BOLT liigesed jalad.\nBOLT liigesed jalad. Õige jooksutehnika on pool võitu!\nSee on tuntud juba antiikajast, kuid selle jaoks pole endiselt tõhusat ravimit. Et seda saavutada, soovitame harjutusi teha juhendaja silme all, et jooksja ise saaks keskenduda võimalikule lõtvusele ning juhendajale jääks tehnilise kontrolli pool. Kamili autasustatakse ülemaailmse haigete päeva puhul kahel korral "Kristallpliiatsiga" tervist propageerival ajakirjanike üleriigilisel konkursil ning Poola tervise ajakirjanike liidu korraldatud "Aasta meditsiiniajakirjaniku" konkurssidel palju auhindu ja tunnustusi. Seksuaalsus Liigesevalu vanemas eas - põhjused Liigesevalud võivad meid häirida vanusest hoolimata, kuid sageli puudutavad need vanureid. Eelkõige toimub jalgade töö jooksutehniline parandamine läbi harjutuste ning harjutuse õige sooritamise ajal peab olema tagatud maksimaalne keha lõtvus. Selleks, et õigesti käia, head rühti omada ja liigeseid õigesti koormata, peab ta kasutama silikoonist proteese, mis jalga panduna näevad välja nagu jalad ikka, aga tegelikult on jalalaba peale tõmmatavad ihuvärvi sussid.\nJooksu asemel peetakse näiteks ujumist palju mõistlikumaks valikuks, vahendab Novaator LiveScience'i uudist. Ajakirjas Skeletal Radiology ilmunud uuring sunnib seda seisukohta siiski mõnevõrra revideerima. Kaela alla tuleks panna väike rull. Kui diskopaatia mõjutab lülisamba kaela- või rindkereosa, peate lamama mugavalt selili ja panema väikese padja nimmeosa alla ja rulli kaela alla.\nAsi on selles, et selg peaks asuma S-tähe kujul.\nSellepärast tasub proovida seda parandada või osaliselt taastada. Sel eesmärgil kasutatakse glükoosamiini ja täpsemalt selle kahte vormi - kondroitiinsulfaati ja glükoosamiinsulfaati. Glükoosamiinsulfaati võib kombineerida naatrium- või kaaliumisooladega. See on teraapias väga oluline, sest hüpertensiooniga patsient kes peab soola tarbimist piirama võib kasutada kaaliumilisandit ja saavutada sama eesmärgi - parandada liigeste liikuvust.\nGlükoosamiinsulfaat soodustab kõhre maatriksi moodustumist ja võib seetõttu seda parandada. Selle eesmärk on vähendada valu ja parandada liigeste liikuvust.\nKondroitiinsulfaati sisaldavad preparaadid toimivad sarnaselt. Liigesevalu vanemas eas - juurte rünnak Tavalised juured on närvikiudude kimbud, mis ulatuvad seljaajust selle üksikute selgroolülide vahel. Nad tulevad kahekaupa - kaks südamiku paremal ja kaks vasakul küljel.\nFoto: Andres Putting Usud, et jooksmine lõhub põlvi?\nRoolijoodik ei viitsinud jala käia ja läks uuesti sõitma - Uudised - Reporter\nUuring: jooksmine ei lõhu põlvi! - Forte - Põnevad tehnika- ja teadusmaailma uudised\nNende asukoht muudab nad nii selgroo kui ka selle lähiümbruse tervisliku seisundi muutuste suhtes väga tundlikuks. Vaiksemalt kui muidu.\nIgal õhtul enne magamaminekut võtab tüdruk oma silikoonist sussid jalast, peseb need sooja vee ja seebiga puhtaks ning asetab käterätiku peale kuivama. Patsiente, kes võivad teda ootamatult vajada, on mitukümmend, võib-olla isegi poolsada.\nTelefoni hoiab Nikolajev alati enda lähedal ja vastab kõikidele töökõnedele seitse päeva nädalas. Talle võib näiteks helistada üks eraettevõtjana tegutsev Tartumaa mees Kalev nimi muudetudkes kaotas autoavariis vasaku jala.\nKalev kannab reieproteesi, mille põlvepuksid võivad olla ära kulunud. Või vajab amort kuskil vahetamist või on hakanud hülss hõõruma. Praegu töötab Andrei Nikolajev näiteks selle nimel, et tellida Kalevile niisugune jalg, mida ei peaks jalaköndiga järele lohistama, vaid mis astumise ajal survet tundes viskab end ise järgmiseks sammuks ette.\nKaleviga juhtus autoõnnetus 13 aastat tagasi. Oli aasta lõpp, tee pime ja märg ning tuiskas. Kalev jõudis roolis istuvale kaaslasele öelda, et kuule, mis sa kihutad, sa ei näe ju üldse midagi Rohkem Kalev ei mäleta. Kui ta kaksteist päeva hiljem haiglas silmad lahti lõi, tuli hakata seedima fakti, et jalga enam ei ole.\nTeadlased tõdevad teema kokkuvõtteks: aastakümneid valitsenud mõtteviis, et iga spordiala jaoks on kindel kehatüüp, hakkab Bolti abil murenema. Seega tulevikus võib selliseid süsteemi mittesobivaid näiteid esile kerkida teistelgi aladel.\nFoto: reuters Jamaica imesprinteri Usain Bolti uskumatud maailmarekordid panevad ka välismaa teadlased kukalt kratsima. Kambakesi on siiski suudetud välja pakkuda mitu põhjust, miks üks mees kiirendab Ferrarina Žigulide ja Moskvitšide võidusõidus. Uuringute põhjal on paljudel jõu ja võimsuse alade sportlasel olemas see geen, mis võimaldab kehal toota spetsiifilisi, muu hulgas ka sprintimisel abiks olevaid lihasvalke. Ja üksnes selle kiirusegeeni olemasolu ei tähenda midagi.\nJa kes teab — võib-olla näeme kunagi olümpiamängude sprindifinaalis ka sentimeetrist latti? Tuleks jälgida, et ei joostaks liiga pöia peal varvastel ega liigselt täistallal üle kanna.\nMaandumisel pannakse jalg maha küllalt keha masskeskme projektsiooni lähedal 20—40 cm kaugusele maapinnal. Maandumine toimub põlvest veidi kõverdatud jalale ja hetkeks langeb keharaskus tervele tallale.\nSel hetkel võime öelda, et tugijalal lasub ligi kolmekordne keharaskus — füüsika teeb siin oma töö.\nVeidi põlvest kõverdatud jalg aitab pehmendada lööki jala kokkupuutel maapinnaga ja vähendab selle pidurdavat mõju maandumisel. Liialt suur kõverdus põlveliigesest jala mahaasetamise momendil põhjustab keha masskeskme liiga suure langemise, mis raskendab oluliselt äratõukeliigutust ja mille tulemusel aeglustub jooksutempo.\nHea tehnika puhul on äratõukefaasile iseloomulik optimaalse jõukuluga ning optimaalse nurga all sooritatud äratõuge, mil sirutuvad peaaegu kõik jala liigesed eriti põlveliigeska keskmaadistantsidel.\nPikematel distantsidel maratonijooks äratõukefaasis põlveliiges täielikult ei sirutu, joostakse kergelt üle kõvera jala.


Kahni juubelikontserdil tuleb esmaettekandele uudisteos “Saaremaa” - Maakond - Saarte Hääl\nSolistina astub kontserdil üles Brett Douglas Deubner. FOTO: Erakogu\nNädalavahetusel Kuressaares ja Tallinnas Louis Kahnile pühendatud kontsertkavaga publiku ette astuv Läänesaarte kammerorkester esitab muu hulgas ka ameerika helilooja Victor Kioulaphidese spetsiaalselt selle kava jaoks kirjutatud teose “Saaremaa”.\nTeos on inspireeritud Kioulaphidese koostööst Läänesaarte kammerorkestriga 2018. aastal, kui Kuressaares toodi lavale helilooja kammerooper “Ocean Dream”. Kioulaphidese kõrval saab kuulata veel nelja ameerika helilooja töid, solistina astub üles Brett Douglas Deubner USA-st vioolal, dirigeerib Edoardo Narbona.\nKontserdil esitatavad tekstid on valitud koostöös Louis Kahni Eesti ühinguga. Oktoobris ilmub ühingu kirjastatuna Kahni õpilase mälestusraamat oma õpetajast. Kontserdil kuuleb Ott Aardami esituses sellest raamatust lõike, kus Kahn kirjeldab oma suhet muusikaga ning loomisprotsessi filosoofiat ja seoseid mõlemas kunstivormis.\nPühapäevasest kontserdist Tallinna Mustpeade majas tehakse videosalvestus, millest valmib Louis Kahni loomingut tutvustav lühike video. Video avaldatakse festivali Kahn120 raames.\nEesti Kahni ühingu juhatuse liige Ott Rätsep ütles, et Läänesaarte kammer-\norkestriga on ühingul nii sisust, nimest kui ka päritolust tulenevalt väga suur ühisosa. “Näen seda tuleviku pärmina, mis ühel päeval aitab saarele Kahni keskusel kerkida,” lausus ta.\nRätsep märkis ka, et projekti huvitavaks aspektiks on Läänemere-Vahemere elav lüli maestro Narbona isikus. “Lennart Meri teadis hästi, et need kaks kultuuriruumi polegi teineteisest väga kaugel. Oma esimese Euroopa ringreisiga tõestas seda 1928. aastal ka Louis Kahn, kui ta külastas nii Saaremaad kui ka Itaaliat,” rääkis Rätsep ja lisas, et toonasest imelisest reisist kuuleb juba lähemalt 15. oktoobril Kuressaare raekojas, kui vastava ettekandega esineb Kahni õpilane ja tunnustatud arhitekt Per Olaf Fjeld.\nKAHN 120 kontserdid\n11. septembril kell 19 Saaremaa gümnaasiumi avatud auditooriumis.\n12. septembril kell 17 Tallinna Filharmoonia Mustpeade majas.\nKAVAS: William Quincy Porter (1897–1966), Stanley Grill (1953), Philip Glass (1937), Max Wolpert (1993) ja Victor Kioulaphides (1961) – “Saaremaa”, fantasy for viola and strings (2021, maailma esmaettekanne).\nMulle tundub, et liiga tihti kaldume otsima Kahni saarel, mitte aga saart Kahnis. Kuid Kahn-müstiku mõistmisel on juhtlõngaks justnimelt saar Kahnis.\nKahn tavatses end ise tutvustada sõnadega: ma sündisin saarel, kus asub loss… Lühike lause, mis ütleb palju. Filmitegijast poeg Nathaniel Kahn on selle isa tähendusliku lause oma kuulsasse filmi “Minu arhitekt” tundlikult põiminud. Sestap on loomulik, et huvi Kahni saare vastu aina kasvab. Tunnetame seda oma ühingus otseselt, nii tagasisidest Kahn 120 programmipartneritelt Itaaliast USA-ni kui ka isiklike kontaktide näol.\nKahn muutis arusaama arhitektuurist oma erakordse massi-, valguse- ja struktuurikasutusega. Lisaks erakordne materjalitunnetus, mille hulka kuulub kindlasti ka vesi. Neid elemente, mis rikastatud Kahni erilise “saarelisusega”, aitab tihti sõnadest paremini mõista muusika. Arhitektuuri ja muusika kohtumine ja põimumine on Kahni isiku ja loomingu puhul loomulik. Ka Kahni ühing on moodustatud silmas pidades seda põhimõtet – ühingu nõukogus esindab muusikat Kristjan Järvi.Ott Rätsep\nEesti Kahni Ühing


Fashion Horoskoopid - mida osta starigns | EE.rickylefilm.com\nOleme teamed yoox.com leida sobivaim garderoob jaoks! Selle kuu Tähtkuju on Kaalud.\nLogi kuu: Kaalud\nSa oled rahvahulga pleaser kui tegemist riided ja sel sügisel / talvel, seelik on oluline osa oma garderoob. A-line on tagasi kättemaks ja uus lavale on uisutaja seelik, mis me ennustavad teil natuke lõbus.\nTäpsemat Neitsi Fashion Horoskoobid ja muu star märke, külastada yoox.com\nHaider Ackermann Kott\nMSGM Mini seelik\nBrock Turner ahvatleb tema seksuaalset rünnakut


Võrrelge ja broneeri Interislander pileteid Picton ja Wellington -le koos AFerryga!\nAFerry saate võrrelda ja broneerida Interislander pileteid kiiresti ja lihtsalt. Interislander kasutab parvlaevateenuseid Eestis Uus-Meremaa. Ettevõte on tuntud kõrgetasemelise teeninduse ja laevastiku kaasaegsete mugavate laevade. AFerry pakub alati suurepäraseid pakkumisi Interislander jaoks ja võimaldab teil võrrelda hindu, kellaajaid ja marsruute, et leida teile parima purjetamise võimalus. Kasuta AFerry, et kiiresti võrrelda Interislander marsruute ja sealt tagasi Picton ja Wellington. Mõned Interislander marsruudid on võrreldavad teiste parvlaevateenuste ettevõtetega, mistõttu saate otsingutulemuste korral näha ka tulemusi Bluebridge et aidata teil saada parimat pakkumist ja reisida teie plaanidele kõige sobivamal ajal.\nVt allpool viimaseid Interislander hinnad ja praamide kellaajad.


