Dvě a každá jiná a přeci s podobnými osudy… | KOSA NOSTRA zostra aneb NAŠE VĚC zostra ! Prostě Kosa zostra!\n← Jména a příjmení aneb kolik vás je?\nO SRAZECH A PŘILEHLÝCH VĚCECH →\nPři svých toulkách po krajině české, ale také při bádání v oblasti druhé války jsem párkrát narazila na zničené i vysídlené obce. Tyhle dvě v mém článku jsou obě velice známé i když v případě obce Skoky si to mnoho lidí ani neuvědomuje… Je to takový malý postřeh, nápad třeba pro výlet nebo jen tak se zamyslet na tím, že válka i když frontové linie byly vzdáleny stovky kilometrů se dotkla obcí takřka v nitru Čech…\nLidice, obec kterou nemusím snad ani podrobně popisovat. Její osud je znám široké veřejnosti. Měla zmizet z povrchu zemského, z map i z povědomí lidí. Ale přeci se tak nestalo. Přežila zbytek války jen jako holá planina, vedle které po několika letech vyrostla obec nová.\nDoslova na dohled od města Kladna leží obec Lidice. Známá to obec po celém světě svým nešťastným osudem, ale se šťastným konce. První zmínky o obci sahají do 13. století. Starobylá obec, kterou stihl v červnu roku 1942 zlý osud. Po atentátu na říšského protektora Reinharda Heydricha nastalo v celém protektorátu doslova peklo, které vyvrcholilo zničením obce Lidice. Po neopodstatněném udání byla učiněna v červnu 1942 na obec razie převážně německými vojáky a 173 mužů bylo na místě popraveno. Ženy a děti byly přemístěny do budovy Kladenského gymnázia a ani jejich osud nebyl jiný než tragický.\nV roce 1943 již nebylo po obci památky, jen holá planina.\nautor:Peter Stehlík, zdroj Wikimedia.com\nVšechny domy, kostel i hřbitov byli pomocí výbušnin strženy a vypáleny do samých základů. Z vyprávění mé prababičky mi utkvělo v paměti jak popisovala když Lidice hořely. Na obzoru se objevila záře, připomínající zapadající slunce, jenže na opačné straně něž by jste čekali letní západ slunečního kotouče. Nikdo nevěděl co se děje. Krajinou se rozléhalo dunění a hluk, jaký nikdo nepamatoval. Otřesy byli tak silné, že se třásly stažené kovové žaluzie na jejich obchodě vzdáleném od Lidic jistě dobrých 20 kilometrů. Nezbyl jediný dům. Nezbylo nic než vzpomínky. Z celkového počtu 503 obyvatel se vrátilo 143 žen a 17 dětí.\nAutor: Miaow Miaow Zdroj: Wikimedia.com\nMěl to být konec, ale přeci jen to byl začátek. V roce 1947 byl položen základní kámen obce a již v květnu roku 1948 se začalo se stavěním 150 nových domů. Následovala výstavba muzea a památníku, který se stal cílem mnoha tisíců návštěvníků. Do dnes je místem připomínajícím Lidickou tragédii a zmařené lidské životy za války i když velice daleko od bojových front. Na počest obce se několik obcí a měst ve světě přejmenovalo na Lidice, dokonce se jméno stalo i křestním ženským jménem a dodnes je několik stovek nositelek tohoto jména a to převážně v zahraničí. Mnohé možná ani nevědí, že jejich jméno je jménem vypálené malé české vesničky.\nMěla zmizet, měla být pomstou českému národu, měla ukázat sílu okupantů, měla být demonstrací síly, ale nakonec se stala impulzem k vzepření se českého národa a znovu nalezení hrdosti.