Me reisime, et koguda killukesi maailma nende osade kohta, mille rikkused erinevad meie omadest. Me reisime sisuliselt selleks, et muutuda taas noorteks ja rumalateks, peatada aja rutt, kohaneda ja lubada endal veelkord armuda.”\nEgalitarism on elitarismi vastand, võrdsete võimaluste nõudmine kõigile.\nBelau Vabariik on saareriik Vaikses ookeanis Mikroneesia regioonis.\nGitega on linn Aafrikas Burundis, mille trummarid tantsides kõrgele õhku hüppavad.


October | 2016 | kaili kirjutab\nLeave a comment Posted on October 6, 2016 October 6, 2016\nElu Au pair’ga: esimene nädalavahetus ehk puhkus ja pidu\nKas olete minuga nõus, et nädalavahetused kõnelevad inimese elu kohta nii mõndagi? Kui nädala sees teeme me asju, milleks oleme vähemal või rohkemal määral kohustatud, siis nädalalõpp on palju rohkem meie endi teha. Isegi kui see valikulikkus on pigem näiline… Sa võid ju näiteks kaaluda, kas lähed sõbra sünnipäevale, kuid kui ta on sulle oluline ja sul pole muud tähtsat käsil, siis sa teed seda.\nEsimese nädalavahetuse eel oli Hannah kindlasti põnevil. Teada oli, et meid ootavad ees kaks sünnipäeva. Ühel juhul sai 30 minu õde, teisel juhul sai 30-aastaseks üks minu headest sõbrannadest. Mõlemad peod pidid toimuma laupäeval.\nKõigepealt aga tahaksin rääkida reedest. Reede on tõeline nädalavahetuse algus. Lauril sedakorda tööpäeva polnud ja otsustasime, et külastame metsa, et korjata viimane laar kukeseeni.\nMetsas tabas mind üllatus. Suvel räsis meie alasid suur torm, peale mida käisid siin harvesterid ning tegid nii mõnelgi poolt puhta töö. Pärast suurt korrastustööd polnud ma metsa sattunud. Nüüd ei jõudnud ma ära imestada seda trööstitut pilti, mis meid saatis – suured ilusad puud olid kadunud ning kõikjalt vaatas vastu võsa ja mudahunnikud, mille metsatöömasinad olid jätnud sinna, kus varemalt olid ratsutamis- ja jalutamisrajad… Väga kurb!\nSeeni me siiski leidsime. Mitte väga palju, aga ikkagi. Kui minul läks põhiaur ühe või teise poja aitamisele (teine poeg oli peamiselt Lauri süles), siis tüdrukud ja Hannah leidsid mõne seene ise ka. Põhiline avastamisau metsas kuulub siiski alati Laurile. Ilmselt mängib sealjuures rolli seegi, et ta alati teistest jupp maad ees kõnnib.\nHannah mäletas, et on kukeseeni ka kunagi lapsepõlves korjanud ja söönud. Kui ma õigesti mäletan, siis oli see koos vanematega Austrias. Tundub, et seened maitsesid äärmiselt nostalgiliselt (otsustasime lõpuks, et saadus kogus on väga hea üheks suuremaks sama päeva söömaajaks), sest Hannah’i seeneportsjonid ei lõppenud taldrikul enne, kui kausist midagi enam juurde võtta polnud 🙂\nÕhtupoolik möödus saunas. Suvel ehitasid Laur ja Jaan meile mõnusa suure saunamaja. Kuigi see ehitusprotsess röövis nii mõnegi mu närviraasukese, on tänasel päeval ülisuper nautida õhtuid sauna eesruumis jutustades ja lauamänge mängides ning saunalaval higistades. Vahele sutsakas jahutust külmas tiigis ja mis saaks veel parem olla?\nKa Hannah armus sauna juba esimesel korral. Tegelikult polnud see tema päris esimene kokkupuude saunaga. Varemalt on ta saunakogemuse saanud Rootsis. Küll oli aga täiesti uus Hannah’i jaoks saun, kus sa kõigepealt higistad ja pärast pesed ka ennast samas ruumis. Modernsed voolava vee lahendused välistasime ehitusprotsessi käigus, kuid tõeline maasaun ongi ehtne ning hea kausi ja kopsikutega 🙂\nMagama saime me väga hilja öösel. Kuna meiega liitus ka Jaan, siis kõigil oli palju muljeid ja niisama lobisemist. Muuhulgas võrdlesime vastu ööd Luksemburgi ja Eesti palkasid, rääkisime filmidest, mida kindlasti nägema peaks ja Lauri abiga pöörasime naljaks ka kõige tõsisemad teemad, mis kõne alla tulid. Sealjuures proovisime siiski Hannah’le selgeks teha, et Eesti inimesed on äärmiselt tõsised ja nalja me ei mõista, seega proovigu ta väljaspool meie kodu olla äärmiselt asjalik 😉\nLaupäeva hommik oli muidugi väsitav. Eelmine õhtu oli olnud nii põnev, et ma ei raatsinud võtta aega asjade pakkimiseks. Nüüd tuli mõelda igale inimesele 2 komplekti riideid, et külastada kahte erinevat sünnipäeva. Võin vaid öelda, et teel Otepäält Viljandisse meenus mulle vähemalt 3 asja, mis ma unustasin…\nKuigi hommikupoolik oli üsna keeruline, olid sünnipäevad toredad. Esimese peo veetsime õues ning see oli ehtne maapidu. Ilm oli väga hea, lapsed said mängida… Aaa… – enne, kui edasi räägin, pean lisama, et Rain kukkus mängimise käigus batuudilt alla ja veritses pisut ning Liise sai lambalt tuupi, aga muidu olid nad täitsa rahul 😀\nMina olin väga õnnelik, et nägin üle pika aja inimesi, keda ammu pole näinud. Mõnedega õnnestus ka pisut rohkem rääkida, nagu näiteks oma esimese pastori abikaasaga. Nad näevad ikka sama head ja energilised välja nagu 10 aastat tagasi, seega on alati neid nähes tunne nagu aeg poleksi vahepeal edasi liikunud.\nSellel sünnipäeval jõuti ka mõned fotod teha. Hästi vahva oli näha, et sünnipäevalapse sõbrad olid fotoaparaadid kaasa haaranud ja üksteise võidu ilupilte klõpsisid. Nii saime ka oma perest pildi tähtpäevalisega.\nÕhtune sünnipäev oli teistsugune. Pidu toimus vanas stiilses kõrtsis (Härjapea kõrts Viljandis). Kui päeval me grillisime ja saime maitsta koduseid hõrgutisi, siis sedakorda ootas meid rikkalik laud tellitud toiduga. Loomulikult ei puudunud sooja toidu kõrvalt klassikalised heeringas sibula ja hapukoorega, täidetud munad, singirullid, tuuletaskud jne. Muide: heeringas oli meeltmööda ka Hannah’le.\nÜks suurimaid üllatusi oli programm. Kuigi tegu oli mu õe sünnipäevaga, sain alles kohapeal teada, et õhtut sisustab mustkunstnik. Kahjuks ma ei mäleta selle mehe nime, kuid igal juhul oli ta väga hea jutuga osav meelelahutaja ning trikkide mõistmiseks polnud eesti keele oskus ka ülioluline. Üks põnev fakt oli siiski asjaolu, et mulle oli näha, kuidas kõik me nautisime seda show’d ja inimesed naersid ja puha ning lõpuks, kui programm lõppes, küsis Hannah minult, et kas see oli naljakas. Vastasin, et oli küll, mille peale tema küsis: “Miks te siis peaaegu üldse ei naernud?”. No, mis ma oskasin kosta: tuletasin talle meelde eelmise õhtu jutuajamist sellest, et me – eestlased – oleme hästi tõsised ja nalja siin maal ei mõisteta, ise aga mõtlesin: “Aga me ju naersime…”…\nTegelikult oli hästi tore. Oleks isegi veel lõbusam olnud, kui lapsed poleks järjest enam ära väsinud. Karl andis häälekalt teada, et magamine peol pole tema plaanides ja Rain ei suutnud hetkegi paigal püsida (mida kasutasid ära suuremad poisid, kes teda muudkui taga ajasid). Vandusime lõpuks alla ja tõenäoliselt oli kell umbes 23-paiku, kui kõik juba oma vooditesse saime.\nPühapäev oli natukene rahulikum. Laur jäi koju Rainiga toimetama, Hannah eesti keelt õppima. Mina viisin tüdrukud trenni ja läksin ise Karliga kirikusse. Õhtul tuli Liisega kooliasju teha ja võisin vaid rahulolevalt vaadata, kuidas Hannah ja Liise üheskoos inglise keelt õppisid. Esimene nädal au pair’ga oli lõppenud ja kõik oli läinud isegi paremini, kui ma arvata olin osanud. Selles nädalas oli tööd ja puhkust, nalja ja nuttu, aga ennekõike põnevat tundmaõppimist. Küllap me mõlemad – nii meie pere kui Hannah – kõnelesime oma tegemiste ja olemistega üskteisele rohkem kui sõnadesse annab panna. Ja need esimesed kõnelused tundusid igati meeldivad!