EESTIMAA PÄEVIK - ESTONIAN BLOG: PUUPÜSTI TÄIS!\nKui isegi käivituks tasuta linnatransport, siis on selge, et head nahka siit ei tule. Seda juhul kui mõeldakse nii.\nKui teerulliga sõita, pole ehk eeltööd vaja teha? Nii sõidab Savisaare teerull sohu...\nBuss on mõeldud reisijate veoks. Kas on otstarbekas sellel päev otsa seista lasta küsitluse korraldamiseks? Kui vastajaid on 500 ringis, kas seda poleks võinud teha kuskil ruumis? Reisijaid oleks päeva jooksul selles bussis olnud tunduvalt rohkem!?\nPostitaja: EESTIMAA BLOGI kell 12:03\npirtsu 21. märts 2012 12:19\nMa ei poolda tasuta söitu ühistranspordis, kuna riik mötleb siis lihtrahvale uue maksu välja mille pealt sisse nöuda-nii see süsteem meil tavaliselt on ju vöi kuidas??!!\nEESTIMAA BLOGI 21. märts 2012 14:19\nNatuke teisiti. Nagu öeldakse, tasuta lõunaid ei ole ja kuskilt peaks see raha tulema. Kuid tingimata ei pea see olema nendesamade sõitjate arvelt. Võib tõsta parkimistasu, võib ka tööandjatel makse tõsta. Siiani ju neid pigem poutatakse ja sõnades tihti lubatud töötajaid toetada või kompenseerita töölesõidukulusid... Mõned kuskil saavadki kuluhüvitist ju!\nUsun, et õigem oleks pileteid siiski müüa, kuid oluliselt odavamalt. Kui üksik- ja kuupilet oleks poole odavam!?? Eriti oluline see perede jaoks ja ehk mõni jätaks ka jänesena sõitmise? Lisaks parandada sõiduplaane ja pikendada liine, tagada parkimisvõimalused linna piiril jne. vÕiks parimal juhul poole rohkem sõitjaid vedada. Ja eks mingil moel võiks ka automaks olemas olla, tegelikult see ju kõik oleks vaid kütuse kokkuhoiu nimel ja investeering tulevikku.\npirtsu 21. märts 2012 19:03\nMa ise mötlesin siin sama et pilet odavamaks-sest kuupilet mittepealinlasele 23sentidega ja pealinnlasele 18euri-ainult vahet tegemine ja täiega sissekasseerimine käib inimeste arvelt!!! Paljudel vaestel peredel ei jää kuus sellist summat ülegi mitte! Tulevikus pidi trammiliin lasnamäele ka ulatuma hakkama-tahaks näha seda nalja:D:D\nMeil viiakse 4miljonilisi küsitlusi hoopis läbi- saaks selle ju kuskil vajalikumas kohas kasutada kes töeliselt abi vajavad!!??\npirtsu 21. märts 2012 19:14\nJust rääkis uudistes et kiipkaart tuleb ühistranspordis kasutusele-kes kaarti läbi ei löö ega tuvasta see siis peab ostma pileti-millal siis meie riik hakkab arenema normaalsuse tasemele???\nEESTIMAA BLOGI 21. märts 2012 19:18\nMillal? Siis kui asju otsustatakse mõistuse, mitte poliitilise profiidi tasemel!\nTee sa Riigikogus või mujal nii hea ettepanek kui tahad, asi ei lähe läbi kui sa oled valel poolel.\nAga vaatasin just sama uudist.\nEESTIMAA BLOGI 21. märts 2012 19:22\nMuide, aastaid tagasi alustati "Pargi ja sõida" süsteemiga, tegelikult pole selles vallas peaaegu midagi suudetud ära teha.\nPalju paremini tegelevad sellega Edelaraudtee ja nüüd, peale teema tõstatamist ka Eesti Raudtee.\nTallinna linn on siiani kõikide ühistransporditeemaliste ettepanekute puhul mu pikalt saatnud. Eks seegi näitab suhtumist.


: Viited saidi lehed või postitused\nViited saidi lehed või postitused\nMul on äärelinna talude veebisait, mille tegin WordPressiga. See on tegelikult lihtsalt lõbu pärast, kuid ma tahan selle üles ehitada parimaid tavasid silmas pidades, juhul kui ma kunagi tahan sellega rohkem teha. Siiani olen kirjutanud artikleid "kuidas" ja "värskendada", mis mõlemad sobivad postitustena. Samuti olen kirjutanud postituste pidamise ja kasvatamise juhendeid, kuid tegelikult on see sisu ajatu. Kas ma peaksin enne küülikuaugust liiga kaugele jõudmist sellist sisu lehtedena tegema? Karta on, et lõpuks võiks mul olla sadu neid lehti, kas see on probleem?\nSiin on 2 asja:\nWP-lehtede ja postituste osas ei ole paremusjärjestuse küsimus mingit probleemi. Nii kaua kui teil on rikkalikku sisu, peaks kumbki olema hea.\n2. Veebisaidi struktuur:\nPages vs Post võib kuuluda teie veebisaidi kavandamise ja tulevase kaalutluse alla. Üldiseks mõistmiseks on lehed üldiselt mõeldud veebisaidi lehele ja postitused ajaveebi jaoks.\nMärge: Samuti on hea, kui teil on vähem kui rikkaliku ja hea sisuga lehti, selle asemel, et teil oleks 100 lehekülge väikeseid lehti.\nKas ma peaksin enne küülikuaugust liiga kaugele jõudmist sellist sisu lehtedena tegema?\nPole tegelikult nii tähtis, kui püsite sellega järjekindel. Isiklikult teeksin sellest sisust kohandatud postitüübi ja see võimaldaks kohandatud taksonoomiatel paremini navigeerimis- ja SEO-probleemidega toime tulla, kuid see pole vajalik.\nKarta on, et lõpuks võiks mul olla sadu neid lehti, kas see on probleem?\nEi. Jällegi, kui olete järjekindel oma kasutatava sisukonteineri osas, pole lehtedel postituste kasutamisest kasu ega karistust.\nArtiklid / postitused, millel on lingid alati mainekatele põllumajanduse ülikooli ressurssidele, ei saa kahjustada. Proovige peamiste ressursidokumentide jaoks Google'i otsingut [site: .edu filetype: pdf etc terms jne] ja tehke sealt tööd liikluse suunamiseks / kutsete / tellimustega integreerimiseks. Lisaks sellele on mitmed turupõllumehed / aednikud, kellega olen rääkinud, teatanud, et tulud on talupuhkuse / haridus-, meelelahutus- / tegevusala / turismiüritustest lähedased või paremad kui tegelikud põllutoodangu müügid - nende eeliseks on kuupäevad / kellaajad ja seega alati värske tulevane sisu. CMS-i platvormide abil saavad kohandatud sisuvormid ja filtrid / loend muuta sündmuste kalender lihtsaks.


Valitsuse liikmed arutasid COVID-19 teise laine õppetunde – Pealinn.ee\nValitsuse liikmed arutasid COVID-19 teise laine õppetunde (1)\nValitsus jätkas kabinetinõupidamisel nädala eest alustatud arutelu COVID-19 teise laine õppetundide üle ning sai ülevaate nende rakendamise tegevustest, et olla paremini valmis koroonaviiruse järgmiseks laineks, vahendas BNS.\nKoroonaviiruse kriisi paremaks juhtimiseks pidasid valitsuse liikmed vajalikuks luua riigikantselei juurde juhtimisstruktuuri, mis hakkab koostöös valitsusasutustega strateegiliselt juhtima COVID-19 olukorda, planeerima ja koordineerima rakendatavaid meetmeid ja riigiülese prognoosi koostamist, hindama meetmete mõjusid, valmistama ette valitsuse õigusakte ja andma neile siduvaid tõlgendusi ning planeerima ja ellu viima kommunikatsiooni.\nHaridus- ja teadusministeerium jätkab kriisist väljumise kava ja sügiseks valmistumise tegevuste elluviimist. Valdkonnale suunatud tegevused hõlmavad muu hulgas nii ventilatsiooni ja õhu kvaliteedi parandamise toetamise meetmete planeerimist, kooliperede vaktsineerimise korraldamist, teadusuuringute jätkamist kui ka kooliaasta alguse juhendite ettevalmistamist. Samuti valmistatakse ette seadusemuudatust, mis reguleeriks distantsõpet ja eksamikorralduse küsimusi.\nOluliseks peetakse ka vaimse tervise toetamist. Sotsiaalministeerium koostab septembri lõpuks eksperdiarvamuse ja tegevuskava, et leevendada koroonakriisi vaimse tervise mõjusid.\nÕppetundide hulgas toodi esile ka ettevõtjatele suunatud toetusmeetmete disain. Suve lõpuks vaatab majandus- ja kommunikatsiooniministeerium koostöös Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse ja valdkondlike liitudega läbi senised tingimused ning valmistab septembri keskpaigaks ette ettevõtjatele mõeldud toetusmeetmete kirjeldused.\nÜrituste, teenuste ja tegevuste avatuna hoidmiseks jätkatakse EL-i digitõendi ja antigeeni kiirtestide kasutusvõimaluste arendamist. Ministeeriumide koostöös tuleb leida neile paindlikud kasutusvõimalused, et inimesed saaksid ohutult tegevustes osaleda ja teenuseid kasutada.\nSamuti jätkub töö vaktsiinide soetamise, vaktsineerimise ja testimise korraldamise, sekveneerimise, uuringute ning nakatunute ja lähikontaktsete isolatsiooniga tegelemise ja järelevalvega. Jätkuvad ka COVID-19 meetmete järelevalve, avaliku korra tagamise ja piirikontrolli tegevused. Samuti hoitakse töös koroonakriisi puhkedes käivitatud kriisiinfotelefon 1247.\n9. juuli 2021 20:26\nBill Gates'i arvamus.https://www.youtube.com/watch?v=Grv1RJkdyqI


Teet Kallase kaasteeliste galerii - Uudised - Kultuur\nTeet Kallase kaasteeliste galerii\n30. juuni 2014, 15:35\nTeet Kallas portreteerib raamatus «Mälestused. II. Inimesed» kolmekümmend kultuuritegelast ning niiviisi ühtlasi kolmekümne esimest – iseend. Fotol koos Mats Traadiga.\nTeet Kallase uuest raamatust leiab Uno Lahe, Lennart Meri, Andres Vanapa, Sass Suumani jpt värvikad portreed.\nVoldemar Panso kirjutas 1970ndatel raamatu «Portreed minus ja minu ümber». Olen seda toonud üliõpilastele näiteks kirjanduslikest portreedest par excellence. Eks loetagu üle seal avaldatud portreelugu Mikk Mikiverist – mõjub korraga eestkõne ja psühholoogilise vinjetina. Hugo Lauri kohta kirjutatu kannab alapealkirja «akvarellportree».\nTeet Kallase 30 portreed tema «Mälestuste» II köites jagunevad samuti vinjettideks, akvarellideks, saržideks, aga ka erinevatest piltidest koosnevateks kompositsioonideks, nagu seda on üks raamatu mahukaim tekst, «Kakskümmend seitse hetke Mati Undiga». Viimane, muide, lõpeb puändiga: lugu kirjutades, 2006 – Undi surmast saab aasta – ilmub Kallase suvila akna taha Laulasmaal kollane kass (!). Nii saavad kokku «vaimude tund» ja «öös on asju».\nLugu Undist võib niisiis võtta ka novellina. Paljud tekstid on aga tõukunud järelehüüetest kolleegidele. Teisisõnu, aluseks on olnud nekroloog, millest hargnevad Kallase mälestused kokkupuudetest lahkunuga. Mõistetavalt on need siis kirjutatud stiilis «surnutest räägitakse vaid head». Või loobutakse üldse hinnangust, kui seda ei taheta esitada negatiivse märgiga. Näiteks on ta kirjutanud Uno Lahe surma puhul kirjanike liidu nekroloogi «põhja» ehk alusteksti. Ta tegi selle ära, aga ütles noorematele kolleegidele, et nemad pangu lõpulaused, sest tema on «hinnanguteks liiga nõutu».\nKallas on kolleegide portreteerijana üldse mõistataval või mõista püüdval seisukohal. Sellest tulenevad Kallase arutlustes n-ö tagasivõtted, küsimused, miks üks või teine talitas oma elus just nii, nagu ta talitas.\nKallase portreed on suurelt jaolt ka vested: autor on kogu aeg kohal, elades läbi oma suhetes portreteeritavaga ette tulnud olukordi. Kallase portreed on kindlasti ka portreed temast endast. Empaatia ja tänulikkus saadab paljusid portreid. Paul Kuusbergi puhul on see lausa pealkirjaks tõstetud, põhjus avatakse tekstis. Aga loetagu ka Kallase südamlikku mälestuslugu tema kunstnikust vennast, Olimar Kallasest.\nVärvikad tegelased (juba mainitud Laht, aga ka Lennart Meri, Andres Vanapa, Sass Suuman) pälvivad värvikama kirjelduse. Mitmete puhul põimub elu- ja loomingulugu (Endel Tennov, Raimond Kaugver) tervikkujundiks. Kirjandusloolastel on ühe või teise ajastu kokkukirjutamisel mõndagi ammutada Teet Kallase galeriist. Ühtekokku on siin esindatud 30 inimest, paljud praegusele lugejaskonnale eksootilised varjud minevikust.\nAsjata ei nimeta Kallas raamatu eessõnas portreteeritavaid tegelasteks ja kaasteelisteks. Viimastele on Jaan Kross pühendanud postuumselt ilmunud raamatu «Kallid kaasteelised II» (2008, esimene köide ilmus 2003). Kallase sõnamaaling Krossist («roostevaba töötahtega Tallinna vaim») kõrgub tema galeriis sama monumentaalsusega nagu klassik eluajalgi.\nTeet Kallase galeriis ringi liikudes tabasin end ühtäkki mõttelt, et portreteeritavate elusaatuste ning nende loomingu kaudu avaneb ühtlasi Teet Kallase autoportree: uudishimulik, töökas ja abivalmis, mõõdukalt salliv, õiglase meelega, aga ka mees, kes tõmbab ligi igasuguseid lugusid, satub nende keerisesse, et seejärel need tagasi anda oma lugejaskonnale, mängulise fantaasia või absurdiga vürtsitatult.\nJa igal juhul, mõnuga jutustatud.\n«Mälestused II. Inimesed»