\nŘeknete si, Panenko Skákavá jak se jen něco takového mohlo stát. Jak mohla zmizet celá vesnice. Jak na ni mohla dopadnout válka jejíž boj se odehrával na vzdálených frontách. Ano!\nSkoky, malá obec nedaleko od Karlových Varů dnes již ani neexistuje v pravém slova smyslu. Uprostřed lesa je dnes zapomenutá obec Skoky, ze které zůstal jen kostel, hřbitov a několik zbytků posledních budov zarostlých mezi stromy a keři. Málo kdo ví, že známé rčení Panenko Skákavá, navazuje na tuto obec a na kostel se zázračným léčivým pramenem Panny Marie Skočné nebo také Panny Marie ve Skoku.\nPrvní zmínky o obci jsou již z 15. století. Lidé a domy přibývali kolem kostela Panny Marie Skočné až na 28 domů o 134 obyvateli kolem roku 1945. Poutní místo kdysi hojně navštěvované pro své léčivé účinky až 40 tisíci poutníky ročně, dnes navštíví možná tak 40 lidí za rok a mnozí z nich jen proto, aby odnesli z kostela ještě to poslední co z něho zbylo. Dokonce se jedni zloději nestyděli ukrást i kostelní báně, přičemž jeden z nich spadl při loupeži z kostelní věže, ale ona pověstná Panenka Skákavá stála při něm a skoro nic se novodobému loupežníkovy nestalo.\nPo druhé světové válce byla skoro celá obec vysídlena, neboť byla obcí německou. Lidé kteří přišli po nich se dlouho neudrželi. Z již zmíněných 28 domů jich pět let po válce bylo obýváno jen 18 a to 43 obyvateli. V roce 1961 zbylo jen 16 obyvatel a i ti byli vyhnání novou výstavbou žlutické vodní nádrže. Posledním mohykánem obce byla stará paní bydlící v jedno ze dvou hostinců někdy v 80. letech. Pak už byl konec obce zpečetěn nadobro. Kostel se neubránil nájezdům vandalů a obec zanikla úplně. Kdysi tak významné místo se propadlo do zapomnění. Zbylo jen pověstné Panenko Skákavá. Dnes se alespoň trochu aktivně pracuje na obnově kostela a na zabezpečení před jeho další devastací.\nautor: Ludmila Koláček Zusková\nHřbitov je z části obhospodařován pozůstalými ze sousedního Německa i dobrovolníky z Čech.\nObě obce leží daleko od sebe, ale přeci jen jsou si podobné. Obě utrpěly v důsledku druhé světové války, obě takřka zmizely z povrchu zemského, ale přeci jen svým způsobem přežily a udržely se do dnes. Lidice jsou celosvětově známým pomníkem druhé světové války hojně navštěvovaný památník je toho důkazem. Na Skoky si dnes již nikdo nevzpomene, jen použije oblíbené rčení Panenko Skákavá a svým způsobem vlastně kdysi tak hojně navštěvovaná obec přežívá i do dnešních dnů…\nPříspěvek byl publikován v rubrice Koláčky od Koláčka se štítky Historie, zaniklé obce. Můžete si uložit jeho odkaz mezi své oblíbené záložky.\n151 reakcí na Dvě a každá jiná a přeci s podobnými osudy…\n30 listopadu, 2013 (0.22)\nBrzy, nebo pozdě? Omlouvám se.\n30 listopadu, 2013 (0.45)\nNo vidíte a to jsem mel z cestiny dobre znamky 🙂 Problém je uz dlouhy zahranicni pobyt, IT zkratkovita komunikace a kompletne jsem ztratil navyky. Chyby zpetne vidim taky, ale tohle není „roman“ a nemam cas ani to po sobe kontrolovat. Uz napsani clanku mi trva dost dlouho. Nektery chyby bijou do oci, ale dulezitejsi je obsah.