Vestlusi horseshow\_'l käinud välissportlastega - Hobumaailm\nVestlusi horseshow\_’l käinud välissportlastega\nAvaldatud 24.03.10 30.03.18 by Eleri Kurvet\nThomas Kleis (31) – ülemisel fotol\nAndre Schröder (20) – alumisel fotol\n1.Kuidas teile meeldib Eesti? Mis teile Eesti juures meeldib?\n2.Kas olete varem Tallinn International Horseshowl osalenud ning kui mitu korda?\n3.Mida te üldiselt käesolevast võistlusest arvate? Mida võiks teisiti teha?\n4.Kas teate mõnd eestikeelset sõna?\n5.Milline oli kõige meeldejäävam hetk kogu võistluse vältel? Kas näites mõni naljakas juhtum, hea saavutus või midagi muud?\n6.Kas plaanite osaleda Tallinn International Horseshowl ka järgmine kord?\n7.Kes võidab Grand Prix’i ?\nP: Ratsanike tase on hea. Soojendusplats võiks küll suurem olla, kuid muid vigu ei ole ma märganud – neid kas polegi või nad lihtsalt on hästi peidetud ja ei paista välja.\n7.Kes võidab Grand Prix’i?\nOlli Saalasti (18) – ülemisel fotol\nKiira Miinin (21) – keskmisel fotol\nMikael Wahlman (17) – alumisel fotol\nM: Eestis on väga ilus vanalinn. Mulle meeldivad ka Eesti inimesed, eriti Maarja (Maarja-Liisa Lill – toim.).\n3.Mida te üldiselt käesolevast võistlusest arvate?\nMida võiks teisiti teha?\nM: Võistluse afterparty oli väga hea…rohkem ma ei mäleta\nK: Seda ma küll ei oska ennustada. No ütleme siis, et nr. 4 sõitja stardijärjekorras (Matthias Gransow – toim.)\nM: Kes üldse osalevad? Ma huupi ehk pakuks, et türklane (Sencer Horasan – toim.)\n6.Kuidas on lood teie hobuste kohanemisega meie kliimaga?\n7.Kuidas teiele rajad tundusid?\n8.Mitu hobust teil kokku on ja kus te nendega treenite?\n9.Kuidas hindate konkurentide taset käes oleval võistlusel?\n10.Kas plaanite osaleda Tallinn International Horseshowl ka järgmine kord?\nEleri kurvet, laura liisa laasberg


Kuidas maalida Klaasplast Tub - Tips for you - Tipsed.Com\nViimistlus klaaskiust tünnid saab igav ja saada pinda kriimustuste ajas pidevalt kasutada.Kulu uue vanni ei ole alati alternatiiviks.Võimalus on olemas, et kõige homeowners saab teha ise.Taaselustada sära ja uuendada väljanägemist vannituba natuke lihvimist ja urethane värvi.\nSuure mahuga madalrõhu värvi pihusti\nAlifaatsed akrüül urethane värvi\nPidada Vann New Life\nKasutage kruvikeerajat, et sundida kõik vana pahteldamine materjali.Pühi nendes valdkondades ka isopropüülaalkoholiga tagada kõik jäljed silikoon triivima läinud.Paint ei kinni triivima.\nPuhastage pind vanni seguga ¼ tassi pesemine sooda ja galloni sooja veega.Puhastage puhta käsna.Loputada rohke veega.Pesusoodat on kättesaadav kõige toid\nupoodides pesu tooteid saar.\nKasutage käsitsi Sander karestatakse pind ettevalmistamisel värvimiseks.Liiva piisavalt eemaldada välimine läike.Ärge üle-liiva või sa pead tegema klaaskiust remont enne värvimist.Loputa tolm ja kuiv.\nPuhasta lakiga õhem ja jälgida värvimist kiht krunti pintsliga.Laske soovitatud sildi kuivamisaeg.\nSpray alifaatsete akrüül urethane värvi koos suure mahu, madalsurve värvi pihusti.Rakenda kolm kihti, kergelt liivased vahel iga kihi.See loob kõrgläikega viimistluse.Laske värvi 48 tundi kuivada ja uuesti triivima servad kasutades püstolit ja kvaliteetne silikoonist triivima.\ninformatiivne lugeda seoses kuluefektiivsus maali vanni asemel, et asendada asub Handyamerican.com.Test värvi pihusti pihustamise värvi suur tükk pappi harjuma tööks seadmeid.\nKasutage neid keemiatooteid hästi ventileeritud kohas.Kandke kaitseprille ja respiraatorit mask samas täites selle projekti nagu suits võib olla kahjulik.\nkulutõhusust Maalimine Üle vahetamine


Luksushotellid Bora Bora | Hotels.comSee this page in EnglishEesti (Eesti)Broneerige veebis või helistage 800 004 4466 TASUTA lauatelefonist Kõnedele vastatakse inglise või vene keeles. Inglise k ööpäevaringselt 7 päeva nädalas. Vene k E-R 10.00-19.00AvalehtSooduspakkumisedRühmadKüpsiste kasutamise kordAbiVeebisaidi tagasisideSisselogimine ja kontoLogi sisseLoo kontoTeie broneeringudArvusta hotelliHotels.com™ RewardsTeie broneeringudHotellidPrantsuse Polüneesia hotellidLinna Bora Bora hotellidluksusklassi hotellid linnas Bora BoraLuksushotellid Bora BoraOtsing luksushotellid Bora BoraLinn, orientiir, hotelli nimi, aadress või postiindeksSaabumineLahkumine Ma ei tea veel oma reisi kuupäeviTube123456789+Tuba 1:Täiskasv.1234567818 ja vanemadLapsi01230-17Vanus saabumisel:Laps 1:-?-<11234567891011121314151617Kuva pakkumisedKoguge 10 ööd, saate 1 tasuta*Pange tähele ka "peidetud hindu" valitud hotellide juures12345678910=PäevapakkumineSofitel Bora Bora Private Islandalates610€Bora Bora - kuva kõik 92 pakkumistPopulaarsed luksushotellid Bora Boraluksusklassi hotellid Bora BoraKõige enam broneeritudSofitel Bora Bora Marara Beach ResortHea 3,8 / 5( 56 kontrollitud arvustust )Hotels.com™ RewardsIga 10 öö eest saate 1 tasuta* öö! 337 külastajat on vaadanud seda hotelli viimase tunni jooksulSofitel Bora Bora Private IslandÜlihea 4,8 / 5( 56 kontrollitud arvustust )Hotels.com™ RewardsIga 10 öö eest saate 1 tasuta* öö! 287 külastajat on vaadanud seda hotelli viimase tunni jooksulFour Seasons Resort Bora BoraPole veel arvustusiHotels.com™ RewardsIga 10 öö eest saate 1 tasuta* öö! 266 külastajat on vaadanud seda hotelli viimase tunni jooksulBora Bora Pearl Beach Resort and SpaSuurepärane 4,4 / 5( 86 kontrollitud arvustust )Hotels.com™ RewardsIga 10 öö eest saate 1 tasuta* öö! 179 külastajat on vaadanud seda hotelli viimase tunni jooksulInterContinental Le Moana Resort Bora BoraÜlihea 4,7 / 5( 61 kontrollitud arvustust )Hotels.com™ RewardsIga 10 öö eest saate 1 tasuta* öö! 125 külastajat on vaadanud seda hotelli viimase tunni jooksulThe St. Regis Bora Bora ResortÜlihea 4,7 / 5( 27 kontrollitud arvustust )Hotels.com™ RewardsIga 10 öö eest saate 1 tasuta* öö! 122 külastajat on vaadanud seda hotelli viimase tunni jooksulLe Meridien Bora BoraSuurepärane 4,3 / 5( 86 kontrollitud arvustust )Hotels.com™ RewardsIga 10 öö eest saate 1 tasuta* öö! 116 külastajat on vaadanud seda hotelli viimase tunni jooksulHilton Bora Bora Nui Resort & SpaSuurepärane 4,5 / 5( 119 kontrollitud arvustust )Hotels.com™ RewardsIga 10 öö eest saate 1 tasuta* öö! 111 külastajat on vaadanud seda hotelli viimase tunni jooksulInterContinental Bora Bora Resort and Thalasso SpaÜlihea 4,7 / 5( 39 kontrollitud arvustust )Hotels.com™ RewardsIga 10 öö eest saate 1 tasuta* öö! 91 külastajat on vaadanud seda hotelli viimase tunni jooksulluksusklassi hotellid, mis on asukohast Bora Bora kuni 30 kmLe Taha'a Island Resort & SpaÜlihea 4,9 / 5( 38 kontrollitud arvustust )Hotels.com™ RewardsIga 10 öö eest saate 1 tasuta* öö! 62 külastajat on vaadanud seda hotelli viimase tunni jooksulJärgmised luksushotellid Bora BoraHiljuti broneeritudInterContinental Le Moana Resort Bora Bora4 tärnialates 695€Bora Bora Pearl Beach Resort and Spa4,5 tärnialates 641€Bora Bora Pearl Beach Resort and Spa4,5 tärnialates 641€Enamiku tubade puhul võimalik maksta kohe või saabumiselEnamiku tubade puhul tühistamine tasutaParim hind garanteeritudVaata Bora Bora luksushotelle kaardilOrientiiridLe Meiridieni randBora Bora fotode järvBora Bora lagunaariumSofitel Resort Beach (rand)Matira Beach (rand)Pearl Resort Beach (rand)Lagoon Resort Beach (rand)Matira Point (neem)Leopard Rays Trenchi sukeldumiskeskusMoti Piti Aau Beach (rand)Korallide aedOtemanu mägiPahiamägiNui Beach (rand)Hue' mägiTransportBora Bora (BOB-Motu Mute)Vaitape Harbor (sadam)PiirkondMotu Piti AauMotu ToopuaMotu TofariMotu TevairoaMatiraNunueMotu OmeHotellitüübidviie tärni (7 hotelli)basseiniga (9 hotelli)spaaga (7 hotelli)perega reisijatele (11 hotelli)kuurorthotell (11 hotelli)Avastage Bora BoraLuksushotellid Bora Bora\nKui teie otsingu teema oli Bora Bora luksushotellid, siis meie saidil on neist suur valik ja broneerimine toimub vaid ühe klikiga. Kordumatult romantiline hotell või elegantne 5 tärni hotell – need kõik leiate Hotels.com saidilt. Meie otsingusüsteemi abiga on sobiv Bora Bora luksushotell hõlpsasti leitav. See võimaldab leida ja broneerida just teie vajadustele vastava luksusliku majutuse,\nlugeda klientide kirjutatud hotelliarvustusi ja vaadata fotosid. Hetkel on meie saidil 530 arvustust teemal luksushotellid Bora Bora. Kaardirakenduse abiga näete kõikide hotellide asukohta kaardil. Broneeringu andmed ja muu kasulik teave saadetakse teile e-postiga ja soovi korral SMS-iga.\nMeie soovitus oleks näiteks Sofitel Bora Bora Private Island. Kategoorias Bora Bora luksushotellid on see meie klientide seas kõige populaarsem hotell.Järgmised luksushotellid Bora BoraKõik hotellide eripakkumised Bora BoraViimase hetke pakkumised Bora Bora"Peidetud hindade" nägemiseks ja soodsamalt broneerimiseks valige üks alljärgnevatest võimalustest:E-postTellige ja tutvuge uusimate pakkumistegaHotels.com äppLaadige alla äpp ja broneerige käigu pealtHotels.com™ RewardsLiituge kohe ja teenige iga 10 öö eest 1 öö tasuta*Populaarsemad sihtkohadHotellid New YorgisHotellid RiiasHotellid Miami BeachisHotellid StockholmisHotellid HelsingisHotellid TallinnasHotellid LondonisHotellid VilniusesHotellid BerliinisHotellid San JuanHotellid RoomasHotellid NottinghamHotellid MilanosHotellid AmsterdamisHotellid ChicagoHotellid MoskvasHotellid TampereHotellid VantaasHotellid Las VegasesHotellid San FranciscosHotellid WashingtonHotellid OrlandosHotellid MünchenisHotellid ViinisKlienditeenindusTeie broneeringudKKKKirjuta meileVeebisaidi tagasisideArvusta hotelliTeenusepakkujatele, partneritele ja meedialeLisa hotellKoostöö meiegaOle nähtav meie kauduReisibüroodelePressiteatedKasutustingimused ja andmekaitse kordSiduvad tingimused AndmekaitseKüpsiste kasutamise kordMeistTöökohadReisiinfo50 populaarsemat linnaKõik riigidKõik hotellidSisukord© 2016, Hotels.com LP. Kõik õigused kaitstud. Hotels.com ja Hotels.com logo on kaubamärgid või registreeritud kaubamärgid, mille omanik USAs ja/või teistes riikides on Hotels.com L.P. Kõikide ülejäänud kaubamärkide õigused kuuluvad nende omanikettevõtetele.* Lisateave programmi Hotels.com™ Rewards kohtaABOUT SSL CERTIFICATES