AARE TOOL: Kindel linn ja varjupaik mittekohtade keskel\nOn juba kord nii, et mõned mõisted tunduvad seda hägusemad, mida rohkem nendega kokku puutud. Üks selliseid on „klassikaline muusika“. Võiks väita, et klassikalise alla liigitub see osa muusikast, mis oli, on ja jääb. See definitsioon kõlab hästi (kui laenata muusika-aasta hüüdlauset), kuid on siiski veidi plakatlik ja liigpidulik. Pealegi ollakse üha vähem ühel meelel selles, milliseks kujuneb nn jääva muusika tulevik. Ehk on tõe jälil hoopis laulusalm: „mis oli, see on läinud, mis tuleb, alles ees“. Lõpumeeleolu ja nägemus kultuurilisest interreegnumist kogub tuult tiibadesse. On kujunenud isegi eripärane kirjandusliik – nimetagem seda klassikalise muusika eshatoloogiaks –, kus spekuleeritakse helikunsti võimaliku allakäigu ja lõpu üle.\nTÕNIS PARKSEPP: Kirjanike palkadest, sõbramehe poolest\nLoovisikute palgaküsimuse taustal tasub ehk kõigepealt meenutada Johnny B. Isotamme luuletust „Luuletamine on raske töö“. Ühtedele on kunsti või kirjanduse tegemine raske töö, teiste meelest üsna kerge, kolmandad peavad seda lõbusaks ja neljandad hoopis ropuks. Tagatipuks leidub veel hulk neid, kes ei pea seda üldse tööks. Eks arvamusi ole igasuguseid ja neid lõpuni lepitada pole võimalik ega tarvilikki, olulisem on aduda selle põlise vaidluspunkti tagamaid, et otsustada, kuidas oleks kõige parem eesti kultuuri edendada.\nKirjaniku- ja kunstnikupalgast mitme nurga alt\nAARNE RUBEN: Mida ütleb kirjandusklassika tänapäevale?\nKui noored inimesed teaksid Oskar Lutsu suhtefinesse, jääks palju viinaklaase kummutamata ja palju kurje silmuseid sõlmimata.\nJärgnev on ülevaade sellest, mida on eesti kirjandusklassikal öelda inimtüüpidele eri olukordades.\nÜLO MATTHEUS: Surnud mehe õpetused elavaile\nKunagi varem pole olnud nii suurt vabadust vabaneda oma sidemetest, ülesannetest, kohustustest, vahetada elukaaslast ja sattuda seega ohtu leida end üksiku ja äraeksinuna.\nDavid Servan-Schreiber, tuntud psühhoterapeut ja publitsist, on juba meie hulgast lahkunud. Nõnda on juhtunud õige paljude autoritega, kellest on jäänud vaid raamatud. Mõnel neist on klassiku oreool, teine on jäädavalt unustatud. Servan-Schreiberiga on lood veidi isemoodi. Ta on õige mitme populaarse raamatu autor, kes õpetab, kuidas tulla toime raske haigusega, kuidas sellest toibuda ja ellu jääda. Servan-Schreiberi soov inimesi õpetada on tulnud tõdemusest, et tervendamiseks ei piisa ainuüksi operatiivsest ravist ja tablettidest, vaid paranemiseks on vaja ka vaimset tuge\nMARGUS OTT: Õpetlastest\nMind ajendas kirjutama eeskätt tunne, et on vaja põhjendada humanitaarteaduste vajalikkust ning selgitada teadmise dialoogilisust. Alustama peab kaugemalt ning küsima, milleks ülepea on vaja haridust ja õpetlastegevust.\nGREGORY A. PETSKO: Kunst ja teadus\nFirenzes Santa Croce kirikus asub kohe sissepääsust vasakul Galileo Galilei haud. Katoliku kiriku poolt ketserina süüdi mõistetuna ja sunnitud lahti ütlema oma teaduslikust järeldusest, et Maa tiirleb ümber Päikese, heideti Galileo 1633 kirikust välja. Kirikule omase kiirusega ennistati Galileo õigused 1992. aastal, mis – olen selles kindel – tõi talle kergendust. Firenzelased toovad seniajani tema hauale värskeid lilli.\nJaak Jõerüüt mõtiskleb pausi ja punkti teemal\nAnne Erm tutvus Hiina jazziga\nPärjatud pärand 2015\nIngrid Ruudi intervjueerib arhitekti ja arhitektuuriteadlast Kenneth Framptonit\nReet Varblane intervjueerib Tartu kõrgema kunstikooli rektorit Vallo Nuusti\nMagdeburgi Mechthildi „Jumaluse voogav valgus“, Meister Eckharti „Eristamise kõned“\nBondi-film „Spectre “\nTõnu Kõrvitsa „Lageda laulud“, „Jaan Õun 70“ ja „EElista EEstimaist“\nKaur Riismaa romaanid „Pühamägi“ ja „Pimeda mehe aiad“\nToomas Raudami „Tüdruk, kes läks lõhki“\nÜliõpilasseltsi Veljesto koguteos „Mõtteid valminud intelligentsist“\nVene teatri „Valged ööd“ ja Variuse „Unustatud primadonna“ ning „Suurem kui saatus“\nNäitused „Vaikus on kuldne. Ilmar Laaban ja eksperimendid helis ning keeles“, Matthias Sildniku ja Edgar Tedresaare „Õnnelik ruum“ ja „Made in Kaliningrad“


Punetiste viirus ei ole kohutav laps, kes oli vaktsineeritud õigeaegselt sellest nakkushaigus. Kui laps ei ole vaktsineeritud ja lõpuks jäi haigeks, kogemus ei ole vajalik. Lastel haiguse üle ilma probleemideta.\nNiisiis, punetiste levib õhus lendlevate piiskade. Viirus tungib hingamisteede limaskesta ja levib üle kogu keha verega. Sageli on nakkuse tagajärjel pikemaks või tihedas kontaktis haige laps: lihtsaim viis tabada punetiste viiruse lasteaias või koolis, samuti kõikides kinnistes ruumides.\nSümptomid punetiste lastel\nEsialgu punetiste kergesti segi ajada nohu. Me helbed veidi kehatemperatuuri tõus kuni 37-37, 5 ° C kasv zadnesheynye ja kuklaluu lümfisõlmed. 1-2 päeva pärast lapse lööve ilmub kahvaturoosa värvusega. Esiteks laigud võivad tekkida näol, siis väga kiiresti (mõne tunni jooksul) levida üle kogu keha. Nad on eriti arvukalt ilmuvad tuharad, selg, extensor pinnad käed ja jalad. See lööve - Peamine sümptom punetised. Periood, mil punetiste lööve kestab kaua. Pärast 2-3 päeva laigud kaovad jäljetult.\nKoos lööve lapsel peavalu, nõrkus ja valu lihastes, mis on ka sümptomid punetiste.\nRavi punetiste puru\nAlates nakkuse haiguspuhangut ulatub 18-21 päeva. Laps on nakkav nädal või kaks enne lööve, samuti mõne päeva pärast kadumist laigud (mõnikord kuni kolm nädalat). See peaks olema sel ajal isoleerida lapse teistest. Nii kõndides ja kohtumine sõbrad edasi lükata.\nRavi punetiste lastel on saada palavikku alandavat ravimid (kui temperatuur on tõesti suur), ja vitamiine.\nKui punetiste ole vaja sunniviisiliselt ette helbed voodi. Liikumist saab kasu ainult lapse, sest kui verevarustus on kiirendatud aktiivsus. Kasutades liiga tugevasti hingamisteede töö, ja see omakorda ennetamise bronhopulmonaalsed komplikatsioone.\nKui punetiste vaja teostada arsti ettekirjutusi - siis laps läheb päris kiire paranemine.\nTäna, punetiste vaktsineerimine viiakse läbi enamikus riikides. Ukraina, see on ka üks vaktsiini kohustuslik. Vaktsiini kasutatakse - elus, nõrgestatud, hästi talutav lastele.\nKuna leetrid on eriti ohtlik naistele asend (raske loote väärarenguid, isegi tema surma) ning vaktsineerimine on sätestatud, et tüdrukud ja naised kes on alla 25 ei ole olnud punetised, ei ole vaktsineeritud või vaktsineerimata üks kord. Pärast vaktsineerimist peaks hoiduma planeeritavat rasedust kolm kuud.


Meeleolukas Seto kuningriik ohtra söögi ja joogiga\nImre Toomeoks, Merca (Merle Jääger), Terje Lillmaa, Sigre Andreson, Piret Torm-Kriis ja Aime Tulp said eelmise ülemsootska Aarne Leima käest kiita Setomaa heaks tehtu eest. Foto: Ülle Harju\nSetomaal Luhamaal peetud 24. Seto kuningriigi päev tõi kokku nii setod lähemalt-kaugemalt kui ka seto kultuuri sõbrad, seto söögi ja joogi austajad ning teised huvilised.\nLisaks Setomaa ülemsootska valimisele – sootskaks saanud Piret Torm-Kriisi kõrval olid kandidaadid Vaino Linnus ja Raivo Ristimägi – valiti ka noorsootska, kelleks sai Võru gümnaasiumi abiturient Annabel Huik. Esimest korda valiti parim seto küla. Võitis Venemaa valduse alla jääv Pööni küla, uue ülemsootska koduküla.\nPeomeeleolus kulgenud kuningriigipäeval ei saadud mööda ka poliitilistest teemadest. Sügisel saab Eesti Vabariigi valduse all asuvast Setomaa osast Seto vald ja poliitsetod valmistuvad juba valimisteks.\nPraegune Setomaa valdade liidu esimees Margus Timmo ütles kuningriigipäeval Vikerraadiole, et Setomaa valla pooldajad on ühinenud valimisliiduks Ühine Setomaa, kus on inimesi kõikidest valdadest ja kõikidest erakondadest. Tõenäoliselt koonduvad teise valimisliitu n-ö Setomaa-vastased.\nTraditsiooniliselt korraldati ülemsootska auks seto sõjaväe paraad. Kuningriigipäeva lõpetas seto kirmas ehk pidu pillimängu, leelo ja tantsuga.\nSeto kuninga meistrid:\nSõnolinõ – Lii Pedaja\nHandsaajaja – Leo Niido\nPiiragomeistri – Sirje Kruusamäe\nOllõmeistri – Aivar Täpsi\nVeinimeistri – Kristina Remmel\nVägümiis – Keit Kukk\nTaarimeistri – Ain Raal\nSõirategijä – Lii Pedaja\nLeevätegijä – Marje Linnus\nKargusõkargaja – Helju Kosemäe\nKasatskikargaja – Kaspar Kala\nNäpotüümeistri – Sirje Ots\nPillimiis – Toomas Valk\nViimati muudetud: 10/08/2017 09:29:54


Rahvusvaheline reisiportaal avas idufirmale ukse - Paberleht - Tasuline - Pärnu Postimees\nRahvusvaheline reisiportaal avas idufirmale ukse\nAleksander Ganseni ütlusel on Shipitwise’i abil jalgrattaid ühest riigist teise transporditud.\nLäinud nädalal tehti teoks uuenduslikku transporditeenust arendava idufirma Shipitwise üks unistusi: reisimüügi veebiplatvorm Travelport paigaldas oma keskkonda otseühenduse ehk nupu, millega sai Shipitwise’i teenus avalikuks 68 000 reisiagendile. See on pisut üle aasta tagasi nullist alustanud ettevõttele läbimurre.\nFirma juhi Aleksander Ganseni teada ei ole ühelgi teisel Eesti ettevõttel praegu mõnd toodet või teenust Travelporti süsteemiga lingitud. “Me oleme regiooni esimene ettevõte, mis osutus neile huvitavaks ja kasulikuks,” ütles ta.\nGansen selgitas, et reisimise tööstusharus tehakse enamik tehinguid rahvusvaheliste müügisüsteemide kaudu. Tema ütlust mööda on maailmas kolm põhilist müügisüsteemi: suurim neist Amadeus, teine on Galileo, mis kuulub Travelportile, kolmas on Sabre.


Trevino, Faldo ja 1989. aasta Masters - Ajakiri Golf\nUudised 30.11.2019 2 Min lugemine\n1989. aasta Mastersi märksõna võiks olla ilmselt „vihm“. Võiks olla ka 31-aastane Nick Faldo, kes lõi 77, kuid lisas 1987. aasta The Open Championshipi kõrvale teise suurturniirivõidu (ja 200 000 dollarit).\nIlmselt sobib seda iseloomustama ka Lee Trevino. Vähemalt esimest kaht päeva. Keegi polnud rohkem üllatunud kui Trevino, kui ta end avapäeva lõpus 85 mängija seas 67 löögiga esikohalt leidis. „Kui keegi oleks öelnud, et ma löön parema tulemuse kui 76, poleks ma teda uskunud,“ tunnistas Trevino, kes oli 1. detsembril saamas 50 (tänavu täitub tal 80).\nTrevino oli 1988. aastal löönud +20 ja piirdunud kahe päevaga. „Annaks jumal, et nad mind rohkem ei kutsu. Ma ei taha seal olla,“ oli ta siis öelnud. 1984. aasta PGA Championshipi võit aga tähendas, et ta saab mängida viiel järgmisel Mastersil, ja peagi oli kutse taas postis. Masters oli ainuke suurturniir, mille võit tal puudus.\nTrevino võis olla 49, kuid tal oli kolmekuune tütar ja ta juhtis ka pärast teist päeva, kuigi lõi 74. Päeva keskmine oli 76. Tuul tahtis kohvikulaudade kohal kõrguvad päevavarjud üles tõsta. Trevinost sai Mastersi vanim 36 raja liider. Faldo jagas temaga esikohta. Esikümnesse mahtus Tom Watson (72, 73).\nLaupäeva hommikul toksis Trevino aga 10 minutit harjutuslööke ja istus siis maha. „Puhkan veidi,“ teatas ta. Ta lõi seejärel seitsmel esimesel rajal neli bogey’t ja kui äike mängu katkestas, tegi ametnikele naljatades ettepaneku otsast alata. Vihmavarjud (31 dollarit) osteti ära, vihmaülikonnad (60 dollarit) samamoodi. Jäid vaid 300-dollarised kašmiirkampsunid. Võistlus jätkus pärast ligi kahetunnist pausi, kuid pandi pimeduse tõttu uuele pausile. Trevino ronis kaubikusse, et klubimajja sõita, kuid kaubikul lõppes bensiin otsa.


12. august 2014 värskendus Office 2010 õigekirja ja grammatika kontrolli funktsiooni (KB2687502)\nSelles artiklis kirjeldatakse Microsoft Office 2010, mis anti välja 12 August 2014 värskenduse KB2687502. See värskendus sisaldab stabiilsuse ja jõudluse täiustusi.\nSelle värskenduse täiustused\nSee värskendus sisaldab inglise keele sõnastikku leksikaalse täiustusi.\nKui te pole kindel, millist platvormi (32-bitine või 64-bitine) kasutate, lugege teemat . Microsofti tugifailide allalaadimise kohta lisateabe saamiseks klõpsake Microsofti teabebaasi (Knowledge Base) artikli kuvamiseks järgmist artiklinumbrit:\nMicrosoft kontrollis seda pilti viiruste eest, kasutades uusimat viiruste tuvastamise tarkvara, mis oli saadaval kuupäeval, kui failid postitati. Fail on salvestatud täiustatud turbega serverites, mis aitavad ära hoida selle loata muutmist.\nTeabe taaskäivitamine Te ei pea pärast selle värskenduse installimist arvuti taaskäivitama.\nEeltingimusedSelle värskenduse rakendamiseks peab teil olema kas Microsoft Office 2010 hoolduspakett Service Pack 1 (SP1) või hoolduspakett 2 (SP2) installitud. Lisateabe saamiseks klõpsake Microsofti teabebaasi (Knowledge Base) artiklite kuvamiseks järgmisi artiklinumbreid:\nSee värskendus sisaldab faile, mis on loetletud järgmistes tabelites.32-bitProof-en-US. msp-failiteave\n3 214 056\n4 260 352\n5 767 408\n1 293 312\n4 260 864\n5 767 920\nVärskenduste loendis otsige üles ja klõpsake nuppu Värskenda KB2687502 ja seejärel klõpsake nuppu desinstalli.\nVärskenduste loendis otsige üles ja klõpsake nuppu Värskenda KB2687502 ja seejärel klõpsake nuppu Eemalda.\nVärskenduste loendis otsige ja puudutage või klõpsake nuppu Värskenda KB2687502 ja seejärel koputage või klõpsake käsku desinstalli.