\n30 listopadu, 2013 (7.46)\nKecy, jsem na tom uplne stejne a presto chyby nedelam, obsah i forma patri k sobe, jste lajdak kolego :-)))\n30 listopadu, 2013 (8.12)\nNa co už by měl mít člověk čas, než zkontrolovat po sobě napsaný článek… Je to vizitka člověka veřejném prostoru. 🙂\n30 listopadu, 2013 (8.13)\n30 listopadu, 2013 (10.13)\nKrásný vtípek. Děkuji. 🙂\n30 listopadu, 2013 (13.02)\nPro takový případ mám permoníky.\nTo je ohromná pakáž. Jsou poťouchlí, jejich naschvály jsou nepřekonatelné. Jsou schopni Vám při obědě schovat i vidličku. Vzpomínám na Menšíka v Balakářích, jak mu schovali brýle do opraveného televizoru. Proti těm není obrana. 🙂\n30 listopadu, 2013 (19.23)\nJe strčte je, natřete okraje lavoru sádlem a do lavoru nalijte vodu. Trpaslík je dobrý plavec, ale nevydrží.\n30 listopadu, 2013 (13.47)\nAno přiznávám se. Nemam problém to priznat. Jsem v tomhle lajdak 🙂\n30 listopadu, 2013 (13.05)\nTrpím stejnou nemocí a návyky, ještě že lze gramatiku kontrolovat v googlu.\n30 listopadu, 2013 (14.59)\nA pokud někdo ze čtenářů dočetl až sem, budou Vaši předchozí a moji předpředchozí poznámku považovat za jakýsi blábol. Nebudou vědět, že to je jen příklad cenzúry, asi tak primitivní, jako bylo začerňování obličejů Stalina, či Slánského na fotografiích v jisté době. Později pak i nějakého duchovního, z jehož zápěstí fotoshop odstranil nějaké drahé hodinky. Ale k věci. Původní článek, zveřejněný kolem půlnoci, se hemžil spoustou gramatických chyb, na které jsem se snažil taktně upozornit. Vzápětí i autorka si jich asi všimla a požádala vlka o jejich opravu. Ten tak učinil ( byť nedůsledně) a pár chyb odstranil. Moje výtka ale v tu chvíli postrádala logiku, tak ji odstranil také. Takhle tedy funguje „moderovaná“ diskuze? Je tedy ta celá diskuze vůbec autentická?\n30 listopadu, 2013 (1.22)\nTakových, jako Skoků, těch bylo. Stovky malých obětí velké války. Zaplaťbánbůh, že jí máme za sebou.\nHodně zdaru EU, ať tak, nebo tak. I kdyby její jediný výsledek byl, že se v Evropě přestaneme tlouct po hlavách, stojí za to.\n30 listopadu, 2013 (1.53)\nZatím se moc nevyznamenala, sice Balkán v EU nebyl, ale za asistence a existence EU se tam povraždilo asi 400 000 lidí a další lumpárny se tam pod záštitou EU odehrávají i dnes.Takže samotná EU ničemu nezabránila .\n30 listopadu, 2013 (2.24)\nPokud se lidi chteji vrazdit, zabranite tomu jen dalším vrazdenim a na Balkane by to musela byt uplna cistka ci tvrda diktatura aby se tam prestali mlatiti navzajem katolici s ortodoxnima a muslimama, srbove s chorvatama, srbove s albancema………to je oblast, kde vždy jsou problémy a nikdy to nikdo nevyresil. EU by to musela resit raznou vojenskou akci, do které se nikomu nechtělo a jen se kecalo.\n30 listopadu, 2013 (16.49)\n30 listopadu, 2013 (3.23)\nTak to jste si tedy dovolila hodně, paní autorko. Skoky, sudeťácké hnízdo, a ke všemu ještě s německým náhrobkem … 🙂 Ještě že jste přidala ty Lidice … 🙂\nMimochodem, ten kostel ve Skocích dopadl dobře. Jiné skončily hůř.\n30 listopadu, 2013 (3.24)\n30 listopadu, 2013 (3.25)\n30 listopadu, 2013 (3.26)\n30 listopadu, 2013 (3.56)\nZde ještě sv. Jan Křtitel v Kočově, taky hezký.