Küsimus: Kuidas peaks kevadel hakkama pojengide eest hoolitsema?25.02.2015\nMulle kingiti maal maavalduse müügi tõttu 6 pojengipõõsast, vanemad sordid, erinevat värvi. Istutasin augustikuus Kakumäe alguses asuvasse koduaeda. Aias on päeva läbi päike. Kuidas nendega kevadel toimida? Kas komposti panna? Pojengide ees on juba varem kasvama pandud nartsissid ja tulbid, kas nad sobivad omavahel?\nKui närtsinud varred on maha lõigatud, siis ei pea midagi tegema. Komposti peale panek on riskantne, kui pojeng jääb liiga sügavale, siis ta ei taha õitseda. Komposti oleks võinud istutusauku panna ;) Aga las ta nüüd olla. Kui pojengid ükskord õitsema hakkavad pole tulpidest ja nartsissidest midagi järel, see tähendab, et sobivad küll, püsikute vahele ikka pannakse sibullilli.\nKüsimus: Millist turvast koduaias kasutada?30.01.2015\nMeil on võimalus kasutada turvast aga ei tea valida. On olemas tume, tume pruun, hästi peenike ja teine heledam suuremate juurekiududega. See tumedam pidavat minema kütteturbaks aga meil on praegu siin see igasuguste lisanditeta puhas turvas. Kumba peaksin oma aias kasutama. Meie maa on küllaltki liivane ja juurdetoodud muld sisaldab savitükikesi. Olen küll suuremad savitükid kokku korjanud kuid peale kastmist või suuremat vihmasadu on näha hallikaskollased laigukesed maa peal.\nTumepruun sobib paremini.


riia-pihkva maantee - Märksõna - Lõunaeestlane\nRiia-Pihkva tee Läti piirist Missokülani tehakse uueks\nMaanteeamet kuulutas reedel välja riigihanke Võrumaad läbiva Riia-Pihkva maantee Tsiruli-Missoküla lõigu rekonstrueerimiseks.\nHange hõlmab 13,6 kilomeetri pikkuse teelõigu uuendamist alates Eesti piirist kuni Misso vallakeskuseni.\nTeetööde kestvuseks on planeeritud kaheksa kuud. Pakkumisi tee-ehitusfirmadelt oodatakse 4. aprillini.\nKorras tee piirist piirini\nVeebruaris kuulutas maanteeamet välja riigihanke Riia-Pihkva maantee Missoküla ja Hindsa vahelise lõigu uuendamise tööprojekti koostamiseks.\nSelle teelõigu uuendamine on kavas läbi viia aastatel 2019-2020, on varem Lõunaeestlasele öelnud maanteeameti Lõuna regiooni ehitusvaldkonna juht Janar Taal.\nSeega peaks käimasoleva kümnendi lõpuks kogu Riia-Pihkva maantee Eestit läbiv lõik uue katte alla saama.\nSEOTUD LUGU: Riia-Pihkva maantee 7,7 km lõigule kavandatakse remonti\nRiia-Pihkva maantee 7,7 km lõigule kavandatakse remonti\nMaanteeamet kuulutas välja riigihanke Võrumaad läbiva Riia-Pihkva maantee Missoküla ja Hindsa vahelise lõigu uuendamise tööprojekti tellimiseks.\nMisso vallas asuval teelõigul on 7,7 kilomeetri ulatuses kavas välja vahetada tee katend ning vajadusel remontida tee muldkeha.\nSamuti on kavas valgustada Luhamaa T-kujuline ristmik, kus kohtuvad Riia-Pihkva ning Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa maantee ning rajada sinna ohutussaared ja kanaliseerida sõidusuunad.\n„Tänaste plaanide kohaselt võiks tee rekonstrueerimine aset leida aastatel 2019-2020,” ütles maanteeameti Lõuna regiooni valdkonna juht Janar Taal Lõunaeestlasele.\n„Ääretult õige ja vajalik investeering,” lausus Võru maavanem Andres Kõiv. „Meie jaoks on hea juurdepääs Riia lennujaamale ning infrastruktuurile igal juhul kasulik.”\nKohalikud ootavad asfaldipuru\n„Iga teeremont on alati oluline, kuid juba varem on Missos oodatud, et kui Riia-Pihkva tee läheb remonti, saab sealt asfaldipuru Rammuka-Tsiistre tee jaoks,” rääkis ettevõtja ja Misso vallavolikogu liige Urmas Peegel Lõunaeestlasele.\nRammuka-Misso-Tsiistre kruusakattega teele mustkatte peale saamine on Peegeli sõnul kohalikule inimesele vaat et tähtsamgi teema, kui suure maantee uuendamine.\nSeda Läti piiri juures asuvast Rammuka külast Tsiistresse viivat teed kasutab nii kohalik rahvas, aga ka turistid, läbisõitjad ning Siberi ja Nopri talu transport. Suvel tõuseb kuival perioodil teelt üksjagu palju tolmu ning samuti annab teepinna tasasus üksjagu soovida.