KOGEMUSED: kolm Eesti naist ettevõtjatena Euroopas - Sekretar\nAutor: Tööelu.ee • 20. veebruar 2020\nKOGEMUSED: kolm Eesti naist ettevõtjatena Euroopas\nMeile omane paberivaba e-asjaajamine tugitoolist tõusmata tundub olevat enesestmõistetav. Kui mõni veebileht ei toimi, tekib kuri ussiviha. Ent missuguses keskkonnas tegutsevad ettevõtjad teistes riikides? Oma kogemusi vahendavad kolm naist, kes on mituteist aastat elanud välismaal, tegeledes seal ka ettevõtlusega.\nRoberta Einer (27), viie aasta eest Londonis moefirmaga alustanud moedisainer, kes oma luksuslikke kollektsioone esitleb London Fashion Week´il:\n„Mind aitas ettevõtlusega alustada Euroopa Liidu rahastatud British Fashion Council (Briti Moekonsul). Nemad pakuvad abi ja vahendavad mulle sobilikke inimesi, kellelt parima hinnaga teenuseid osta. Tänu sellele organisatsioonile olen tundnud end olevat heas positsioonis, sest ärijuhtimist pole ma kunagi õppinud. Seetõttu ei oleks ka teadnud, kust otsast alustada.\nPalgal on mul alaliselt neli töötajat, aga moenädala lähenedes on neid kolm korda rohkem. Lisaks ostan teenuseid erinevatelt ettevõtetelt nagu tehased, müügi- ja pressiagentuur ning pressi showroom, kuhu tuleb iga kuu teatud summa maksta.\nMaksuametile edastan ma maksuinfot iga kolme kuu tagant. On võimalus oma ärimudelile kõige mugavamat varianti valida: teed seda iga kuu, kolme kuu tagant või korra aastas. Kui ettevõttes midagi jääb kahe silma vahele, siis nad võtavad ühendust ja küsivad üle. Alati saab kõike täpsustada, loomulikult kirja teel. Asjaajamine on aeglane – näiteks saadan maksuametile oma maksuinfo. Kui nemad peavad mulle maksma, siis võtab see aega 7-8 kuud, sest vahepeal saadetakse mitmeid kirju, millal nad saavad raamatupidamist kontrollima tulla jne. Kõik käib teotempos.\nMaksuamet saadab omakorda ise asjade kohta erinevaid kirju, et nad on mu dokumendid kätte saanud vms. Mul on maksuameti kirjade jaoks oma kast, sest meilitsi keegi ühendust ei võta, isegi, kui nad soovivad kohtuda. Kaks korda nädalas avan kirju, tegelen nendega ja saadan raamatupidajale. Kogu asjaajamine toimub posti teel.\nMingit e-majandust ei ole. Kõik on paberkandjal. Kui maksuamet tuleb iga paari aasta tagant ettevõtet kontrollima, siis kulub neil minu juures päevi.\nSama puudutab panka: kui erakliendid maksavad mulle arveid, siis pank saadab alati paberil kirja, et keegi on mulle teatud summa tasunud. Mul on igavene paks kaust paberkandjal infot. Kui ma ise tahan pangas midagi muuta, siis pean kas kohale minema (kokkusaamine peab olema eelnevalt kokku lepitud) või saan rääkida telefonitsi, aga neti kaudu midagi ajada on võimatu. Kolmeteistkümne aasta jooksul Inglismaal olen selle pika ja aeglase süsteemiga ära harjunud, teistsugust kogemust mul ei ole. Eestis olles tunnen end nagu noor pensionär, kes peab e-asjajamise oskusi õppima.“\nRiina Ilves (57), asutas üheksa aasta eest oma puhastusteenindusfirma Helsingis, olles pea sama palju aastaid olnud sealsamas ka palgatöötaja:\n„Kui Soomes ettevõtte registreerid ja paar instantsi läbi käid, siis hakkab kõik jooksma. Alguses on natuke pusimist, aga seejärel läheb lepase reega.\nMaksuametisse minnes ei teki stressi, nad seletavad lahkelt. Kui oled alles Soome läinud, siis teatud telefoninumbritele helistades saad tasuta infot või broneerida endale aja, et teada saada, mis on su õigused ja kohustused. Olen käinud korra konsultatsioonil, sest olin midagi jätnud teadmatusest tuludeklaratsiooni märkimata. Seitse aastat tagantjärele võib seda parandada. Tegin avalduse, et maksuamet vaataks mu paberid üle ja nemad aitasid.\nKui oled maksuametile alla viie euro võlgu, siis saabub teade ja hakkab jooksma viivis. Ametnikud on viisakad, aga pead ise olema väga punktuaalne.\nMinu eest ajab maksuametiga asju raamatupidaja, vaid oma tulumaksu maksan neile ise. Info saabub postiga, saan ära märkida kuupäevad, mil mu tulumaks maha arvestatakse.\nMaksan tulumaksu kolm korda aastas, teatada tuleb oma arvatav palk. Seejärel saadetakse koju kiri, palju pead aasta jooksul selle pealt makse maksma. Kui näed, et summa läheb üle, siis helistad või saadad neile kirja, kui palju su sissetulek tõusis. Seejärel saadavad nad sulle info, milline on viimasena makstava tulumaksu summa või saabub järgmisel aastal koju teade, palju neile võlgu oled, mis peab olema 1. märtsiks makstud. Teenindus on sõbralik, ametnikud viisakamad ega haugu su peale. Soomes saad asju ajada nii elektrooniliselt kui paberil, aga Eestis paberkandjal võimalust pole.“\nMarge Pill (40+), ettevõtja Hispaanias, kes on Hispaanias elanud viisteist aastat ja pühendunud mitmele valdkonnale:\n„Kui ma 2004. aastal Hispaaniasse kolisin, siis jätkasin seal Eestis registreeritud ettevõttega Spain24, mis tegutseb edukalt tänaseni. Tegelen puhkusemajutuse organiseerimise ja kinnisvara ostu-müügiga Hispaania lõunarannikul. 2018. aastal asutasin uue ettevõtte ― kvaliteetsete ja kaasaegsete kaubamärkidega sisustuspoe Fiore Studio Y Décor turismipiirkonnas Malagas. Selle idee elluviimiseks kasutasin võimalust võtta end töötuna arvele, sest Euroopa Liidu rahalisel toel pakutakse personaalset nõustamist, koolitusi ja erinevaid töötubasid. Minu kui välismaalase vastu oldi sealjuures väga vastutulelikud ja abivalmid: anti nõu, kuidas koostada äriplaan, teha vajalikud toimingud maksuametis, käivitada ettevõte jms. Soovi korral aidatakse taotleda alustavale ettevõttele laenu, mida on välismaalasel tunduvalt keerulisem saada kui kohalikul.\nAsjaajamine pole Eestiga võrreldav. Bürokraatiat on palju. Arusaamad ja toimingud, mis eestlastele võivad tunduda elementaarse ja iseenesestmõistetavana, Hispaanias tihti ei kehti.\nAsutades osaühingu, tuleb tasuda igakuist juhatuse liikmemaksu ca 350 eurot kuus, mis on ettevõtte omanikule kohustuslik. Lisaks peab muidugi maksma igakuiselt töötasult tulumaksu. Eestiga võrreldes on Hispaanias maksud kõrgemad.\nAruannete esitamiseks olen palganud raamatupidaja ehk assesoria, kes vastavalt seadusele kvartaalselt vajalikke pabereid edastab. Internetikasutus on Hispaanias endiselt lapsekingades, enamike toimingute tegemiseks tuleb vastavasse asutusse ise kohale minna.“\nSeega ― soovides meie naabritest pisut kaugemates Euroopa Liidu riikides ettevõtlusega tegeleda, tuleb lisaks kirjatarvikutele hankida mugavad jalanõud ja varuda hulga kannatust, et ajada joonde asju, milleks meil on vaja vaid netiühendust.\nEurostati hiljuti avaldatud värskeima uuringu kohaselt (vt allolev tabel), mis hõlmab 2018. aastat, ilmneb võrdlusena, kuivõrd palju inimesed ametiasutustega neti teel oma ametiasju ajavad.


Miks mu kasv on peatunud? | Endokrinoloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nMiks mu kasv on peatunud? 25.10.12 / Endokrinoloogia\nOlen 14aastane tüdruk ja olen 165 cm pikk. Kuigi ma kasvan iga kuu cm või paar ei ole ma kaks viimast kuud üldse kasvanud. Isa on mul 183 cm ja ema 172 cm pikk. Kas ma jäängi sellise pikkuse juurde nagu ma olen? Ma ei suitseta, toitun tervislikult ja liigun normaalselt.\nTõenäoliselt tuleb kasvu siiski veidi veel juurde, kuid oma emast Te tõenäoliselt pikemaks ei kasva. Kasvamine ongi tõenäoliselt aeglustumas. Suure tõenäosusega on Teil juba menstruatsioonid ja suguhormoonide taseme tõusu mõjul hakkavad toruluude kasvutsoonid sulguma. Tegelikult kulgeb kõik normipäraselt ja muretsemiseks pole põhjust. 14-aastase tütarlapse kohta on Teil pikkuskasvu piisavalt.\nEi saa mina aru tänapäeva noortest! 184cm on 16-aastase noormehe jaoks täiesti normaalne kasv (küll veidi üle keskmise, kuid siiski). Miks ometi soovite kasvamist piirata? Olete vaevalt 1cm ...


Kas See On Psoriaatiline Artriit Või Podagra? Valu liigeste ime tahendab\nMida teha kui liigesed kuunarnukis haiget\nValu liigeste ime tahendab, 15 haigust, mida arstid sageli ära ei tunne - Tervis\nErinevalt osteoartriidist põhjustab reumatoidartriit liigeste valulikkust ja turset ning võib esineda igas vanuses. Vahel piisab diagnoosi panekuks juba günekoloogilisest läbivaatusest, kuid teistel juhtudel peab tegema ultraheliuuringud või laparoskoopia. Endometrioos Paljud täiesti terved naised kogevad menstruatsiooni ajal valu ja ebamugavustunnet, seega pole ime, et endometrioos on sageli valediagnoositud. Põletikuline soolehaigus Peamiselt on kaks põletikulist soolehaigust: haavandiline koliit ja Chroni tõbi. Valus olevad inimesed on oma valu tõttu sageli depressioonis ning depressioonis inimesed kogevad kehva emotsionaalse tervise tõttu sageli füüsilist valu ja sümptomeid. Neuroloog peab suutma välistada teised võimalused ning määrata õige diagnoosi.\nÄrge lükake abi saamist edasi Artriidi valud võivad teie meeleolu pärssida. Pole ime - raske on lõuga üleval hoida, kui liigesed valutavad, tuikavad, on kuumad ja valust kanged. Veelgi enam, valu võib peatada paljud tegevused, mis pakuvad teile rõõmu: te ei soovi trenni teha, te ei saa välja tulla ja sõprade ja perega lõbutseda - te ei pruugi isegi kõige lihtsamat teha asju maja ümber või hoolitsege põhivajaduste eest, kui teie liigesed tõesti teile probleeme tekitavad.\nMõned jagatud sümptomid\nSeetõttu kogevad nii paljud inimesed artriidi tagajärjel depressiooni ja muid vaimse tervise probleeme ning miks on oluline hoolitseda nii oma emotsionaalse tervise kui ka füüsilise heaolu eest.\nMeele-keha seos artriidi korral Valu ja depressioon käivad käsikäes ning suhe võib ennast toita.\nValus olevad inimesed on oma valu tõttu sageli depressioonis ning depressioonis inimesed kogevad kehva emotsionaalse tervise tõttu sageli füüsilist valu ja sümptomeid.\nArtriidihaigete depressiooni määr erineb artriidi tüübist.\nKas see on psoriaatiline artriit või podagra?\nArtroosiga inimeste jaoks võib depressioon olla tavaline. Inimestel, kes ootavad liigese asendamist, on üldine depressioonimäär umbes 12 protsenti, selgub ajakirjas Arthritis tehtud ühest uuringust.\nKui võtate aspiriini väikestes annustes või teil on psoriaas, võib teie veri sisaldada täiendavat kusihapet, isegi kui teil pole podagrat. Selle asemel võib arst teie liigesest vedelikku tõmmata ja testida seda uraadikristallide suhtes. Kui nad on kohal, on teil tõenäoliselt podagra.\nVõimalik on nii psoriaatiline artriit kui ka podagra. Kui teil on juba diagnoositud psoriaatiline artriit, kuid teil on järsku tugevat valu ühes liigeses, eriti suure varba osas, rääkige oma arstiga podagra testimisest.\nKey Takeaways Kas see on psoriaatiline artriit või podagra? Nagu psoriaatiline artriit, põhjustab ka podagrana tuntud põletikuline haigus valulikke, paistes liigeseid. Kuid kahel haigusel on erinevad põhjused - ja mis veelgi olulisem - erinev ravi. Artriidile spetsialiseerunud arst, keda nimetatakse reumatoloogiks, aitab teil õige diagnoosi saada.\nKui teie haigus on progresseerunud, võib röntgenikiirgus aidata arstil tuvastada teie valu põhjuse. Psoriaatilise artriidiga, kuid mitte teist tüüpi artriidiga inimeste puhul võivad luude otsad terava otsa kuluda.\nPiret Laksonreporter Sageli peab läbima palju uuringuid enne, kui arst diagnoosi paneb.\nKolmkümmend ja liigesed valutavad! - Tervis Pluss\nKui koeral on artriit Osteoartriit on lemmikloomadel enimlevinud liigesehaigus.\nArtroosi ravi vangist\nKuunarliidete pehmete kudede haigus\nEsimese kraadi ravi artroos\nÄrge lükake abi saamist edasi Artriidi valud võivad teie meeleolu pärssida.\nKui koeral on artriit - Ajakiri Lemmik\nSeda nimetatakse "pliiats karikas" fenomeniks. Lülisamba valu osutab ka podagra või mõne muu seisundi asemel psoriaatilisele artriidile.\nRavi leevendab valu Nagu enamiku artriidiliikide puhul, pole ka podagra ega psoriaatiline artriit raviks. Kuid ravimid ja muud ravimeetodid võivad valu leevendada, sümptomeid leevendada ja kordumist edasi lükata.\nKoera osteoartriidi puhul on esimesed silmatorkavad tunnused tema jäikus ja ärrituvus, eriti kui tavaliselt pole need loomale iseloomulikud. Koer võib hammustada oma liigeseid, tal võib pärast lebamist olla raske tõusta ning võib jääda mulje, et loom on kaotanud igasuguse huvi jalutuskäikude vastu.\nMeele-keha seos artriidi korral\nTavaliselt kasutatakse osteoartriidi ravimisel mittesteroidseid põletikuvastaseid aineid MSPVA ning enamasti määratakse need ravimid loomale kogu eluks. Kuid need ravimid ei lahenda probleemi — üksnes summutavad valu.\nHaige liigesed tootlemine salvidega\nÄrritatud soole sündroom Mõnda haigusseisundit on keeruline diagnoosida, sest selleks puuduvad reaalsed vahendid. Nii on ka ärritatud soole sündroomi puhul, kus arstid kasutavad n-ö välistamise meetodit ehk välistavad kõik teised võimalikud variandid. Ärritatud soole sündroomi korral on iseloomulikud soolestiku töö häired ilma kindlakstehtava konkreetse haiguseta. Soole ärritussündroomi diagnoosimiseks peaksid sümptomid esinema vähemalt kolm päeva kuus viimase kolme kuu jooksul.\nTsöliaakia Tsöliaakia on gluteeni mürgisest toimest põhjustatud pikaajaline soolepõletik.\nKolmkümmend ja liigesed valutavad!\nSelle ümber on aga väga palju segadust. Päris õigeks diagnoosimiseks kulub keskmiselt kümme aastat. Teoorias peaks tsöliaakia all kannatavatel inimestel tekkima seedeprobleemid, kui nad söövad gluteeni sisaldavaid toiduaineid, nagu nisu, oder, rukis, lisaks peaksid kaasnema kõhulahtisus ja kaalulangus.\nErinevad liigesvalu teed\nEnim esineb see noortel naistel. Luupuse korral tekib näole punetav liblikakujuline lööve ning naha päikesetalumatus, lisaks võib esineda juuste väljalangemist, liigeste valu ja -turset, labakäte ja -jalgade külmetamist, peavalu, suu limaskesta haavandeid, hingamisraskusid, mäluhäireid.\nGonorröa See sugulisel teel leviv haigus ei mõjuta mitte vaid suguelundeid, vaid võib saada hukatuslikuks ka liigestele.\nValu uhise harjaga\nLiideste poletik erinevates kohtades\nPidev valu kuunarnuki liigestes\nPerioodiline valu liigestes ja lihastes\nNaiste liigeste ravi\nGels ja kreemid liigeste ulevaateid\nValutab poidla peal mida teha\nMiks haiget teede liigeste\nTableti liigeste ravi\nArtrosi harja kaed ja selle ravi