\n30 listopadu, 2013 (3.34)\nJak již píše nahoře pan Vojnov, takových obcí jako Skoky jsou mraky, jsou dobře zmapovány. Zde Žernovník, prastará vesnice r. 1183 zaznamenaná v darovací listině knížete Bedřicha manětínským johanitům. Stojíme právě uprostřed kdysi kvetoucí návsi obce, která v r. 1930 čítala 257 hlav, to by jeden nevěřil, co ?\n30 listopadu, 2013 (3.40)\nNezničili jsme a nezplundrovali ovšem jenom obce a kulturní památky, nýbrž třeba také hřbitovy.\nNo, však byly také německé, co nám jest po nich ?\nLeč bez vtipkování, člověk by zaplakal, když cestuje naším západním pohraničím.\n30 listopadu, 2013 (4.39)\nOvšem Šauerová, je to tragédie. Nicméně jsme jako občané ČSR nepovraždili milióny lidí, můžete, vy zastánci sudetáků, odpustit zničené stavby a hřbitovy? Ne, pořád budete svoji odpornou propagandou přilévat olej do ohně. Ani jeden život se nevyrovná svoji hodnotou zničenému kostelu, hřbitovu atd, je totiž nenahraditelný. Což vám viditelně nedochází, milostivá.\n30 listopadu, 2013 (7.52)\n30 listopadu, 2013 (13.03)\nSvět už je dnes jinde. Češi a Němci k sobě mají blízko jako nikdy předtím.\n30 listopadu, 2013 (8.23)\nTak nevím, téma spíše k zamyšlení, ovšem paní S.Š. prostě musí popíchnout a vhodit do debaty sudeťáky. A paní k.š. nahodí starou desku a opět můžeme jet potisíckrát promlácenou slámu.\nZaniklých obcí, kostelů, hřbitovů je skutečně škoda. ovšem k vylidňování malých obcí a osad v pohraničí docházelo mnohdy už za první republiky, dost často třeba proto, že se hospodáři prostě nevrátili z války.\nJinak – MY jsme nic nezničili ani nezplundrovali. Vždycky za tím stál někdo konkrétní a podobné sabemrskačské fráze nejsou k ničemu\n30 listopadu, 2013 (9.36)\nObludný ideologický fanatismus hledá vždy nepřítele, protože rozeznává jenom pravdu a lež, černou a bílou. Ale svět je daleko pestřejší a barevnější. Nejenom lidé, ale i obce mají své osudy. Můj praděd z matčiny strany byl nádeníkem v obci Irrgang (Bludná), jak se můžete přesvědčit z výpisu matriky zde: http://www.kyslinger.info/rl.png A Bludná už také neexistuje a tady kopíruji z vámi doporučeného odkazu Zaniklé obce: Víska Bludná (Irrgang), ležící v tisícimetrové nadmořské výšce na návrší mezi údolím Černé a údolím Bystřice při silnici mezi Horní Blatnou a Božím Darem, byla v minulosti typickým roztroušeným osídlením, které nikdy nenabylo podoby uceleného správního celku. Jednotlivé domy na Bludné (a v přilehlém Totenbachu) totiž katastrálně spadaly částečně pod Potůčky, částečně pod Pernink a částečně pod Rýžovnu.\nS tím souvisí i potíž při stanovování velikosti osady – z jednotlivých pramenů totiž není vždy jasné, o které části Bludné mluví. Podle často velmi nepřesného Heimatbuch Landkreis Neudek (1978) zde před válkou stálo 14 domů patřících k Potůčkům, 12 domů spadajících pod Pernink a jeden dům přináležející k Rýžovně, tedy celkem 27 domů, v nichž mělo v roce 1930 žít 81 obyvatel. Tento počet obyvatel se však nepochybně vztahuje jen k Potůčkovské části, čemuž nasvědčují údaje z Chytilova místopisu (1921). Podle nich měla Potůčkovská část 12 domů se 75 obyvateli