Kasvatada Crassulae 🔨 Rohkem - 2019\nEt.EmTudoDesign.com Rohkem Kasvatada Crassulae\nKõige levinumate sukulentide hulgas kasvatatakse crassules tänu seemnetele, mis on pärast õitsemist turult või teistest taimedest kogutud.\nkultiveerida Crassula alates seemnetest võib see olla väga rõõmustav tegevus: seemned on turul, kuid nad ei ole laialt levinud, kuid neid saab koguda muud taimed pärast õitsemist. Viimasel juhul peate õisikud lõikama ja seejärel kottides vastupidi riputama ning väikeste seemnete kukkumise soodustamiseks saab neid sõrmedega kergelt kortsuda.\nIdeaalne ajavahemik külvi- see on kevad: kogutud seemned tuleb külvata võimalikult kiiresti ühes pinnase potthoolitsedes, et nad asetaksid nad maapinnale ilma neid matmata, vastasel juhul ei saa nad idaneda; need ei ole vajalikud temperatuuridel kõrge, kuid seemneid saab hoida soojana, kattes mahuti klaasikaanega, kuid see tuleb järk-järgult eemaldada, kui esimesed seemikud hakkavad ilmuma.\nmuld läheb hoida niiskena ilma niisutamata tuleb siis, kui väiksed seemikud on sündinud, meeles pidada, et need on allutatud seentele ja bakteritele. Nende vältimiseks on vajalik külvamise ajal poti põhjalik puhastamine ja steriilse pinnase kasutamine, et vältida vormi moodustumist ja alati on oluline ka hea ventilatsioon.\nSeas parasiite Crassulae puhul on eriti tüütuid košenillid, mis ilmuvad väikeste valgete kookonite kujul, mis paiknevad väikeste seemikute lehtede kitsas ruumis, aga ka juurte vahel; kui on nakatumine, tuleb nende kõrvaldamiseks kasutada konkreetseid tooteid.\nKui selle asemel märgatakse neid tolmused pruunid laigud lehtedel on tõenäoline, et see on seene: rooste. Rooste puhul on turul fungitsiide, kuid esimeste protseduuride hulgas on vajalik, et selle seeni poolt rünnatud taim on teistest isoleeritud ja mõjutatud lehed peavad olema\nisegi õrnalt eemaldatud.\nKevadel saate teha ennetava ravi pestitsiid seda tuleb süstemaatiliselt kasutada: taim ja maa peavad olema hästi jootatud, nii et see suudab toote imada, ja siis peate andma keskkonna hästi ventileerida.\nKui soovite seda säilitada Crassula kodus, taime võib sõltuvalt liigist jõuda märkimisväärse vanuse ja mõõtmeteni, tingimusel, et ta saab hea ravi: see peab olema paigutatud Päikesesse, omama vajalikku toitu ja perioodiliselt repottima. Aedades olevad kapslid paljunevad, kui talved ei ole iseloomulikud külmadele ja sobivad väga hästi kiviaedade kaunistamiseks või maapinnana kasutamiseks. sisse karmim kliima Crassula õues tuleb kaitsta: hea on paigutada need kaitstud kohtadesse, kuid päikesepaisteline ja eelistada liike, mis sobivad kõige paremini karmide kohalike talvedega.\nKuidas ümberehitada vannituba kiirelt Remailiga\nMüük ja rentimine ilma APE-le\nKuumutage uute disainradiaatoritega\nHoone renoveerimine ja heitgaaside uus asukoht\nLisatarvikud toidu valmistamiseks


Vundamendi soojustamine - Ehitusfoorum\nLugemata postitus Postitas kalle321 » 07 Okt 2016, 20:52\nPlaanis vanal majal vundament soojustada. Keldrit pole, põranda tasapind algab umbes 15cm maa tasapinnast. Vundamendi paksust ja kõrgust ei oska öelda. Esialgu soojustaks sauna poolse osa, mis on fibo blokist laotud. Põrandal mingit soojustust pole, ainult suhteliselt paks betoonikiht. Millega oleks kõige õigem soojustada? Milline oleks tööde käik? Kui sügavale soojustada? Oleks üldse mingit kasu?\nSokli soojustuse peale tuleb kiviplaat. Uuel aastal jõuab vast seinte soojustamiseni, hetkel paljas fibo.\nRe: Vundamendi soojustamine\nLugemata postitus Postitas Kalvis » 08 Okt 2016, 10:50\nSellisel kujul kasu pole. Odavam on töö tegematta jätta ning investeerida mujale maja soojustamisesse.\nKui kunagi plaanid põrandat soojustada siis väike abiefekt on juurde küll, tasub soojustada maapinnani, tavaliselt siiski pannakse terve plaat otsaga maasisse.\nRohkem kasu on siis kui põranda lõhud ära ja soojustad selle. Kavalamad teevad selle koos põrandaküttega. Kuna põranda soojustus on ikkagi madalamal põrandast siis vundamendi soojustus küljelt kataks seda ning aitab põranda soojustusele kaasa. Aga põrand ei olnud soojustatud ....\nLugemata postitus Postitas kalle321 » 09 Okt 2016, 10:32\nPlaanis oligi see suvi põrand välja lõhkuda ja ära soojustada, aga ei jõudnud siiski. Ehk õnnestub järgmine aasta.\nVundamendi soojustamise materjal (finnfoam 50mm) on nüüd olemas, tuttaval jäi üle suurem kogus.\nKui praegu soojustaks vundamendi siis kasutegur oleks suht 0 ?\nVõibolla õnnestub see aasta isegi seinte soojustamiseni jõuda. Kui peno (eps 80 ? ) seina panna liimkrohvi ja tüüblitega, oleks okei kui jätakski talveks palja peno seina ? Uuel aastal krohviks ära. Vihm, lumi jne halba ei tee penole ?\nLugemata postitus Postitas Kalvis » 09 Okt 2016, 15:56\nVahtplasti suurim vaenlane on UV kiirgus (talvel on seda õnneks vähe). Kannatab hädaga pooleks kevadeni hoida. Külma ja vihma ei karda.\nVeel on soojad ilmad, jõuab seina kleepida ja kohe esmane krohv selga lajatada. Kui liiga kauaks seina jääb siis UV tõttu enam ei taha krohv nakkuda ja muud jamad. Muidu ehitajad ehitusel tegid küll seda pulli, et panid vahtplasti seina (sügis- talv) ja kevadel soojade ilmade saabudes krohvisid. Aga nad tegid suvalisele tellijale.\nSaab ju veel ühe seina kaupa teha.\nLugemata postitus Postitas Kruvi keeraja » 09 Okt 2016, 22:39\nFinnfoam on hästi sileda pinnaga, nagu enamus xps plaate. Seda peab enne krohvimist karrstama. See oli lausa tootjapoolses paigaldusjuhendis kirjas\nLugemata postitus Postitas Kruvi keeraja » 09 Okt 2016, 22:42\nKruvi keeraja kirjutas: Finnfoam on hästi sileda pinnaga, nagu enamus xps plaate. Seda peab enne krohvimist karrstama. See oli lausa tootjapoolses paigaldusjuhendis kirjas\nKARESTAMA, pidi see sõna olema\nLugemata postitus Postitas Kalvis » 10 Okt 2016, 10:10\nKui plaanid maja soojustada ja kindlasti ka põrandat siis võid vundamendi osa ennem ära teha küll.\nSel tööl on üks halb aga - kuna sa ei tea kui paks soojustus tegelikult kõigi mõõtudega tuleb siis ilu poole pealt pead umbes vundamendi õige paksusega ette ära tegam. Reeglina tehakse vastupidi - enne välissein ja siis klapitatakse vundament õigele kaugusele välisseina soojustuse suhtes nii saab silmale ilusama lahenduse. Välisseina on palju raskem klapitama panna, suurem pind kui vundamendil.\nLiitunud: 09 Nov 2016, 21:28\nLugemata postitus Postitas Nailboard » 09 Nov 2016, 21:42\nKüsimus suurele ringile seoses vudamendi täitmisega. See aasta rohkem ehitustegevust jätkata ei saand, vundamenti soojustada ei jõudnud. Kas on mõtet pinnasega taldmik ära täita(nii seest kui ka väljast)? Seda kartuses, et külmaga võib maapind mängima hakata või muud moodi haiget teha kuna praegu kõik lahtiselt. Oleks lihtsalt väike lisakulu, kevadel kopaga uuesti lahti. Taldmik vundament, ja üles on laotud fibost+ tasandusvõõ ka valatud.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 09 Nov 2016, 22:39\nNailboard kirjutas: Küsimus suurele ringile seoses vudamendi täitmisega. See aasta rohkem ehitustegevust jätkata ei saand, vundamenti soojustada ei jõudnud. Kas on mõtet pinnasega taldmik ära täita(nii seest kui ka väljast)? Seda kartuses, et külmaga võib maapind mängima hakata või muud moodi haiget teha kuna praegu kõik lahtiselt. Oleks lihtsalt väike lisakulu, kevadel kopaga uuesti lahti. Taldmik vundament, ja üles on laotud fibost+ tasandusvõõ ka valatud.\nei juhtu seal kaevikus midagi\nLugemata postitus Postitas targutaja » 14 Nov 2016, 11:17\nVõib juhtuda küll, oleneb, mis külmakraadid tulevad ja kui sügavalt maapind läbi külmub. Külmakerked on oht, mida ei tasu alahinnata. Endal oli sama seis, kindluse mõttes täitsin liivaga ära. Kevadel oli vähe nikerdamist aga kõik oli korras. Eelnevalt olen renoveerinud 2-3 vundamenti, kus külm on liiga teinud ja julgen väita, et külmal on väge mida ei usuks, kui ise ei näe.\nLugemata postitus Postitas rahapada » 14 Nov 2016, 12:46\nJälgisin seda foorumit 10 a. tagasi ja siis nüüd kiikasin üle tüki aja uuesti - NO MITTE SITTAGI POLE MUUTUNUD!\nLugemata postitus Postitas Ei tea » 14 Nov 2016, 13:51\nrahapada kirjutas: Jälgisin seda foorumit 10 a. tagasi ja siis nüüd kiikasin üle tüki aja uuesti - NO MITTE SITTAGI POLE MUUTUNUD!\nkas sellepärast, et teemad samad ja inimesed sama rumalate nõuannetega või küsijad veel lollemad, kui 10a tagasi?\nLugemata postitus Postitas veebimeister » 14 Nov 2016, 18:06\nno nii toredat komplimenti foorumile pole veel keegi osanud teha\nLugemata postitus Postitas Hiid » 24 Okt 2019, 07:42\nKui suurt tähelepanu peaks juhtima sellele veeimavusnäitajale?\nEps120 perimeeter plaadil on see 2%\nFinnfoam 300 puhul 1%\nHind on 3x teise kahjuks.\nEnamus kasutab vundamendi soojustamisel Epsi. Mõned aga ka XPSi.\nOn mõtet siinkohal raha maha matta?\nLugemata postitus Postitas Urmas » 24 Okt 2019, 16:02\n24 Okt 2019, 07:42\nOlles näinud, kuidas mõnes rikkamas riigis maetakse raha fassaadide ja vundamendi soojustuseks ikkagi XPS-i alla. Ei oska aimata, kas sealmail on põhjuseks raha üleküllus või ratsionaalsus? Aga noh, vaesemates riikides võib-olla kärab EPS kah, saab paarikümne aasta pärast uuesti teha.