U22:Eellased tekkisid aafrikas - Univisioon\nU22:Eellased tekkisid aafrikas\nInimese eellased tekkisid ja arenesid Aafrikas\nAafrika oli esimene maa, kus hakkasid arenema ja kasvama inimese eellased. Nad elasid seal umbes kuus miljonit aastat. Selle aja sees ei ole 3,4 miljoni aasta jooksul leitud mitte ühtegi leiutist või kunstitaiest.\nKuid siis järsku peale seda müstilist perioodi on leitud maast kive, mis oli lõigatud teravaks. See on praeguse aja kõige varasem teadaolev leiutis, mida hominiidid kasutasid 1,6 miljonit aastat.\nUmbes viie miljoni aasta jooksul on Maal elanud väga erinevaid inimese ja ahvide vahevorme. Nendest esimesed olid loomulikult rohkem ahvide sarnased kui inimeste moodi ja nende erinevaid liike nimetatakse australopiteekideks. Sõna „australopiteek“ tuleb ladina ja kreeka keelest ( mis on „ladinapärastatud“ ) ja see tähendab lõunapoolseid ahve.\nAustralopiteegid olidki inimese ürgsed ahvitaolised eellased, kes olid üsna lühikest kasvu ja kes juba kõndisid kahel jalal. Australopiteegid elasid osaliselt veel koos esimeste inimestega umbes 4,5 – 1,1 miljonit aastat tagasi.\nEsimesed inimesed ilmusid välja juba umbes kaks miljonit aastat tagasi ja neid esimesi inimesi nimetatakse Homo-deks. Näiteks Homo habilis ja tema lähisugulane Homo rudolfensis. „Osav inimene“ ehk Homo habilis oli esimeste inimeste seas esimene tööriistavalmistaja ja sõi ka osaliselt liha. Homo habilise luud olid üsna haprad, aju oli australopiteekidest palju suurem, kolju ja hambad sarnanesid üha enam tänapäeva inimese omaga.\n„Püstist inimest“ nimetatakse Homo erectuseks, kes oli siis vastupidiselt australopiteekidele pikka kasvu, pikajalgne ja kitsaste puusadega. Homo erectuse keha ehitus sarnanes veelgi enam tänapäevase inimese keha ehitusega. Homo erectus ilmus välja pärast Homo habilist. Homo erectus kohastus väga hästi just soojas kliimas elamiseks. Ta oli sihvakas, palja, sileda ja tumeda nahaga inimeselaadne elusolend, kes võis olla kuni 190 cm pikkune. Sellised olendid elasid Maal umbes 1,8 – 0,3 miljonit aastat tagasi.\nHomo erectused olid ühed esimesed rändurid ja maadevallutajad Aafrikas, Aasias ja Euroopas. Tänapäeva inimesele omane keel ja kõne aga nendel puudusid.\n„Arukat inimest“ nimetatakse aga Homo sapiensiks, kes siis muistsel ajal hargnes Neanderthali inimeseks, Aasia varajaseks nüüdisaegseks inimeseks, Homo sapiens sapiensiks ehk tänapäeva inimeseks ning Heidelbergi inimeseks. Homo sapiensi vanuseks peetakse umbes 500 000 aastat.\nHomo sapiens on ainus ürgsete inimahvide liik või vahevorm, kes on tänapäevani säilinud meie endi näol. Homo sapiensidel suurenes ajumaht veelgi, käitumine muutus paindlikumaks, osati teha tuld ja valmistada tööriistu, söödi palju liha. Välja arenesid ka nende ühiskonna, kultuuri ja sotsiaalsed suhted. Kõik need asjaolud võimaldasid neil märksa paremini kohaneda planeet Maa tujuka kliima muutustega ja raskema elu standartidega.\nLevinud arvamuse järgi on tänapäeva inimene põlvnenud just Homo sapiensist, kes siis rändasid välja Aafrikast umbes 100 000 aastat tagasi. Homo sapiensil arenes välja keel ja kõne ning omas teistest inimeste eellastest suuremat teadvust. Intellektid, kes kasutavad sümboleid, võtavad maailmas üha enam võimust.\nUmbes 30 000 aastat tagasi jäi Homo sapiens Maal ainsaks inimolendiks. See õnnestus neil seetõttu, et nad võtsid tarvidusele tehnoloogia ja lõid kultuuri. Nad harisid põlde ja neil ilmnesid välja väga keerulised sotsiaalsed suhted. Kohanemisvõime oli Homo sapiensidel väga hästi välja arenenud.\nMärksõnad: eellased, aafrika, primaadid, ahvid, homo sapiens.


iPhone 11 – Tehnilised andmed – Apple (EE)\nMust, roheline, kollane, lilla, (PRODUCT)RED , valge\nMõõtmed ja kaal2\nLiquid Retina HD-ekraan\n6,1-tolline (diagonaal) Multi‑Touch- ja IPS-tehnoloogiaga täislaiuses LCD-ekraan\nEraldusvõime: 1792 x 828 pikslit, 326 pikslit tolli kohta\niPhone 11 kumerate servadega ekraani ümbritsevad kaunid ümarad nurgad. Tavalise ristkülikuna mõõtes on ekraani diagonaal 6,06 tolli (tegelik kuvatav ala on väiksem).\n12MP ülilainurk- ja lainurkobjektiiviga topeltkaamera\n2× optiline vähendus\nOptiline pildistabilisaator (Lainurk)\nViieelemendiline objektiiv (ülilainurk); kuueelemendiline objektiiv (lainurk)\nDeep Fusion (lainurk)\nUue põlvkonna Smart HDR fotodele\n1080p HD-video salvestamine 25, 30 või 60 kaadrit sekundis\nLaiem dünaamiline vahemik videote jaoks, kuni 60 kaadrit sekundis\nOptiline pildistabilisaator video jaoks (lainurk)\n8MP fotode pildistamine 4K-video salvestamise ajal\nGigabitklassi LTE koos 2×2 MIMO ja LAA-ga4\nUltra Widebandi kiip ruumiteadlikkuse jaoks5\nFaceTime'i videokõned mobiilsidevõrgu või WiFi kaudu\nToetab tehnoloogiaid Dolby Vision, HDR10 ja HLG\nKuni 4K HDR AirPlay peegeldus ning foto- ja videoväljund Apple TV-sse (2. põlvkond või uuem) või AirPlay 2 toega nutitelerisse\nVideo peegeldamine ja videoväljundi tugi: kuni 1080p Lightning-liidese ja digitaalse AV-adapteriga ning Lightning-liidese ja VGA-adapteriga (adapterid on müügil eraldi)7\nKuni 50% laadimine 30 minutiga9 20-vatise või võimsama adapteriga (müügil eraldi)\nJuhtmevaba laadimine (töötab Qi-laadijatega10)\niOS on maailma kõige isiklikum ja turvalisem mobiilne opsüsteem, mis sisaldab võimsaid funktsioone ning on loodud kaitsma sinu privaatsust.\nHõlbustusfunktsioonid aitavad erivajadustega inimestel kasutada uue iPhone'i võimalusi parimal viisil. Nägemist, kuulmist, liikumist ja õppimist toetavad sissehitatud funktsioonid võimaldavad kasutada maailma kõige isiklikumat seadet parimal moel.\nBack Tap (tagaküljepuudutus)\nPages, Numbers, Keynote, iMovie, GarageBand ja Clips on eelinstallitud.\niPhone 11 ei ühildu olemasolevate mikro-SIM kaartidega.\nWindows 7 või uuem, kasutades rakendust iTunes 12.10.10 või uuemat (tasuta alla laaditav veebilehelt itunes.com/ee/download)\ninglise (Austraalia, Kanada, India, Singapur, Ühendkuningriik, USA), hiina – lihtsustatud (käsitsikiri, pinyin QWERTY, 10 klahviga pinyin, shuangpin, stroke), hiina – traditsiooniline (cangjie, käsitsikiri, pinyin QWERTY, 10 klahviga pinyin, shuangpin, stroke, sucheng, zhuyin), prantsuse (Belgia, Kanada, Prantsusmaa, Šveits), saksa (Austria, Saksamaa, Šveits), itaalia, jaapani (kana, romaji), korea (kaks komplekti, 10 klahviga), hispaania (Ladina-Ameerika, Mehhiko, Hispaania), albaania, araabia (ühiskirjakeel, najdi), armeenia, assami, aserbaidžaani, bengali, valgevene, bodo, bulgaaria, birma, kantoni – traditsiooniline (cangjie, käsitsikiri, stroke, sucheng), katalaani, tšerokii, horvaadi, tšehhi, taani, maldiivi, dogri, hollandi, emodži, eesti, fääri, filipiini, soome, flaami, gruusia, kreeka, gudžarati, havai, heebrea, hindi (devanaagari, ladina, transliteratsioon), ungari, islandi, indoneesia, iiri gaeli, kannada, kašmiiri (araabia, devanaagari), kasahhi, khmeeri, konkani (devanaagari), kurdi (araabia, ladina), kirgiisi, lao, läti, leedu, makedoonia, maithili (bengali), malai (araabia, ladina), malajalami, malta, manipuri (bengali, meitei (manipuri) kiri), maoori, marathi, mongoli, nepali, norra (bokmål, nynorsk), oria, puštu, pärsia, pärsia (Afganistan), poola, portugali (Brasiilia, Portugal), pandžabi, rumeenia, vene, sanskriti, santali (devanaagari, Santali kiri), serbia (kirillitsa, ladina), sindhi (araabia, devanaagari), singali, slovaki, sloveeni, suahiili, rootsi, tadžiki, tamili (anjal, tamili 99), telugu, tai, tiibeti, tonga, türgi, türkmeeni, ukraina, urdu, uiguuri, usbeki (araabia, kirillitsa, ladina), vietnami, kõmri\nAutomaatkorrektuuriga QuickType-klaviatuuri toetatud keeled\nMitmekeelse sisestusega QuickType-klaviatuuri toetatud keeled\nKontekstipõhiste soovitustega QuickType-klaviatuuri toetatud keeled\naraabia – inglise, hiina (lihtsustatud) – inglise, hiina (traditsiooniline) – inglise, hollandi – inglise, prantsuse – inglise, prantsuse – saksa, saksa – inglise, hindi – inglise, indoneesia – inglise, itaalia – inglise, jaapani – inglise, jaapani – hiina (lihtsustatud), korea – inglise, poola – inglise, portugali – inglise, vene – inglise, hispaania – inglise, tai – inglise, vietnami – inglise\nAraabia Ühendemiraadid, Austraalia, Austria, Belgia, Brasiilia, Bulgaaria, Eesti, Fääri saared, Georgia, Gröönimaa, Guernsey, Hiina (Mandri-Hiina),13 Hispaania, Holland, Hongkong, Horvaatia, Iirimaa, Island, Itaalia, Jaapan, Jersey, Kanada, Kasahstan, Kreeka, Küpros, Leedu, Liechtenstein, Luksemburg, Läti, Macau, Malta, Man, Montenegro, Norra, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, San Marino, Saudi-Araabia, Serbia, Singapur, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Šveits, Taani, Taiwan, Tšehhi Vabariik, Ukraina, Ungari, USA, Uus-Meremaa, Valgevene, Vatikan, Ühendkuningriik\niPhone opsüsteemiga iOS 15\nKeskkonnamõjude vähendamiseks on iPhone 11 ehitatud järgmiste omadustega.14\nTaptic Engine'is sisalduvad haruldased muldmetallid on taaskasutatud 100% ulatuses15\nEmaplaadi joodis on 100% taaskasutatud tinast\nMitmetes komponentides on kasutatud vähemalt 35% ulatuses taaskasutatud plasti\nTäidab akulaadimissüsteemidele kehtestatud Ameerika Ühendriikide energeetikaministeeriumi nõudeid16\nNutikam keemiline koostis17\nApple’i programm Zero Waste aitab tarnijatel vältida jäätmete suunamist prügilasse\nKõik lõpptoote kokkupanijad on Apple’i toodete tootmisel minemas 100% ulatuses üle taastuvenergiale\niPhone 11 on pritsme-, vee- ja tolmukindel. Kontrollitud laboritingimustes toimunud testi tulemusena on sellele vastavalt IEC standardile 60529 antud hinnang IP68 (kuni 2 meetri sügavusel kuni 30 minutit). Pritsme-, vee- ja tolmukindlus pole püsivad omadused ja need võivad tavalise kulumise käigus väheneda. Ära lae märga iPhone'i. Puhastamis- ja kuivatamisjuhiseid vaata kasutusjuhendist. Garantii ei hõlma vedelikest põhjustatud kahju.\nVajalik on andmesidepakett. LTE Advanced, LTE-, VoLTE- ja WiFi-kõned on saadaval valitud turgudel kindlate teenusepakkujate kaudu. Kiirused põhinevad teoreetilisel läbilaskevõimel ning võivad olenevalt tingimustest ja teenusepakkujast varieeruda. LTE toe kohta saad lisateavet teenusepakkujalt ja veebilehelt apple.com/iphone/cellular.\nÜlilairibatehnoloogia saadavus erineb piirkonniti.\nAinult Standard Dynamic Range (SDR) videosisu.\n2019. aasta augustis Apple’i korraldatud testimisel kasutati iPhone 11, iPhone 11 Pro ja iPhone 11 Pro Maxi katsemudeleid ja -tarkvara ning tarvikuna Apple USB‑C toiteadaptereid (18 W mudel A1720, 29 W mudel A1540, 30 W mudel A1882, 61 W mudel A1947 ja 87 W mudel A1719). Kiirlaadimise testimisel kasutati tühja akuga iPhone'i mudeleid. Aku laadimisaeg sõltub keskkonnateguritest. Tegelikud tulemused võivad varieeruda.\nMandri-Hiinas saab Safaris Apple Pay veebiversiooni kasutada üksnes ühilduvate iPhone’i ja iPadi mudelite korral, kus töötab iOS 11.2 või uuem opsüsteem.\nTaptic Engine sisaldab ligikaudu 25% kõigist tootes kasutatud haruldastest muldmetallidest.\nTõhusus põhineb akulaadijatele kehtestatud Ameerika Ühendriikide energeetikaministeeriumi energiasäästustandarditel.\n* iPhone'i mudeli numbri tuvastamiseks vaata veebilehte https://support.apple.com/et-ee/HT3939. LTE toe kohta küsi lisateavet teenusepakkujalt ja vaata veebilehte apple.com/iphone/cellular. Mobiilsidetehnoloogia tugi põhineb CDMA- või GSM-võrkude jaoks mõeldud iPhone'i mudeli numbril ja konfiguratsioonil.