a perninská 20 domů se 110 obyvateli; kromě toho Chytil zmiňuje i samotu Bloudilka bez počtu obyvatel, jíž má zřejmě na mysli jeden dům na katastru Ryžovny. Chytilovým datům jsou blízké i údaje z Ottova slovníku naučného, který říká, že v roce 1890 jedenáct domů na Bludné s 106 obyvateli náleželo Breitenbachu (Potůčkům) a 21 domů se 147 obyvateli spadalo pod Pernink. A rovněž Sommer (1847) udává, že na Bludné (tehdy ještě ležící na území jáchymovského lesního dominia – k. k. Montan-Wald-Dominium, jehož západní část, s výjimkou katastru Horní Blatné, připadla po reformě správní správy v polovině 19. století Potůčkům coby správnímu centru pro 8 okolních osad) žilo 101 lidí v 9 domech, zatímco v části spadající pod ostrovské panství (později na katastru Perninku) žilo 116 lidí ve 14 domech. Lze tedy soudit, že vrcholu počtu obyvatel (kolem 250) dosáhla Bludná koncem 19. století a později již obyvatel ubývalo. Do dnešní doby se dochovaly pouze dva domy – jeden na katastru Ryžovny a druhý na katastru Perninku; všechny ostatní po válce zmizely. Objevil se ovšem i jeden nový – ten však vznikl jen jako kulisa pro nedávné natáčení filmu Na větrné hůrce. Kdy přesně osídlení Bludné vzniklo, není známé, je však nepochybně starší než vznik Horní Blatné (1532) a souvisí s nálezy rud v okolí, především rud cínu a železa. Po většinu 15. a v první polovině 16. století probíhala přímo těmito místy státní hranice mezi Královstvím českým a Saskem, resp. mezi schwarzenberským panstvím na severu a ostrovským panstvím hrabat Šliků na jihu. Dokud se tyto dříve téměř liduprázdné hraniční hvozdy nestaly předmětem zájmu prospektorů kovů, přesný průběh hranice nikoho příliš nevzrušoval. Jakmile však zde byla objevena bohatá ložiska nerostů, objevily se i spory o vytyčení hranic. Podle některých pramenů s tím může souviset i německý název osady Bludná (ze slov Irrung = mýlka, omyl a Umgang = hraniční obchůzka). Podle jiných výkladů název vznikl ze zklamání prospektorů, kteří při hledání cínovcových žil narazili „pouze“ na železo (slovo Irrgang by se pak dalo přeložit jako bludná žíla). Ať už byl původ názvu jakýkoli, nesporné je, že již v roce 1531 propůjčili Albrecht a Kryštof Tetovští z Tetova (v majetku Tetovských bylo schwarzenberské panství od r. 1425 do r. 1533, kdy je prodali saským kurfiřtům) „starý Irrgang“ na 15 let těžařům, kteří drželi důl již předtím, a to Asmanu Blankenfeldovi, Markétě z Rochau, dědicům Kryštofa z Rochau a Jiřímu z Lipska. To by podle Jangla (1975) mohlo znamenat, že předešlá propůjčka byla udělena rovněž na 15 let, tedy zhruba v letech 1515-1516. Navíc sám název „starý Irrgang“ nasvědčuje tomu, že dolování zde bylo staršího data. Vzniklo zde patrně i větší osídlení, jak dokazuje skutečnost, že se odtud přestěhovalo 7 rodin do nově zakládané Horní Blatné. Prvními osadníky Bludné byli zřejmě horníci ze Saska, zvláště z okolí Schneebergu, kteří po svém rodišti pojmenovali i jeden z důlních okrsků na severozápad od Bludné, jemuž dali název Schneebergl (Sněžná hůrka).