Elu internetiseerumine aina süveneb - Delfi\nElu internetiseerumine aina süveneb\nValdu Toomla, Virumaa Teataja\nInternetis on rahvastikuregister meie isikuandmetega, Interneti kaudu saame anda allkirja, teha pangaülekandeid, valida ja veel palju muud. 1. septembrist laekuvad Internetti ka andmed meie tervisliku seisundi kohta ning ravimise lugu, kirjutab Valdu Toomla Virumaa Teatajas.\nE-tervise idee ehk kavatsus hakata meditsiinidokumente kasutama digitaalsel kujul, tekkis juba 2003. aastal. Praegu on Euroopa Liidu toetusel Eestis töös neli suuremat e-tervise projekti: digitaalse terviseloo infosüsteem (digilugu), digiregistratuur, digiretsept ning suuremahuliste uuringutulemuste arhiveerimiseks mõeldud digipilt.\nEestis on olnud probleemiks leida ID-kaardile hästi töötavaid ning efektiivseid rakendusi. E-tervist puudutavad projektid on ühed suuremad ning laiaulatuslikumad, mille abil üritatakse selles suunas edasi minna.\nE-tervise idee rakendamiseks on loodud Eesti E-tervise sihtasutus, mille ülesandeks on rakendada tervishoiusüsteemis nüüdisaegseid tehnoloogiaid, mis võimaldaks arstidel tõsta ravi kvaliteeti ning riigil saada paremat ülevaadet tervishoiusüsteemi protsessidest. Sihtasutuse loojateks on sotsiaalministeerium ning tervishoiuteenust osutavad asutused.\nPraegu puudub patsiendil sisuliselt kontroll selle üle, kes ja milleks kusagil raviasutuses tema andmeid vaatab - registratuuris asuvad paberkandjal tervisekaardid on põhimõtteliselt asutuse paljudele meditsiinitöötajatele kättesaadavad ning nende vaatamisest ei jää maha ühtegi jälge. Ka nendes raviasutustes, kus terviseandmed on juba digitaliseeritud, ei ole üldjuhul mindud kontrollitava turvalise logi teed ning seda, kes ja milleks andmeid vaatab, süsteemis kas ei fikseerita või vähemalt pidevalt ei jälgita.\nSeaduse kohaselt on igaühel õigus tutvuda kõigi digiloos tema kohta leiduvate isikuandmetega, neid sinna täiendavalt esitada ning soovi korral ka oma andmete kasutamist piirata. Kõik patsiendi tehtud tahteavaldused on arstidele kohustuslikud, kaasa arvatud keeld mõnel arstil tema haiguslooga tutvuda, ning inimesel on õigus igal ajal oma tahet muuta.\nRefereeritud artikli täistekst Virumaa Teataja onlines.