XVI SEMIOOTIKA SÜGISKOOL – Semiootika sügiskool\nXVI SEMIOOTIKA SÜGISKOOL\nXVI Semiootika Sügiskool pealkirjaga „Peitumus/Nähtumus” toimub 14.–15. novembril 2015 Mammaste tervisespordikeskuses Põlva külje all.\nSügiskooli pealkiri „Peitumus/Nähtumus“ viitab visuaalse maailma tähendusloomele kultuuris. Mis on see, mida me fotodes näeme? Milline maailm peitub visuaalse maailma taga, kuidas see maailm ennast loob?\nSel aastal on sügiskool pühendatud Prantsuse semiootiku Roland Barthes’i 100. sünniaastapäevale. Kirjandusteoreetik ja semiootik R. Barthes (12. nov 1915 – 25. märts 1980) uskus, et foto on jäljend konkreetsest objektist ning lahutamatult seotud reaalsusega. Foto kirjeldab seda, mis on olnud.\nSügiskool seob omavahel fotograafia, Barthes´i metodoloogilised otsingud, online-kultuuri tähistamispraktikad ja selle visuaalsuse ning fotograafia töötoa. Töötuba tutvustab 19. sajandi ambrotüübi* ja dagerrotüübi* valmistamise etappe, mis viivad meid tagasi fotograafia sünni juurde.\n* Ambrotüüp on märgkolloodiummenetluse teel saadud nõrgalt alasäritatud negatiivkujutis klaasil, mis näib mustale taustale (must kangas, paber, kartong vms.) asetatuna positiivina: kujutise tihedamad alad on tumedast taustast heledamad.\n* Dagerrotüübid on hõbetatud kujutis vaskplaadist alusel. Dagerrotüüpiat tutvustati Pariisis avalikkusele esimest korda laiemalt 176 aastat tagasi, 19. augustil 1839. aastal. Seda kuupäeva peetakse fotograafia sünnipäevaks.\nVaata ka Roland Barthes’i kohta Wikipediast, lehekülge tema elust ja loomingust ja sünniaastapäevale pühendatud fotojahi lehekülge.\nSügiskool ootab tudengite ettekandeid või fotosid\nSügiskool ootab sinu loovat ettekannet. Kui sind huvitab fotograafia, Barthes ja tema metodoloogilised otsingud, visuaalne maailm või hoopis midagi muud, mis pakitseb hinges — anna endast märku! Ettekande pikkus on maks. 20 minutit.\nVõi kui sul on kogunenud fotosid, mida soovid diginäitusena esitleda, siis anna samuti endast märku. Ettekande või diginäituse soovist kirjuta: egon.erkmann@gmail.com\nXVI Semiootika sügiskool “Peitumus/Nähtumus” toimub 14.–15. novembril Mammaste tervisespordikeskuses Põlva külje all. Sügiskooli pealkiri viitab visuaalse maailma tähendusloomele kultuuris. Mis on see, mida me fotodes näeme? Milline maailm peitub visuaalse maailma taga, kuidas see maailm ennast loob?\nSügiskooli kõnejuht on Silver Rattasepp.\nOsta saab Roland Barthes’i raamatut “Camera lucida: märkmeid fotograafiast” ja sügiskooli meeneid.\n8.45 kogunemine Tartus Vanemuise teatri alumises parklas\n9.00 start Mammaste Tervisespordikeskus poole\n10.00 saabumine, kohvipaus, tervitus\n10.30–10.45 Barthes Vision\n10.45–12.00 Andreas Ventsel ja Mari-Liis Madisson: Viraalse kommunikatsiooni eripäradest\n12.15–13.00 Jaak Kikas: Kui on vari, on valgus\n14.15–15.15 Eva Rein: Fotod auto/biograafilises teoses: teoreetilisi lähtekohti ja analüüsi võimalusi\n15.30–16.45 Tarmo Virves: Robert Cornelius’e autoportree — kõige esimene “selfie”\n16.45–17.00 Virk Endel: Kui pikk on su käsi?\n17.15–18.00 Peeter Laurits: Punktum ja komad\n18.00 –19.00 Hasso Krull: Tule, öö pimedus, võta mind sülle: Barthes, Haneke, Õunpuu\n20.00–21.30 Kuidas ilmub foto? — ambro– ja dagerrotüübi töötuba. Ilmutab Tarmo Virves.\n22.00 meelelahutusprogramm: DJ Martin Oja, Ott Puumeister + saun\n10.30–11.15 Uku Peterson: Camera obscura – fotograafia esmane ilming?\n11.15–12 Tudengite improvisatsioon ja sügiskooli kokkuvõte\n12.30 lahkumine Tartu poole\n* Alati on oht, et miski võib korraldajatest sõltumatult muutuda.\nSügiskool palus igalt esinejalt endlit/selfie’t ning vastata küsimustele. (Küsimuste interpreteerimine jäi vastajale 😉\nJaak Kikas: Kui on vari, on valgus\nJaak Kikas. Selfie.\nFüüsikaprofessor Jaak Kikas on Tartu Ülikooli Füüsika Instituudi direktor. Selle aasta jaanuaris avas professor isikunäituse Tartu galeriis Noorus — “40 pilti”. Portaal Läänlane nimetab septembris Haapsalusse jõudnud näitust “fotomustkunstiks”. “Selgub, et väärikas Tartu ülikooli füüsika instituudi direktor on krutskimees, kes seab oma fotodel fookusesse asjad ja annab neile oma erialaste teadmiste abil üsna ebamaise välimuse.” (Läänlane, 28. sept 2015)\nKui on vari, on valgus\nVari ja tegelikult ka peegeldus (nt veepinnalt) on küllap esimesed “prefotograafilised” ja isegi “prehumaansed” (st ka loomadele omased) kogemused tegelikkuse peegeldumisest (kopeerimisest, multiplitseerimisest) valguse abil.\nVari (varju heitmine) on lihtsaim optikanähtus, ometigi kaugel triviaalsusest, kasvõi sellegi tõttu, et ta tekkeks on vajalik vähemalt kolme objekti olemasolu: valgusallikas, varju heitev keha (eesti keeles sageli ka varjuks kutsutud) ja taust (ekraan), millel varju jälgida.\nAnname põgusa “varjuoptikalise” sissejuhatuse: mis, kuidas ja milliseid varje heidavad, mida ütleb vari varju kohta (oh, see eesti keele mitmetähenduslikkus!). Visandame tee “varjudest koopaseinal” moodsasse fotograafiasse koos mõnede varjuteemaliste ekskurssidega folkloori, kunstkirjanduse ja kaunite kunstide valda.\nEx umbra in solem!\nLähim punkt mu kodusele töölauale, kus taga oli suht neutraalne taust. “Eifeli torni” ei hakanud otsima, haarasin kaamera ja voilà!\n(Jaak Kikas lähtub tehtud selfie’st.) Tähendusevaba foto, ei märgista midagi, mida suvaline pildistatut tundev inimene sealt välja ei loeks (“See on Jaak Kikas ju!”).\nJah — samavõrra kui muugi meeleliselt tajutav objektiivne reaalsus, mille olemasolu ma ei eita, st ma usun, et fotol kujutatud persoon reaalselt eksisteerib.\nMadisson ja Ventsel: Viraalse kommunikatsiooni eripäradest\nAndreas Ventsel ja Mari-Liis Madisson. Selfie.\nMari-Liis Madisson (MA semiootika) on kultuurikommunikatsiooni nooremteadur ja Andreas Ventsel (PhD semiootika) semiootika vanemteadur. Mõlemad peavad loenguid Tartu Ülikoolis, Andreas lisaks veel Tartu Kõrgema Kunstikooli fotofraafia osakonnas. Mari-Liis ja Andreas käsitlevad teemat, millega puutume kokku iga päev: info — olgu see mistahes kujul, ka foto — plahvatuslikku liikumist ja kommunikatsiooni.\nViraalse kommunikatsiooni eripäradest\nÜlemaailmne arvutivõrk on andnud inimestele pretsedenditu võimaluse erinevate info- ja kommunikatsiooniressursside vahel valida ning oma huvidele vastavat tähendus-paketti kokku panna. Ettekandes keskendume nendele muutustele läbi viraalsuse kontseptsiooni.\nViraalne tekst jõuab massideni n-ö digitaalse suusõnalisuse mehhanismide vahendusel, ilma, et seda oluliselt transformeeritaks. Viraalsus eeldab lühikese aja jooksul väga suure auditooriumini jõudmist. Samas ei eelda see auditooriumilt erilist osalemist. Püüame selgitada, millised on viraalse võrgusuhtluse tähendusloomelised eripärad, millistel kultuuridominantidel see tugineb, millised on viraalse teksti erinevad vormid jne.\nPilt on tehtud Tartu Linnamuuseumis ja pildistatud sai seetõttu, et meie ümber oli palju raame.\n(Mari-Liis ja Andreas lähtuvad tehtud selfie‘st.) See sõltub: a) pilt, kus me mõlemad peal oleme, b) meenutus külaskäigust, c) popp ja noortepärane pildistamiskatsetus\n(Mari-Liis ja Andreas lähtuvad tehtud selfie‘st.) Nii ja naa. Eriti tihti me seda virtuaalset albumit, kus pilt sees on, ei lappa. Välja me seda printinud pole. Me oleme seal ja pilt on meie tehtud, see on objektiivsus.\nUku Peterson: Camera obscura – fotograafia esmane ilming?\nUku Peterson. Selfie.\nUku Peterson on Tartu Ülikooli kunstiajaloo magistrant. Uku on fotograafiaga tegelenud enam kui 10 aastat nii töötava fotograafina, katsetava fotoentusiastina kui ka fotoajalugu uuriva kunstiajaloolasena. Tema sügavama huvi on pälvinud fotograafia algusaeg, mille lahutamatu osa on camera obscura — “pimeruum”. Ehitades kodus toa “pimekambriks”, laseb ta valgusel joonistada tänava oma toa seinale. Õigete olude puhul, mis kõik ei sõltu inimesest, on sügiskooligi tulijal lootus astuda camera obscurasse.\nCamera obscura — fotograafia esmane ilming?\nCamera obscura ehk pimekamber on köitnud inimeste meeli juba tuhandeid aastaid. Seda on kasutanud astronoomid päikesevarjutuste vaatamiseks, maalikunstnikud täpsete ülesjoonistuste tegemiseks ning fotograafid piltide fototundlikule materjalile jäädvustamiseks.\nAuk seinas või aknakattel, mis joonistab valgusega pimedasse tuppa pöördkujutise, on oma algideelt sarnane kastile, mille fotopioneerid Nicéphore Niépce ja Louis Daguerre ning Henry Fox Talbot kohandasid fotograafiliste jäädvustuste tegemiseks. Tööriistast, mis võimaldas luua täpsemaid kontuurjooni, on saanud tänapäevase fotograafia peamine sümbol. Optiliselt moonutatud kujutis, mis selles pimekambris tekib, on ääretult huvitav ning paeluv. Tekkinud kujutise vaatamises ja sellega soovitud vaate kadreerimises on alati midagi võluvat, kuid samas ka piiravat. Oma ettekandes proovin seda võlu ja samas ka valu kuulajatega jagada.\nVt lühidalt camera obscura kohta.\nMulle tundus loogiline siduda selfie enda ettekande teemaga ja seetõttu pildistasingi end oma magamistuppa ehitatud camera obscuras.\nFotograafia hakkas mind huvitava kümmekond aastat tagasi fotoentusiastina. Alguses huvitasid mind enam fototehnilised aspektid, aegamööda olen jõudnud keerukamate küsimusteni, milleni on mind suunanud minu töö fotograafina ja fotoajaloo uurimine Tartu Ülikooli kunstiajaloo bakalaureusetudengi ja magistrandina. Fotograafia juures huvitab mind nii selle praktiseerimine kui ka selle erinevate ideeliste ja ajalooliste küsimuste üle juurdlemine.\nFoto ei ole minu arvates kunagi millegi täielik objektiivne jäädvustamine, kuid selles võib olla püüd objektiivse jäädvustamise poole ning seetõttu ka soov teha kõik, et jäädvustus oleks võimalikult objektiivne. Seega võiks mõnd fotograafilist jäädvustust lugeda kindlasti objektiivuse poole püüdlevaks, kuid samas võib foto olla nii teadlikult kui teadmatult subjektiivne.\nEva Rein: Fotod auto/biograafilises teoses\nEva Rein on Tartu Ülikooli anglistika osakonna inglise filoloogia assistent. Tema peamiseks uurimis- ja õpetamisvaldkonnaks on Kanada ingliskeelne kirjandus, kesksemateks teemadeks aga identiteet, mälu ning fotograafia ja kirjanduse seosed. Ettekandes uuritakse, millist rolli ja kuidas täidavad fotod teostes, mis on ühtaegu autobiograafilised ja biograafilised.\nFotod auto/biograafilises teoses: teoreetilisi lähtekohti ja analüüsi võimalusi\nRoland Barthes’i “Camera lucida: märkmeid fotograafiast” on üks teoseid, milles autobiograafiline ja biograafiline impulss on omavahel väga huvitaval ning liigutaval viisil läbi põimunud. Seejuures on raamat palju enamat, kui Barthes’i ja tema ema lood samade kaante vahel. Barthes’i mõtiskelul on fiktsiooni ja eleegia elementidest kantud ilukirjanduslik allhoovus, samas käsitleb see teoreetilises võtmes fotograafiat ühes mõistete formuleerimise ja rakendamisega.\nKõik see teeb “Camera lucidast” žanriliselt põneva teose, mis kutsub uurima selles olevate fotode ja omaeluloolise teksti vahekorda, aga mis inspireerib nägema ja analüüsima autobiograafia, biograafia ja fotograafia suhteid teisteski teostes.\nÜlikooli Kohvikus konverentsi vastuvõtul tehtud mitteametlik foto ei ole küll endel, aga viimase puudumisel sobivast fotost eraldatud näopilt täidab isiku tutvustamise funktsiooni.\n(Eva Rein lähtub saadetud fotost.) Foto kajastab minu erialast tegevust ja toimib ka mäluankruna, tuues meelde sündmuse ja inimesed, kellega koostöös see teoks sai.\n(Eva Rein lähtub saadetud fotost.) Näopildil olev kujutis on referendi suhtes objektiivne, samas on see välja võetud suuremast algupärasest fotost. Nii viitab pilt ka ettekandes käsitletavale referentsiaalsuse küsimusele fotode puhul.\nPeeter Laurits: Punktum ja komad\nPeeter Laurits. Selfie.\nPeeter Laurits on fotograafiat kurjasti ära kasutav kunstnik. Võrumaa Kütioru metsatalust teeb ta mõnikord külastusi teise maailma, mis pole nii müstline ja mütoloogiline, kui tema oma. Ta tuleb, et näidata ja rääkida lugusid metsadest, jõgedest, järvedest, putukatest, seentest… Lauritsa fotolavastustes sulavad kokku aeg ja keskkond, luues müütilise omailma.\nPunktum* ja komad\nMa käsitlen interpunktsiooni fotograafias enda ja teiste loomingu näitel.\n* Punktum (punctum) — Barthes’i käsitluses tähendusi genereeriv üksus, mille töömehhanism on puhtalt subjektiivne.\nPildistasin selle selfie Toomas Kalve kirstus, sest just seal tuli sellise pildi tegemise mõte.\n(Peeter Laurits lähtub tehtud selfie’st.) Minu jaoks tähistab see ühte uut radikaalset etappi minu loomingus, kus negatiivi piinatakse ennem kopeerimist viiel erineval moel.\n(Peeter Laurits lähtub tehtud selfie’st.) Jaa, see foto on just nii objektiivne, kui üks foto olla saab. Ühelgi mu kaameral ei ole olnud keeret ega bajonetti, mille külge subjektiivi keerata.\narmo Virvese jaoks on fotograafia ennekõike isiklik progress. See on ka tehniline protsess, kus foto on sageli jääkprodukt, alahindamata selle olulisust. Fotograafiks Tarmo end ei nimeta. Proletaarlasena on ta veendunud, et isetegemise oskus — käsitöö — ei ole häbiasi. Ja käsitöö, sõna otseses mõttes, ambrotüübi ja dagerrotüübi tegemine ongi. Tarmo räägib fotograafia algusaja pildi ilmumisest ning töötoas saab sellest iga soovija osa.\nSügiskool on pühendatud Roland Barthes’ile ja tema esseele “Helekamber” ehk “Camera lucida”. Mulle tundus, et kõige rohkem sarnaneb helekambrile vannituba, sellepärast tegin pildi seal. Riietasin end nõnda, et võiksin samas kostüümis esineda ka Mammastes. See on minu elu esimene selfie.\nFoto on minu jaoks graafia, valguse kirjutatud kujutis. Barthes’i meelest oli foto maagiline, ja arvan, et see on nii ka tänapäeval, kuigi nüüd on enamasti tegemist tõrjemaagiaga. Tõrjemaagia heaks näiteks on Facebook, kus keegi kunagi ei ole päris oma nägu, või siis pannakse sinna mõttetuid kujutisi, et kurivaime segadusse ajada. Teine hea näide on reisifoto: tundmatusse kohta sattudes teen sellest kõigepealt pildi, et saada ta oma võimusesse.\nSügikooli “pidurdab” kõnejuht Silver Rattasepp\nEsinejate sisse ja väljajuhatamiseks on sügiskooli kõnejuhiks Silver Rattasepp, tautoloog. Võttes arvesse Eesti Keele Instituudi nõuannet, ei kasuta me sõna moderaator*, vaid uudissõna kõnejuht**.\nÜks mu sõber võttis kunagi kokku põhjuse, miks ta ise kunagi pilte ei tee: “See on justkui mäletama sundimine.”\nPedantlikult: mõistagi mitte. Objektiivsuse idee pole mingi suva “vastavus tegelikkusega”, vaid on seotud ennustatavuse ja korratavusega. Seega ilmselgelt sada selfie‘t minust on teaduslikum kui üksainus.\nSee hämar pilt on tehtud DJ Shadow ja Cut Chemisti tuuri Renegades of Rhythm Tallinna kontserdil. Shadow album “Endtroducing” aitas mul 90ndate teisel poolel mõista, mis asi üleüldse on see, mida nimetatakse muusikaks. Kui tegelane, kes mu vormumises niivõrd tähtis oli, materialiseerub, peab pildistima ruumis, milles ta seda tegi.\nSelfie kohta kuuleb ja näeb pidevalt, et tegemist on nartsissismi ilminguga ja seetõttu mingisuguse patoloogia sümptomiga ja nõnda edasi. Hoopis põnevama tõlgenduse annab André Gunthert, kelle jaoks on selfie üheks funktsiooniks objektiivsuse subjektiveerimine — st et objektiivsust sunnitakse mängima indiviidi reeglite järgi. Näiteks: monument, millega koos end pildistan, ei ole enam lihtsalt märk mingist lahingust ega ka lihtsalt mingisse kultuuriruumi kuuluv artefakt — nüüd on ta “omastatud” minu individuaalsesse konteksti. Selles mõttes võiks selfie olla just objektiivsena tajutava lammutamine — perspektiviseerimine (kui lubate nõnda koledat sõna).\nTäpselt ei mäleta, see oli mõned aastad tagasi. Vist oli tarvis dokumendipilti, muidu poleks selfie‘t teinud. Panin statiivi üles ja tegin prooviklõpsud, taust pole muidugi paigas.\nSügiskoolis saab osta raamatut “Camera lucida”\n“Camera lucida” — viiel erineval moel, kuid sama sisuga. Foto: Egon\nTänu EKA Kirjastusele on võimalik sügiskoolis osta eriti soodsa hinnaga äsja ilmunud Roland Barthes’i raamatut “Camera lucida: märkmeid fotograafiast”.\nSügiskoolis ostetud raamatu teeb eriliseks märgistus, mis tuletab raamatu avamisel alati meelde Barthesi 100. sünnipäeva ja sügiskooli. Valida on viie erineva kujundusega raamatu vahel (sisu on kõigil sama! 🙂\nXVI Semiootika Sügiskooli 2015 “Peitumus / Nähtumus” korraldavad Semiootikaüliõpilaste liit Semioon ja Eesti Semiootika Selts.\nSügiskooli korraldustiimi kuuluvad Tartu Ülikooli semiootikaüliõpilased Maris Mägi, Elo Järv, Egon Erkmann ja Martin Teder.\nMaris: Mis on selfie? Peitumus nähtumuses või nähtumus peitumuses?\nElo: Kunagi ütles inBoil kontserdil, et tal on Tartu sees oma Tartuke. Siin on minu Tartuke. Kus müüril istudes tekib eriline tunne, miskipärast. Tähistasin seda tunnet selfiega.\nEgon: Kus siis veel, kui mitte 2015. aasta Eesti kultuurplakatite ees. Selfie.\nMartin: See on minu rahu. See on koht kus ma puhkan. Ka seekord, sõitsin esimest korda vanaisa Žiguliga sinna maakodusse ja otsustasin natuke enne kohale jõudmist selfie teha. Olemas.\nMõtteid ja arvamusi võite jagada meiega:\nKogu Sügiskooli visuaalne identiteet on Egoni loodud.\nÄrge siis järgmise aasta sügiskooli maha magage! 😉