\nKoncem roku 1546 přiměl český král a pozdější císař Ferdinand I. saského kurfiřta Mořice, aby mu postoupil na rudy bohatou jižní část schwarzenberského panství. Státní hranice se poté posunula na sever do míst, kde je dodnes, a z původní hranice mezi Čechami a Saskem se stala vnitrostátní hranice oddělující ostrovské šlikovské panství od jáchymovského lesního dominia. Tato hranice (nazývaná také stará šlikovská, schwarzenberská nebo kurfiřtská) přitom probíhá právě Bludnou – zhruba podél silnice Horní Blatná – Bludná, kde se stáčí směrem na jihovýchod a běží dále po hřebeni mezi Ryžovnou a Hřebečnou a odtud přes Špičák na Boží Dar. Hranice je dosud zčásti vyznačena starými patníky. Hornická činnost na Bludné musela mít v 16. století i později obrovský rozsah, o čemž svědčí přečetné zbytky důlních prací jak přímo v osadě, tak především na západ a sever od ní. K pohonu důlních a hutních zařízení byla používána voda z Blatenského příkopu budovaného od roku 1540, který v Bludné obtéká většinu hlavních děl. Z cínových dolů patřily k nejbohatším doly na Sněžné hůrce (např. Zuzana, Heiliger Geist – Svatý Duch), štola Ochsenstollen (Volská; je zaznamenána dokonce na Müllerově mapě Čech z r. 1720) a doly Reicher Trost (Bohatá útěcha), Edler Pelz (Drahá kožešina) a Georg; těžba na nich ovšem ustala již většinou koncem 18. nebo počátkem 19. století. Delší trvání mělo dolování na železnou rudu – krevel, který zde tvořil mohutné výplně Bludenské žíly dosahující mocnosti až 18 metrů. Hlavními železorudnými doly byly Hilfe Gottes (Pomoc Boží) založený v r. 1562 a Nanebevzetí Panny Marie, oba ležící v části Bludné zvané Totenbach, a Gustav přímo v Bludné. Pokusy o těžbu železných rud, která probíhala v hloubkách až 200 metrů, se uskutečnily ještě během 1. světové války a krátce po ní. Důl Pomoc Boží tehdy patřil plzeňským Škodovým závodům. Kromě hornictví se obyvatelé Bludné v minulosti živili zejména typickými krušnohorskými výrobami – paličkováním krajek a šitím rukavic, část z nich nacházela obživu také ve větších obcích v okolí, například v továrně na výrobu hliníkových lžic v Potůčkách. Na Bludné byla již od roku 1820 škola. V letech 1904–1945 se školní učebna nacházela v domě č. 6 v Potůčkovské části. V posledních letech se ve škole učilo jen deset dětí.\nKonec kopírovaného textu. Obce vznikají a také zanikají. Koncem šedesátých let jsem žil v obci Lipová u Ústí nad Labem (německy Spansdorf). V osmdesátých letech měla obec nejen vlastní kostel (sv. Martina), ale i hospodu a vlastní poštu – byla tak zvanou střediskovou obcí. Dnes, v důsledku rozvrácení zemědělské výroby se obec vylidňuje, hospoda vyhořela, pošta je v 8 km vzdáleném Chuderově. Je to život obce, některé jsou životaschopnější, některé, jako například jmenovaný Chuderov se přimkly k městu a některé zanikají. Není třeba šermovat ohnivým jazykem posledního spravedlivého. Zaplakat můžete, ale obávám se, že dějiny znají působivější a opravdovější pláč. Přečtěte si např. Nářek nad zkázou města Uru.\n30 listopadu, 2013 (10.55)\nPotůčky ještě šly, ty jsou v údolí, kde se dalo žít a přes potok JohannGstadt, byla silnice do Annabergu. To Horní Blatná, Pernink, Abertamy, tvrdý život, práce v lese, malé manufaktury v údolí po Merklín. Nezávidím Vaším předkům. I když krásná příroda.