Arutelu:Küla – Vikipeedia\nKategoorial "haldusüksused" oleks vist kasutamist(?) sinna võiks panna siinset tüüpi artiklid ja alamkategooriateks näiteks "Eesti haldusüksused" > "Eesti maakonnad" jne. ja kategooria ise oleks "Geograafia" alamkategooria --TarmoK 18. jaanuar 2006, kell 14.28 (UTC)\nNõus. Ainult, et "külal" on haldusüksustega suht' vähe seost. Küla on haldusüksus ikka väga-väga väikeses riigis (milles asulaid ühel-kahel käel üles lugeda saab). See, et külal on omavalitsus, valitakse külavanem ei tee temast veel haldusüksust. Selle artikli koht on kategoorias "Asulad". - Urmas 18. jaanuar 2006, kell 15.07 (UTC)\njah. "haldusüksus" sedasi ei ole õige sõna. Algne mõte oli et kõiks sellised ... mis moodi neid nüüd ühtselt nimetada(?), inimese poolt loodud geograafiliste "alade" terminid oleksid ühtses kategoorias. Siin on mõned sellised --TarmoK 18. jaanuar 2006, kell 18.26 (UTC)\nMida Sa täpsemalt mõtled? Mis lisaks külale sinna veel kuuluksid? - Urmas 18. jaanuar 2006, kell 19.03 (UTC)\nmaakond, provints, alev, kubermang, linn, asum, linnaosa, osariik, liiduvabariik, lään jne (vaata eelmist linki).\nSellest reast langevad välja alev, alevik, küla ja asum. Need on asulad. Nende hulka kuulub ka linn. Linn on samal ajal ka haldusüksuseks (linn (nt Eestis), keskalluvusega linn, oblastilise alluvusega linn jne). Kõik ülejäänud sellest nimekirjast on haldusüksused. Ühesõnaga - oled kaks erinevat asja kokku pannud. - Urmas 18. jaanuar 2006, kell 19.41 (UTC)\nkui vaadata asja halduslikus mõttes siis ehk jah, kuid ma pigem vaatan neid termineid kui koha määratlusi, näiteks vastuseks kui keegi küsib kus elad? et elan selles külas, selles vallas, selles maakonnas, selles riigis või näiteks selles asumis, selles linnaosas, selles linnas jne vastuse "täpsus" siis oleneb kui hästi teinepool teab neid kohti. või teisiti öeldes mis piirkonna/alaga saab inimest määratleda a la olen tallinlane või lasnamäelane\n..huvitav kuidas "asum" on asula? ja ma ei oleks päris kindel et linnaosa on alati haldusüksus --TarmoK 19. jaanuar 2006, kell 15.56 (UTC)\n"kus elad?" - see paistab olevat midagi, millest koosneb aadress - kombinatsioon haldusüksustest ja asulatest.\nSelle "kus elad" asemel võib teistmoodi seda "seletada". Kui järv, jõgi, oja, ookean, laht jne on veekogud ja mägi, küngas, platoo, mäestik jne on pinnavormid siis küla, asum, linn, provints jne on ....?\n... huvitav kas tõesti ei ole sobivat ühist nimetajat neile(?) --TarmoK 20. jaanuar 2006, kell 19.50 (UTC)\nLinnaosa koha pealt olen nõus. "Asum" - on olemas üks teooria, mille järgi kõige väiksem asula on talu. Aga sellest rohkem ei kirjutaks, keeruliseks läheb. - Urmas 19. jaanuar 2006, kell 17.29 (UTC)\nPraegu peast ei mäleta, kuid ENSV ajal olid vist ka mõned alevid madalaima astme haldusüksused. Seda tuleb igaks juhuks kontrollida (sõna "alevinõukogu" on kuidagi tuttav). Kindlasti olid külanõukogud (nende asemel on nüüd vallad). - Urmas 18. jaanuar 2006, kell 19.44 (UTC)\nNõus Urmas'ega küla valitsemiseks moodustatud organ või valitud külavanem ei muuda teda haldusüksuseks standardses mõistes. Seepärast parandasin vea.Akra 18. jaanuar 2006, kell 17.38 (UTC) See oli põhimõteliselt sama süsteem, kui vabariikliku alluvusega linnad, ainult siin alluti otse külanõugogule. Külanõukogu sisene 1 aste. Kui mu mälu mind ei petta.Akra 18. jaanuar 2006, kell 19.52 (UTC)\nTäienduseks eelpool öeldule 1977 aastaks oli (peale korduvat alevite (alevike) allutamist küll külanõugogule, küll rajoonile) kõigi alviku suuruste üksuste üleviimine rajooni alluvusse lõpetatud, seega ka alevinõukogu nimi sinu mälus.Akra 22. jaanuar 2006, kell 08.18 (UTC)\nAlevinõukogude osas pidasin silmas rajooni alluvuses olevaid aleveid. Nt Räpina, Rapla, Põlva. Nad olid (lõpuks) rajoonilise alluvusega, kuid TSN/RSN oli neil vist ikka olemas. - Urmas 22. jaanuar 2006, kell 09.58 (UTC)\nSSSR'i ajal oli RSNT/ASNT (Toila küla 'Rajooni Saadikute 'Nõukogu Täitevkomitee) lõpp neil kõigil sõktumata alluvusest. A alevi. See on Toila külanõukodu täielik nimetus Akra 22. jaanuar 2006, kell 10.21 (UTC) See lõppei näidanud alluvust.Akra 22. jaanuar 2006, kell 10.22 (UTC)\nEi-ei. TSN oli 'Töörahva Saadikute Nõukogu' ja hiljem, kui enam niivõrd ei toonitatud tööliste ja kolhoosnike tähtsust, nimetati nad RSN-ideks, st 'RahvaSaadikute Nõukogud'. Täitevkomitee jaoks oli lühend TK. - Urmas 22. jaanuar 2006, kell 10.48 (UTC)\nOlen üsna kindel, et alevitel oli nõukogude ajal oma, alevinõukogu. Taivo 22. jaanuar 2006, kell 12.41 (UTC)\nAlevinõukogu oli mudugi olemas. Selle pani paika elanike arv asumis. AN olemasolu ei sõltunud alluvusest.Akra 22. jaanuar 2006, kell 13.25 (UTC)\nKui rääkida eestiväliselt, siis võib seninin neid olemas olla. Valgevenes likvideeriti need vist paar aastat tagasi lõplikult, Lätis kaotati koos alevitega pea kohe NL-i lagunemise järel, Leedus kaotati erisus nende ja külanõukogude vahel valdade moodustamisel. Ma ei tea kuis on teistes endise NL-i alade maades. - Melilac (arutelu) 30. märts 2021, kell 18:41 (EEST)[vasta]\nEsimesed külad tekkisid jõe, mere ja järve äärde.\nVaevalt see täpselt teada on. Andres 2. märts 2008, kell 21:36 (UTC)\nVõtsin välja. Arvan, et see oli mõeldud Eesti kohta. Andres 2. märts 2008, kell 21:42 (UTC)\nEesti territooriumi haldusjaotuse seaduse kohaselt on küla siiski mitte asula, vaid vallasisene territoriaalüksus. See lause ei olnud tõene isegi mitte lisamise ajal. Lisatud on lause 2012. a-l, kuid viidatud on seaduse 1995. a. versioonile. Juba 2002. a-l jõustus seaduse uus redaktsioon, mille §6 lg 2 käsitleb otsesõnu küla asulana.\nKüla elanikud tegelevad valdavalt põllumajanduse, metsanduse või kalapüügiga, kuid tänapäeval käiakse külast tööl ka väljaspool. See lause võis kehtida 19. sajandi Euroopas, kuid agraarühiskond on kogu Euroopas kauge minevik. Olukorras, kus primaarsektori (põllumajandus, metsandus, kalandus) osakaal koguhõives on Eestis alla 5%, ei kehti see väide valdava enamiku Eesti külade kohta. Ka enamikus Euroopa riikides ei ole asi teisiti, lihtsalt primaarsektori osakaal hõives on nii madal. Lause teine pool "käiakse külast tööl ka väljaspool", teeks nagu ukse muutustele lahti, aga sõnastus on ikka halb, sest kogu lause ütleb ikka, et valdavalt on nii, ehkki tänapäeval mõned käivad ka väljaspool.\nerinevad ametlikud küla definitsioonid, mis võivad sellest prototüüpsest külamõistest hälbida. Mõtet võib aimata, kuid sõnastus on ebaõnnestunud. Mis on siin norm või prototüüp ja mis on siin hälve. Või kas ikkagi üldse saab rääkida hälbest. --VillaK (arutelu) 8. veebruar 2015, kell 23:31 (EET)[vasta]\nLause, mis ütleb, et seaduse järgi küla ei ole asula, põhineb minu meelest eksijäreldusel, sest see, et küla on territoriaalüksus, ei välista, et ta on asula. Minu meelest loetakse Eesti "külasid" praegu nii territoriaalüksusteks kui ka asulateks. Andres (arutelu) 9. veebruar 2015, kell 00:59 (EET)[vasta]\nArvan, et ülejäänud sisu ei vaja vaidlustamist, vaid toimetamist ja täiendamist. Andres (arutelu) 9. veebruar 2015, kell 00:59 (EET)[vasta]\nkas territoriaalüksus on sama mis haldusüksus?. Tundub, et ka eristus asustusüksusest pole enam selge? Ma küll mäletan, et Pikne neid küll eristas või püüdis eristada--Bioneer1 (arutelu) 9. veebruar 2015, kell 12:22 (EET)[vasta]\nTerritoriaalüksus ei ole sama mis haldusüksus. Tundub, et Eestis on riigi kehtestatud asustusüksused kõik territoriaalüksused (mujal ei pruugi olla). Tiheasustusega paikkonnad (kui need on asustusüksused) ei ole minu meelest territoriaalüksused, samuti mitte mitteametlikud asustusüksused. Andres (arutelu) 9. veebruar 2015, kell 20:46 (EET)[vasta]\nJah, see sõltub riigist, Lätis on küla väga selgelt asustusüksus ja territoriaalüksus väikseimal tasandil on vald. Ka Valgevenes on nõnda. Leedus jällegi on aastast 1945 küla just nimelt territoriaalüksus. - Melilac (arutelu) 15. aprill 2018, kell 18:55 (EEST)[vasta]\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Küla&oldid=5862818"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 17:41, 30. märts 2021.


KKK: mida peaks teadma koroonaviirustest?, Mis saastab liigesevalu\nLisaks remdesiviirile kontrollitakse klorokviini ja hüdroksüklorokviini, lopinaviiri ja ritonaviiri ning lopinaviiri, ritonaviiri ja interferoon-beeta mõju. Ometi võimaldab õigeaegne haigusele jälile saamine liigesekulumist märkimisväärselt vähendada või koguni peatada. Liigeste tervist mõjutab otseselt ka toit. Liigesed on selle eest kindlasti tänulikud! Palju vedelikku ja oomega-3 rasvhappeid. Märtsi keskpaigas teatasid Prantsuse ravimihiid Sanofi ja Ameerika ravimitootja Regeneron, et alustasid uue ravimi katsetamisega COVID viirusesse nakatunud haiglapatsientide peal.\nArtiklis ei ole piisavalt viiteid. Palun aita väiteid kontrollida ja viiteid lisada. Kuidas ja millal see märkus eemaldada?\nKüsimused ja vastused: mida peaksid meedikud teadma COVID vaktsiinide kohta? | Medicum\nMis on õhuionisaator? -\nToidumürgistus ehk toidumürgitus ladina keeles intoxicatio alimentaria on mürgise toidu söömise tagajärjel tekkiv tervisehäire. Kuigi esineb ka looduslikult mürgist toitu taimedseenedon kõige suurem ohuallikas saastatud toit.\nSaastunud või riknenud toidus paljud bakterid paljunevad ja toodavad toksiinemis põhjustavad baktertoidumürgistusi.\nKeemilisi taimekaitse- jms vahendeid, keskkonnasaastetolmemürkepestitsiide ja raskmetalle saab enamasti toidu pinnalt eemaldada hoolika pesemisega. Toidumürgistuste vältimiseks tuleb hoiduda riknenud ja pesemata toiduainetest. Toidumürgistuse tunnused on iiveldusoksendaminekõhuvalukõhulahtisus ja palavik.\nHaiguse edasine kulg sõltub mürgistuse iseloomust. Sellega võivad kaasneda organismi üldine vastupanuvõime langus, lootekahjustus ja pärilikkusinfo muutumine.\nPikaajaline väikeste dooside tarbimine soodustab kasvajate teket. Tavalised toidumürgistused mööduvad paari päevaga. Harva lõpeb äge toidumürgistus surmaga.\nToidumürgistuse saanule tuleb teha maoloputusvajadusel kutsuda kiirabi. Mükotoksiine toodavad hallitusseenedmis arenevad eriti hästi maisilarahhisepähklil ja teistel pähklitel.\nNende teket soodustavad niiskussobiv temperatuur 27—30 °C ja terade vigastamine. Botulismi toksiini tekitab mikroob Clostridium botulinummis areneb mullas.\nMikroobid hävivad kuumutamisel, Mis saastab liigesevalu eosed taluvad kõrgeid temperatuure. Eosed arenevad õhu hapnikuta keskkonnas.\nMow Saver (niitja säästja) - säästke aega, sest murust jääb järele vähem murulõikeid!\nOhustatud on kodus vähese soolaga valmistatud liha, seened, herned ja muud talvehoidised. Botulismi peiteaeg on 30—36 tundi. Sümptomid on peavalunõrkuskahekordne nägemine, oksendamine.\nHiina haiguste kontrolli- ja tõrjekeskuse 44 nakatunut haaranud analüüsi põhjal polnud väliseid sümptomeid 1,2 protsendil haigestunutest. Kruiisilaeval Diamond Princess nakatunute seas oli väliste sümptomiteta inimeste osakaal veelgi suurem, küündides viiendikuni. Hiljem avaldatud mudelitel põhineva töö kohaselt võisid leebete või puuduvate sümptomitega inimesed vastutada epideemia alguses Hiinas ligi 80 protsendi registreeritud haigusjuhtude eest. Praeguse arusaama kohaselt nakatavad leebete või puudutavate sümptomitega haiged teisi väliste sümptomitega patsientidest keskmiselt poole harvem. Kellega mure korral ühendust võtta?\nSurm saabub kesknärvisüsteemi halvatuse tagajärjel. Botulismi kahtluse korral tuleb viivitamatult kutsuda kiirabi. Salmonelloosi põhjustavad looduses laialt levinud mikroorganismid salmonellad. Haigestutakse tihti tooreste munade või munatoitude söömisest.\nMürgistus ilmneb juba paar tundi pärast saastunud toidu söömist, Mis saastab liigesevalu ka hiljem, pea- ja kõhuvalu, kõhulahtisuse ja kõrge palavikuga.\nSalmonelloosiga võib kaasneda liigesevalu.\nStafülokoki toksiini toodab mädapõletikku tekitav mikroob Staphylococcus aureusmis võib toitu sattuda mädapõletikuga sõrmelt või saastunud kätelt. See hävib kuumutamisel.\nMürgistusnähud kõhuvalu ja -lahtisus, oksendamine ilmnevad juba paar tundi pärast saastatud toidu söömist. Sinihapet võib sisaldada hapuks läinud luuviljade kompott.\nSinihape on väga mürgine. Vaata ka[ muuda muuda lähteteksti ] Chalmers, R. PMID