Tartu valimisralli lõppu ilmestab mitu suurt lindilõikamist - Uudised - Tartu Postimees\nKui keegi ütleb, et ta ei tunne ennast tartlasena, kuigi ta siin õpib, on mul tekkinud alati küsimus, et huvitav, mis tal viga on. Mika Keränen, kirjanik\nTartu valimisralli lõppu ilmestab mitu suurt lindilõikamist\n11. oktoober 2017, 7:32\nKaarsilla pidulik avamine möödunud neljapäeval meelitas kohale üle paarisajapealise publiku.\nMöödunud nädala neljapäeval avas Reformierakonda kuuluv linnapea Urmas Klaas pidulikult renoveeritud Kaarsilla, eile peeti peokõnesid vaksaliesisel väljakul, homme avatakse suurejooneliselt renoveeritud turuhoone.\nSellesse loetellu võib lisada veel palju teisi üritusi, mis vahetult valimistele eelnevateks nädalateks linnavalitsuse liikmete nädalakavasse mahutati. Näiteks käis linnapea möödunud esmaspäeval Tartu laste turvakodus, sest seal avati uus mänguväljaku atraktsioon, täpsemalt ronila.\nEelmisel teisipäeval osales Urmas Klaas rahvusarhiivi loodud internetilehe «Tartu 1867» avalikul esitlusel. Möödunud laupäeval oli linnapeal aga piisavalt aega, et käia autorilaulufestivali Lehesaju Muusika avaüritusel.\nNeli aastat tagasi keskerakondlase Meelis Pai eestvõttel Tallinnas mängu toodud hiiglaslikule vahtplastist Ülemiste vanakesele, mis maksis 41 000 eurot, jäävad Tartu tänavused valimiseelsed ettevõtmised nii vaatemängu kui ka maksumuse poolest muidugi alla, ent linlaste tähelepanu on need siiski kõvasti tõmmanud. Seepärast on nii mõneski kuluaarivestluses avaldatud imestust, et tudengite seas populaarse ajaveetmiskohana tuntud Pirogovi platsi uuendustööde lõpptähtaeg jäi valimiste järele ehk oktoobri lõppu.\nPole hea toon\nValimisliidu Tartu Heaks esindajad juhtisid varjatud valimiskampaaniale tähelepanu juba enne Kaarsilla avamist, kui kirjutasid oma veebilehel, et ei pea heaks tooniks kavandada otse valimiste aktiivse eelhääletuse ajale suurejoonelisi lintide lõikamisi.\n«Seni on see olnud rohkem Tallinna ja Keskerakonna pärusmaa, nüüd on aga taunitav komme ka Tartusse jõudnud,» seisis valimisliidu Facebooki seinal. Muu hulgas rõhutati seal, et kõikide lindilõikamistega kaasnevad linlaste rahaga tehtud kulutused, millega reklaamitakse linnavalitsuse liikmeid, kes pole vastava objekti valmimisega üldse vahetult seotud.\nKa valimisliidu Tartu Eest kandidaat ja üks juhtfiguure Tanel Tein ütles, et ta ei saa aru, miks üleüldse avatakse asju, mis on juba olemas. «Kui oleks näiteks Kivisild taastatud, siis seda tasuks lindilõikamisega tähistada, aga kui rekonstrueeritakse ära linlastele oluline asi, siis miks seda uuesti avada,» sõnas ta.\n«Muidugi on tore, kui turuhoone tehakse korda, aga see on ju renoveerimine. Kui ma teen kodus remonti, värvin näiteks seinad ära, siis ma ju ei kutsu inimesi endale külla, et mul on nüüd uus kodu. See on populism ja mulle selline asi ei meeldi,» lisas Tein.\nLinnapea Urmas Klaas ütles poliitiliste konkurentide kriitikale vastates, et Tartu linnas on tähtsaid asju avatud nii enne valimisi ja avatakse ka pärast.\n«Kaarsild on Tartu linna sümbol ja on täiesti arusaadav, et selliste suurte objektide valmimist tähistatakse. Aga minu antud juhtnöör linna avalike suhete osakonnale oli see, et need avamised oleksid tagasihoidlikud, intelligentsed ja Tartule kohased,» väitis Klaas.\nÜhtlasi selgitas linnapea, et avaürituste peamine eesmärk on olnud tänada ehitajaid. Ka väitis ta, et neid objekte, mis sügisel valmis saavad, on tegelikult rohkem, kui neid, mida pidulikult avatakse. «Asjad saavad valmis siis, kui nad saavad. Näiteks uue nädala teisipäeval peetakse Raatuse koolimaja sarikapidu,» tõi Klaas näite.\nMis puudutab aga turuhoone avamist, siis pole Klaasi väitel vahet, kas see avatakse\n15. augustil või 15. oktoobril. «Küll on aga Tartu rahva seisukohalt oluline, et see avatakse esimesel võimalusel, kui tööd on tehtud.»