Et säästa mälu, laetakse vaikimisi vaid kindlasti vajaminevad moodulid. Ülejäänud loetletud komponentidest pole tavapärase paigalduse jaoks tarvilikud, mõned aga võivad olla - eriti tuuma moodulid. Vaata nimekiri hoolega üle ja vali tarvilikud komponendid.\nTranslated and reviewed by Laur Mõtus on 2008-03-15\nEt säästa mälu, laetakse vaikimise vaid kindlasti vajaminevad. Ülejäänud loetletud komponentidest pole tavapärase paigalduse jaoks tarvilikud, mõned aga võivad olla - eriti tuuma moodulid. Vaata nimekiri hoolega üle ja vali tarvilikud komponendid.\nSuggested by Siim Põder on 2008-02-20\nEt säästa mälu, laaditakse vaikimisi vaid kindlasti vajaminevad moodulid. Ülejäänud loetletud komponentidest pole tavapärase paigalduse jaoks tarvilikud, mõned aga võivad olla - eriti kerneli moodulid. Vaata nimekiri hoolega üle ja vali tarvilikud komponendid.\nLae lisakomponendid alla\nSuggested by Laur Mõtus on 2009-10-08\nTe paigaldate Linuxit süsteemitootja režiimis. Palun sisestage nende süsteemide pakile unikaalne nimi. See nimi pannakse paigaldatavale süsteemile ja kasutatakse veateadete salvestamisel.\nTranslated by lwd on 2008-05-01\nReviewed by Jaan Janesmae on 2008-08-12\nInstalleerite süsteemitootja režiimis. Palun sisestage nende süsteemide pakile unikaalne nimi. See nimi salvestatakse installeeritud süsteemile ja seda saab kasutada teatiste esitamisel vigade kohta.\nSuggested by Aethralis on 2008-01-24\nPaigaldus toimub süsteemitootja režiimis. Sisesta süsteemide partiile unikaalne nimi. See nimi salvestatakse paigaldusse ja kasutatakse vearaportite lahendamisel.\nSuggested by mahfiaz on 2008-10-04\nKui arvutit hakkab kasutama rohkem kui üks inimene, saad pärast paigaldust üles seada mitu kasutajakontot.\nTranslated and reviewed by Laur Mõtus on 2009-10-02\nKui arvutit hakkab kasutama rohkem kui üks inimene, saad sa peale paigaldust üles seada mitu kasutajakontot.\nSuggested by Laur Mõtus on 2007-02-28\nKui arvutit hakkab kasutama rohkem kui üks inimene, saad peale paigaldust üles seada mitu kasutajakontot.\nTranslated and reviewed by Jaan Janesmae on 2008-08-12\nSuggested by Aethralis on 2007-11-14\nTranslated and reviewed by *nix on 2008-03-09\nTranslated and reviewed by Laur Mõtus on 2008-02-11


Põnev raamat raputab aju | Alkeemia - muutumise kunst ja elamise teadus\nPõnev raamat raputab aju\nLugemine virgutab aju tööle ja paneb mõtted rändama. Mis saab siis, kui raamat on läbi loetud? Just see huvitas USA Emory ülikooli teadlast Gregory Bernsi. Uurija lasi vabatahtlikel üliõpilastel jaokaupa lugeda Robert Harrise "Pompeid".\nJuhuslikult valitud teose mõju kestab mitu päeva, lemmikraamatu tekitatud muutused püsivad veelgi kauem\nBernsi sõnul valiti katseks võimalikult tugevaid elamusi pakkuv romaan. Raamatu tegevus toimub 79. aastal meie ajaarvamise järgi. Peategelane märkab Vesuuvi vulkaani suitsu ja üritab Pompei linnast päästa oma kallimat, kuigi keegi linnaelanikest ei võta ohtu tõsiselt.\nKatse esimese viie päeva jooksul jälgis Berns puhkavate vabatahtlike ajuaktiivsust ajukuvamise abil. Seejärel pidid nad lugema üheksal õhtul iga päev ühe osa romaanist. Üliõpilased lugesid raamatut õhtul ning tulid järgmisel hommikul laborisse.\nSeal pidid nad vastama teksti kohta käivatele küsimustele tõendamaks, et nad tõesti lugesid raamatut. Pärast seda jälgis Berns katsealuste ajus toimuvat ajukuvamise abil.\nRomaan sai läbi 9 päevaga. Inimeste ajutööd jälgiti pärast seda veel viis päeva. Pärast õhtust lugemist oli hommikuks paranenud ühendused vasakpoolses oimusagara ajukoores, mis on seotud keeleliste võimetega. Samuti aktiveerusid liigutuste ja kehatunnetusega seotud ajukoore alad.\nOn näidatud, et primaarse sensomotoorse ajukoore teatud osas aktiveeruvad samad närvirakud näiteks nii jooksmisel kui jooksmisele mõtlemisel. Põneviku lugemine pani ka need ajuosad tööle. Bernsi sõnul poeme me huvitavat teksti lugedes sõna otseses mõttes peategelase nahka ja reisime ja liigume oma peas koos temaga.\nKui pikka aega need närviühenduste muutused kestavad, ei osata ennustada. Berns oletas, et kui juhuslikult valitud teose mõju kestab mitu päeva, võiksid lemmikraamatu tekitatud muutused püsida veelgi kauem.\nUurimus ilmus ajakirjas Brain Connectivity.


Leivo: seiklus, sport ja head sõbrad | -26 kraadi ja 5 tundi rattaga\n-26 kraadi ja 5 tundi rattaga\n24 jaanuar 2010 Leivo (8)\nAga kuidas teisiti tugevaks saada, ikka ise peab trenni tegema.\nWINTER XDREAM 2010 – varusutse valik\nXdreami talvine etapp toimus Jõulumäel ning oli näha et ilm tuleb jahedapoolne. Sellegipoolest ärgitasin ma tiimikaaslasi rattaid kaasa võtma, et stardis ju võimalik otsustada mililne valik (jooks, suusk, ratas) on hea. Kuna Elo ütles, et tema suuski kaasa ei võta ning ratast ei saa võtta, seega üks ala (suusk) langes kohe ära. Ratastega on mul head suhted, tõstsin siis kohe mitu tükki autosse.\nKui peale stardipauku meie tiim lõpuks kokku sai (igast tähtsad asjad olid ajada, näiteks suures majas vms.), jäi üle ainult pooltühja stardiala vaadata. Vaadanud kaarti ning eest ära jooksvaid tiime, oli ainuke loogiline valik nende kättesaamiseks ratas võtta.\nTiirutasime veits suusaradadel, võtsime mõned punktid ja siis otsustas Maku ratta esimese porika hoidja ratta ja raami vahele keerata ning takistas täiega liiklust. Õnneks olid meil tööriistad kaasas - hea oli higiseid käsi jahutada ning ratast remontida. Külma käes muutuvad aga asjad hapraks ning me vabanesime brutal force meetodil sellest üleliigsest jubinast. Ratas sai kohe tükk maad kergemaks ning sõit jätkus.\nNatukese aja pärast aga otsustas sama ratas, et hakkab nüüd “õpperattaks”, mis tähendas seda, et pedaalid käisid vabalt ringi mõlemas suunas. See oli märksa põnevam probleem. Tirri sees on nimelt väikese konnakesed, mida surutakse pisikeste vedrukestega ühe sakilise asja vastu, mille tulemusena tagurpidi vändates käivad vändad vabalt ning õigetpidi vändates haaratakse ratas kaasa.\nNeed konnad aga otsustasid, et sellises külmas nemad tirri sees hüpata ei soovi ja Maku võib ise oma rattaga edasi joosta või hüpata, kuidas soovib. Me kavaldasime nad üle. Põrutasime tagumist ratast vastu maad, nii et konn hüppas paika, siis kohe väntama hakates ja vaba tirri mittelastes oli võimalik sõita. Kui ilm oli soojaks –20 peale läinud, tuli ka konnadele eluvaim sisse tagasi.\nSuper sooritus Maku poolt, kes suutis hommikusest kargusest ja rattaviperustest hoolimata meid eksimatult punkti viia. Eloga pidime lihtsalt ise tublid olema. Maanteel sõitsime 22-24 km/h ja kuradi külm oli ees tuult lõigata. Kui mõnes kohas Maku minu ees sõitis, tundsin end kui soojas kiiktoolis.\nKaardi alumises otsas oli paljud punktid meie est metsa pandud ja paraku pidime ikka ise neile sinna rabasse järgi minema.\nNüüd aga juhtus päeva lõpuks selgunud traagilisim sündmus. Maku astus rabas jala märjaks. Võistluse lõpuks oli see täiesti tundetu ja selgelt külmakahjustustega. Palju ei puudunud, et oleksime pidanud talle auto kojuviimise teenust osutama. Kaja oli ääretult tubli ja aitas külmand jalga masseerida ning soojendas ta liigeseid.\nRajal olime 5 tundi. Koht esialgu teadmata, ilmselt kusagil keskel – aga trenn missugune. Kiireimad jooksjad tegid raja 3 tunniga ja kohe teisel kohal suusatajad.\nTulemused, oleme üldarvestuses 33. kohal ning sega arvestuses 7. kohal. Kokku võttis maksimumpunkte 74 ning üldse lõpetas 147 tiimi.\nUrmo saab linnukese kirja, et olid ka hullud rattamehed esindatud. Rattatiimidest olimegi ainukesed.\nMe oleme valikuga jätkuvalt rahul sest saime nii ratta- kui jooksutrenni. Teised said ainult jooksu :-)\nKaja: Winter Xdream 2009- Twister Female pakaseline testvõistlusˇ\nRisto Kiilberg: Winter Xdream 2010\nTiit Tähnas: Winter Xdream\nElo Saue: 24.jaanuar - teistmoodi Winter Xdream\nHeiti: Winter Xdream 6\nAndres Pae: Winter Xdream 2010\n24.01.2010 23:52:47 | Vasta\n25.01.2010 0:05:25 | Vasta\nKuidas pulss oli? Eeldan, et päris trenni oma ei olnud siiski ;)\n25.01.2010 0:10:03 | Vasta\nMinu keskmine pulss oli 138, mis tähistab minul nö. esimest pulsitsooni. Seega käsitleme mahutreeninguna.\n25.01.2010 0:45:16 | Vasta\nKuna riideruumis oli näha igasugu koledaid varbaid, siis võtsin 2009 aasta esmaabi konspekti nüüd lahti. "Hõõruda ei tohi" - raku sisesed jääkristallid, viia sooja keskkonda, riided eemaldada, soojendada külmunud kehaosa enda või kannatanu kehaga, kohev side, pärast soojenemist tasub pöörduda arsti vastuvõtule.\n25.01.2010 0:52:46 | Vasta\nHõõrumist ei toimunudki.\nTegemist oligi pigem soojendamisega, teise inimese kehasoojusega.\nArstid olid ka käepärast, nemad andsid valuvaigistit. Ühe Ibumax400 tableti.\n25.01.2010 6:33:25 | Vasta\nHämmastav tublidus. Teeb kadedaks, siiralt kohe.\n25.01.2010 21:36:45 | Vasta\nSuurim tänu Kajale ja Leivole! Kui nad poleks mind turgutanud, oleksin seal veel mitu tundi põdenud. Siin üks teada-tuntud tarkus: "Tark õpib teiste vigadest, ...".\n22.02.2013 19:30:46 | Vasta\nVaata, aga vaata... sain nüüd teada, miks mu velol edasiviiv jõud vahel külmas kustub. Tänud hariva konna-jutu eest !


Eesti Elu Nr. 27 2019 - Sirje Vihma-Normet\nMind isiklikult hämmastab veelgi rohkem aga fakt, et Jannsenitega kaasa sõitnud Väägvere pasunakoorile David Otto Wirkhausi juhatusel korraldati Helsingis kontsert lausa auväärses ülikooli saalis, kus soomlaste esimesi sümfooniakontserte oli dirigeerinud Friedrich Pacius isiklikult. Tollal ei teadnud veel mitte keegi, et kauges tulevikus saab Paciuse isamaalaulust meie ja soomlaste ühine hümn.\nNii Karl Laumetsa kui Ivar Põllu lavastuste trupid koosnesid suurepärastest näitlejatest ja lauljatest. Ometi meenub tagasi mõeldes eelkõige Koidula — Saara Nüganeni veidi nipsakaski kirjaneitsi, kes oma kirjatöid käest panemata ja laulupeo-sihti silmist laskmata teda ümbritsevaid noorsande paika pani ja Maria Listra esimese armastuse unistustes tiivad saanud noor kaunis naine, kes kõigele lisaks tuli lagedale tollases ajas uskumatu ideega — teeme Soome-Eesti ühisriigi, et saaksime „Soome sillal“ üle lahe vennasrahval külas käia. Kui draamalavadel on Koidula meil varemgi säranud, siis ooperilavale jõudis Koidulaulik esimest korda. Seetõttu joosti Alo Põldmäe ooperile lausa tormi. Gustav Ernesaks tahtis Koidulast ooperi kirjutada juba 45 aastat tagasi, libretistiks palus Laulutaat Aino Undla-Põldmäe. Alo Põldmäe rääkis enne ooperi esietendust, et tema ema Aino Undla-Põldmäe alustas küll juba libreto kirjutamist, kuid nende kontseptsioonid Ernesaksale ei sobinud ja ooperi tegemine jäi katki. „Ema ajas akadeemilist joont, Ernesaks tahtis aga teha rahvalikku lugu, et oleks rohkesti möllu,“ ütles Alo.\nMeie kõikide rõõmuks saadi seekord kokku ühise mõttelaadiga meeskond: Leelo Tungal ja Rein Veidemann (libretistid), Maria Listra Koidulauliku ja Oliver Kuusik Jannseni osatäitjatena. Lisaks Tartu noortekoor ja Tartu keelpillikvartett lisajõududega ning solistid Märt Jakobson, Atlan Karp, Rasmus Kull, Simo Breede, Eva-Maria Shepel, Karl-Markus Kaiv. Kogu selle vaimustusest säriseva lauluseltskonna suutis elamuslikuks tervikuks vormida lavastaja Ivar Põllu. Maria Listra kaks suurt Koidula-aariat said publikult tormilise aplausi, vaatamata sellele, et Põldmäe kammerooper oli igati läbikomponeeritud ja heliloojal oli ilmne soov, et aplausid pingelist lavalugu ei katkestaks. Ivar Põllugi suutis tegevust nii suunata, et isegi pikad pausid kandsid. Tähendusrikkaid pause aitas „õhus hoida“ löökpilliartist Heigo Rosin. Minu jaoks oligi teiseks muusikaliseks juhiks dirigent Markus Leppoja kõrval Heigo Rosin löökpillidel. Alo Põldmäe on löökriistadele ka tõesti vaimustava partii kirjutanud.\nLoodetavasti toovad tartlased Põldmäe ooperi külakostiks ka Tallinnasse ja miks ka mitte Torontosse.


Küsitlus: elektrisõidukit plaanib soetada või juba kasutab 58% vastanuist – Wroomer\nVolkswageni tarbesõidukite divisjon korraldas tööautode kasutajate seas küsitluse “Eesti ettevõtete hoiakud elektrisõidukite suhtes”. 32% vastanuist plaanib soetada elektrisõiduki ja 26% on see juba kasutusel. Ettevõtted ootavad riigilt elektrisõiduki ostutoetust, mida lubatakse alates sügisest, samuti ollakse huvitatud siinse laadimistaristu laiendamisest.\nMaris Zoltners, Volkswageni tarbesõidukite müügijuht Balti riikides: “Laadimisvõrk on Baltimaades hakanud arenema ega ole enam takistuseks elektriauto ostmisel. Euroopa Liidu riikides toimub murrang ning hinnanguliselt on 2025-2030. aastal enamik uusi sõidukeid elektrilised. Oleme teadlikud, et paljud ostjad, nii eraisikud kui ka ettevõtted, ootavad elektriauto ostmiseks riigi tuge. See on mõistetav ootus, mis lähiajal Eestis teatud proportsioonis täitub.“\nKüsitlusele vastasid Facebooki gruppide ja lehekülgede Møller Auto, Elektriautod Eestis, Eesti Kutselised Roolikeerajad, Wroomer liikmed ja huvilised. Kokku oli vastanuid 38 inimest. 34% vastanuist tegutseb turismi, majutuse ja toitlustuse alal ning 21% transpordi ja logistika alal.