mai 2022 ⋆ TallinnaKoda\nUue tegevjuhina asus tööle Kadri Palk. Kontaktandmed:e-post: kadri.palk@tallinnakoda.eetel: 655 4161, 52 56 560\nToimus 20.04.2022 kell 11 – 14.30 Tallinna Puuetega Inimeste Koja saalis (Endla 59) ja Zoomis. Osalejaid kokku 30. Projekt: Tallinna puuetega inimeste organisatsioonide huvikaitsevõrgustiku tugevdamine. Projekti rahastab EMP toetuste Aktiivsete Kodanike Fond, mida vahendab Avatud Eesti Fond koostöös Vabaühenduste Liiduga. Ülevaade Helsingi linna Puuetega Inimeste Nõukogu (Vammaisneuosto ) tööst. Soome pealinnas Helsingis on kohaliku omavalitsuse …\nSeminari“ Invapoliitika kujundamine Põhjamaade näitel“ kokkuvõte Read More »\nEesti Pimedate Liit / By kasutaja\nTäna (10.05.2022) avaldati koostöös Lexsoul Dancemachinega kirjeldustõlkega muusikavideod. See on Eestis esmakordne, kus bänd avalikult laeb enda Youtube kanalile üles kirjeldustõlkega muusikavideod. Kirjeldustõlke saavad Lexsoul Dancemachine neli muusikavideot, milleks on “Domingo”, “Carambola Jelly”, “Nu reality” ja “Money”.Kirjeldustõlked koostas Sigrit Vaiksaar, konsulteeris Kai Kunder, salvestas Björn Norralt. Kirjeldustõlked lugesid sisse Lexsoul Dancemachine liikmed Robert Linna, Martin Laksberg, …\nLexsoul Dancemachine aitab pimedatel oma videoid näha Read More »\nKUTSE Treening füüsilise vormi tugevdamiseks ja hoidmiseks. Aeg: 16. mai kell 14.00-15.00 Teeme koos keha tugevdavaid ja vastupidavust tõstvaid harjutusi, mis toetavad samas ka liigeste liikuvust ja paindlikkust. Treeningule on oodatud kõik huvilised. Harjutusi saab kohandada vastavalt erivajadustele. Koht: Tallinna Puuetega Inimeste tegevuskeskuse suur saal (Endla 59). Kõik vajalikud treeningvahendid on kohapeal olemas. Pane selga mugavad riided, võta kaasa …\nTreening füüsilise vormi tugevdamiseks ja hoidmiseks Read More »\nEesti Liikumispuudega Inimeste Liit teatab! Heategevuslik Wings for Life World Run kogub raha, et inimesed ratastoolist välja aidata 8. Mail kell 14 toimub 100% heategevuslik jooks Wings For Life World Run, mis toimub sel aastal läbi äpi ning ka ühisstardiga Tallinnas. Jooksuga kogutakse raha seljaaju vigastuste ravivõimaluste leidmiseks. Jooksuvõistluse algatas Wings for Life fond, mis …\nHeategevuslik Wings for Life World Run kogub raha, et inimesed ratastoolist välja aidata Read More »\nLääne-Virumaa Puhta vee teemapargi ratastoolirajal tähistatakse 21. mai 2022 kell 11-14 rahvusvahelist Kaitsealade päeva ja looduskaitse kuud. Teemapark paikneb 16. sajandil rajatud metsapargis, seal on purustatud kruusa kate (osaliselt betoonkivist pind), lisaks meelteaed ja olemas on invatualett. Vaata rohkem SIIT. Keedame lõkkel teed ja viime läbi loodusretki. Osalemine on TASUTA. Vajalik eelregistreerimine info@metsamoisa.ee e-posti aadressil. Oodatud on kõik ratastooli ja abivahendiga liikujad koos saatjatega. Eraldi on oodatud Ukraina …\n21.05.2022 Puhta vee teemapargis Read More »\nVÄRVILINE MAAILM intellektipuude ja psüühikahäirega inimestele Tähtaeg: 1. oktoober 2022. a. Maailmas meie ümber on palju värve. Mõned teevad meele mustaks, teised kuldavad päeva heledaks. Ootame fotosid, mis näitaksid värve meie ümber, nii otseses kui ülekantud tähenduses. Värviline ja värvikas võib olla nii asi, vaade, sündmus kui ka inimene! Pildistada võib kõike, mis meeldib – …\nVaimupuu fotokonkurss 2022 Read More »\nEesti Sotsiaaltöö Assotsiatsioon koostöös EPRY ja CARe Eesti Kogukonnaga korraldavad 16. mail kell 13.00 – 17.00 veebiseminari “KOGUKONNA TEEMAPÄEV” Teemapäeval toimuvad miniloengud, heade praktikate tutvustamine ja arutelud veebitubades. Uurime taastumise võimalikkust kogukondades ning tutvume põnevate ja inspireerivate kogukonna algatustega meil ja mujal. Teemapäeva I osa: Miniloeng „Kogukond kui taastumise ja heaolu saavutamise paik“ prof Jean …\nKutse osalema veebiseminaril “Kogukonna teemapäev” 16.05.22 Read More »


Hinnakiri | racemarket.net Eesti\nMüüa race sõiduki, osade või seadmete reklaamid. Kasutame lihtsat punkti vastavalt süsteemi, mis võimaldavad kasutada kas lähetamise reklaame või suurendada nende nähtavust koos lisadega (vt allpool).\nTAVALINE REKLAAM: regulaarne reklaam meie poolt tõlgitud 20 keelde ja kuvatakse kõik turud nende keeles vastavalt. Ei lõpe enne, kui reklaamitud kauba müümisel (märgitud, kui müüdud).\nREKLAAMILAIENDID: et tavalise reklaami nähtavamaks, vahel ka teised ja seepärast silmatorkav ostjaid, võite valida kolme Reklaamilaiendid:\n- Highlighted: meelitada rohkem reklaamijale erinevat värvi taustaga ostjaid 7 päeva jooksul kõikidel turgudel.\n- Premium: reklaami saab erineva taustavärvi ja "Premium lindi" peal, samas peamine kasu on see, et reklaam on asetatud oma kategoorias, kus see püsib 7 päeva jooksul lisatasu.\n- Liigu üles: võimalus sobib vanema reklaame, mis võimaldab teil liikuda reklaami tagasi lehele kategooria ja Viimased kuulutused üles Esileht (näiteks, kui te postitatud täna ad). See suvand muutub kättesaadavaks kasutaja Panel 7 päeva pärast seda, kui avaldati ad.\nPõhilised hinnad reklaami kohta\nMootorratas + kartingu kategooriad\nVarustus (va haagised)\nPremium - 7 punktid\nHighlighted - 5 punktid\nLiigu üles - 3 punktid\njaoks 9 EUR\njaoks 18 EUR\njaoks 36 EUR\njaoks 90 EUR\n*Meie kasutajad valivad kõige paremini. Kõik ülaltoodud hinnad sisaldavad käibemaksu.\nReklaamige oma ettevõtet, suurendage oma brändi ulatust, suurendage oma sales!\nPane oma teenused ja tooted otse ees inimest, kes seda vajavad. Amatöör racers maailma parimaid indiviididele ja meeskondadele maailmas:.\nMõned põhjused, miks teie ettevõte saab kasu banner reklaami:\n1. sihtrühmale: jõuda ainult inimesteni, keda soovite oma ettevõtte kohta kuulda.\n2. Erinevad reklaamiasutused: võimalusi vastavalt oma vajadustele (valitud turud, kategooriad, positsioonide...) võimalus erinevate bännerid mobiilsideseadmetes.\n3. Pressiteated: postitus oma firma kohta meie blogis, kus saate reklaami ajal esitada oma pressiteateid.\n4. analytics andmed: klikkide ja näitamiste bännerid, alati saadaval kohandatud URL aadressil.\n5. Bännerite loomine: Meie disaini meeskond teeb sobiva banner reklaami vastavalt teie ideede ja graafika (vajadusel).\nKõige nähtavamad kohad broneeritakse kiiresti, nii et kiirusta ja ...\nKasutajate üle 5 konteeritud reklaame, sobivate lahenduste nii laiendid on täielikult kohandatud ettevõtte graafika ja veebi disain ja lihtne paigaldada, säästa oma aega ja suurendada müüki.\nSaate kõiki oma reklaame kuvada erilehekülge saidil automaatselt sünkroonida, nii, et kui uus reklaam pärast meie turul, see kohe kuvatakse teie veebisaidil. Iga reklaam sisaldab lihtne sotsiaalse jagamise nupud, et potentsiaalsed ostjad võivad seda teistega jagada Facebook, Twitter ja muud sotsiaalse meedia kanalid.\nVõimaldab teil näidata kõiki oma reklaame oma Facebooki lehel eraldi lehel, kus on kõik veebisaidi kuvamise funktsioonid. Pange tähele, et Facebook ei paku mobiilseid vahekaarte, nii et see laiendus on saadaval ainult töölaua versioonis.


RICI kukkus alla 600 punkti - Äripäev\nRICI kukkus alla 600 punkti\nTeisipäevane kommentaar Riia börsi kohta osutus siiski liiga optimistlikuks. RICI ei suutnud eile ülalpool 600 punkti taset püsida ning tegi läbi võimsa 5% languse. Põhjusena mainitigi halvenenud suhteid Venemaaga. Selle tõttu sattusid löögi alla eeskätt firmad, mille turg asub Venemaal. Peale selle oli mitmel kohalikul pangal tegu, et Läti Panga kvartaalsete nõuetega toime tulla ning kiire bilansivuntsimise tagajärjed olid halvad. Unibanka langes 13 santiimi 3,07ni, mootoriketitehas 5 santiimi 0,68ni. Tõusjate hulgas olid aga Staburadze ja Balta.\nLeedu börs oli teisipäeval peaaegu välja surnud. Kauplemissüsteemi käive jäi alla 30 000 dollari ning samuti hinnad jäid praktiliselt muutumatuks. Põhinimekirja pankadega ei kaubeldud, ilma tegid Medienos Plau?as järsu languse ja Birzai Piim tugeva tõusuga. Ilmselt ei ole tänaselt kauplemissessioonilt midagi paremat oodata.\nRTS-süsteemi kauplemiskäive paranes teisipäeval pisut, kuid jäi endiselt väga madalale tasemele ning aktsiate hinnad langesid taas üle protsendi. Ilmselt on selle taga jätkuv poliitiline ebakindlus. Maaklerite arvamused läksid lahku selles suhtes, kas Kirijenko määramine peaministriks või valitsuse moodustamine suudavad turgu oluliselt tõsta. Enamik näib olevat seisukohal, et selline tõus saab olla vaid lühiajaline. Positiivsena nähti siiski seda, et välisinvestorid pole asunud müüma.\nUSA turgudel valitses esmaspäeval närviline õhkkond, sest liikvele on läinud kahtlused võimaliku Föderaalreservi intressimäärade tõusu suhtes. Seda halvemini võeti vastu teade majamüügi rekordist veebruaris, mis on üks inflatsiooni indikaatoritest. Makromajandusuudistele lisandus ka langus välisturgudel. Aktsiahinnad liikusid põhiliselt alla, ehkki kaotused polnud väga suured. Sarnast vaikset langust ennustasid mitmed analüütikud ka kogu nädala teiseks pooleks.


Pealkiri: Coco Walsh Laup Märts 14, 2015 12:00 pm\nMaja: Slytherin, 6. klass\nIseloom: Võõrastele võib Sorro sageli tunduda kalk, külm, endassetõmbunud, ülbe ja liialt kinnine inimene. Enamasti avaneb kõigil siiski võimalus ka natuke loori kergitada, kus all peidab end avatud, rõõmsameelne, hulljulge, hüperaktiivne ning suhtlemisaldis neidis - kuigi üsna minimaalsete sotsiaalsete oskustega oma vanuse kohta. Üldiselt vahelduvad Scar'i tujud 24/7, olles seega üsna ettearvamatud. Ühel hetkel võib ta olla seiklushimuline väike duracellijänku, ning teisalt inimesi endast eemale tõrjuda, hüsteeritseda ning kõik kõigile otse näkku paisata. Ühesõnaga, küllaltki keerulise iseloomuga neidis, kuid temaga läbi saamine pole sellegipoolest sugugi võimatu.\nVälimus: Pikad tumedad juuksed, sinised silmad, keskmist kasvu, sale.\nElulugu: Sigatüükasse tuli 11-aastaselt.


19. juuni 2018 - Läänlane.ee\nBy Ivar Soopan on 19. juuni 2018 Eesti, Kõik uudised, Krimi ja pääste\nPolitsei viib täna Kiili alevis ning Urge ja Kõrvetaguse külades läbi õppuse, kus harjutatakse relvastatud kurjategijate jälitamist ja tabamist. Õppus algab kella 10 ajal Kiili vallamaja esisel platsil. Hiljem liigutakse Raplamaale Urge külas asuva Circle K teenindusjaama kõrvale ning alates pärastlõunast harjutatakse kurjategijate kinnipidamist Raplamaal asuvas Kõrvetaguse külas. “Viime õppuse läbi nii, et häiriksime kohalikke […]\nBy Ivar Soopan on 19. juuni 2018 Kõik uudised, Läänemaa, Sport\nPärnus selgusid TV 10 Olümpiastardi 47. hooaja võitjad. Noorte pea pool sajandit korraldatud mitmevõistluses selgitatakse parimad kergejõustiklased kahes vanuseklassis: kuni 12- ja kuni 14-aastaste noorsportlaste hulgas. Samuti peetakse eraldi arvestust väikeste, kuni 250 õpilasega ja suurte, 251-st enama õpilasega koolide osas. Läänemaalt olid läbi maakondliku eelvooru õiguse finaalis võistlemiseks saanud sportlased Oru koolist ja Ridala põhikoolist, […]


10 asja, millega 5G muudab meie maailma - Ajakiri Director\nPeaminister Jüri Ratas proovib Telia eksperimentaalset ekskavaatorit juhtida virtuaalprillide ja juhtkangiga (Foto: Kaido Einama)\nKõik mobiilioperaatorid on Eestis nüüd oma 5G-võrke demonstreerinud – mõni juba siis, kui veel ühtki standardit viienda põlvkonna jaoks olemas polnud, mõni aga üsna hiljuti esimeste n-ö poolametlike standarditega. Kuid 5G ei tule sellepärast, et meil 4G kiirusest väheks jääks. 5G avab täiesti uue maailma ka teenustele, millest mõnesid kujutame juba praegu ette, suurt osa aga alles hakatakse leiutama, kui tulevikuvõrk saab reaalsuseks. Kirjutab Kaido Einama.\nVaatame, millised võiksid olla need 5G lahendused, mis meile uue võrguga saabuvad. Kõike seda võimaldab 5G omadus ära kasutada erinevaid sagedusi: kaugel maapiirkondades ja raskesti ligipääsetavates kohtades on ka 5G levi, kuid ühenduskiirus on muidugi üsna väike. Linnades aga, kus on suure tihedusega kasutajaid, pakutakse gigabitist suuremaid ühenduskiirusi sekundis ja seal saab lahendada ka eriti tiheda asustusega piirkondade aeglase andmeside probleemid.\n5GAalto ÜlikoolJüri RatasLowLatencyMikko MöttönentehisintellektTeliavirtuaalreaalsus