\n30 listopadu, 2013 (10.58)\nJednou jsem narazil v lese nad Pstružím na náhon k manufakturní turbíně vysekaný ve skále. Klobouk dolů.\n30 listopadu, 2013 (14.45)\nŠauerová, vy jste ten článek zohyzdila, parazitujete na něm, ten výklad nebyl takovým jaký mu dodává vaše exhibicionistická úchylka,.\nPpokud něco rod Šauerů zničil a zplundroval, tak se styďte, ale nepřenášejte své viny na nějaké generalizující “ MY“. A plačte, plačte, uleví se vám.\n30 listopadu, 2013 (18.55)\nNemyslím si, že by obec Skoky bylo suděťácké hnízdo… Myslím, že nepřísluší takto označovat obec, nazývanou též české „Lurdy“… Jinak kontroverz není v české a německé obci nýbrž v jejich známosti ve světě (Lidice) jakýsi pomník 2 světové války a obce Skoky a jejich připomínání ve rčení Panenko skákavá… Ano zaniklých obcí bylo mnoho, ale tyto dvě disponují proti sobě dobře zrovna v tomto článku…\n30 listopadu, 2013 (19.28)\nNo jo, jenže tady se Váš článek stal jenom hříčkou v rukou těch, co tady posté hrají dobře předvídatelnou písničku. Odvedou debatu úplně jinam a pak už to žije vlastním životem. O čem že byl ten článek? To je přece jedno, hlavně když můžu vytahovat sudeťáky, pravdolásku, havloidy…\nJinak jedna zaniklá (a zároveň dobře přístupná) obec leží kousek od Adršpachu. Jmenuje, vlastně jmenovala se, Libná / Libenau a leží na cestě z Adršpachu přes Zdoňov do Chelmska. Kousek od hranic leží torzo pevnůstky, která se měla nacházet v budované celnici. Znalejší si zde mohou připomenout dramatické události ze září 1938, které si vyžádaly zásah čs. armády.\n30 listopadu, 2013 (19.49)\nPůvodně česká obec, po Bílé Hoře poněmčená jako tisíce jiných malých vesniček, velkých vsí i měst.\nPo WWI začal počet obyvatel prudce klesat, takže zatímco v r. 1910 měla cca 470 obyvatel, o 20 let později jich už bylo méně než 400. WWII zánik obce jen urychlila, nic víc. Zanikla by tak jako tak, protože nebyla schopna své obyvatele uživit.\nÚplně nejvíc se mi z poněmčeného pohraničí líbí název „Böhmische Leipe a to, že sudeťáčtí neumětelové ani nebyli schopni přeložit české názvy do němčiny. Jenom je zkomolili (aby byli schopni je vyslovit) a tím pro ně bylo poněmčení dokonáno.\n30 listopadu, 2013 (6.08)\no tej zasranej vojne ma stale kope jak svina,hoci som z nej hovno zazil a znam len z rozpravania mojich rodicov a nasich buranov,sedel som v tej diere toho pravoslvaneho kostola a dumal,kukal na kamen,fotky, lidice,vsetko len nazov ku ktoremu sa viaze miliony osudov holoty z celeho sveta,co zaplatila najvyzsiu cenu a utrpenie,co si nevieme ani predstavit,clovek sa docita o nejakych jednotlivcoch,ci nasich,ci z inych narodov,ktorych prenesmierne nasadenie rozhodlo,obdivujem jak nasich,co pomahali paraganom,ci tych traktarov co vyvinuli take tocky,ze dodnes sa neda pochopit,najviac toho vyzrala obycajna holota.\nnakoniec zlaty klinec programu mrs.sauerova,ktorej nemienim brat jej hroby,ci dokonca hanobit,ani hrdych vojakov totenkopf by som si nedovolil bo vojaci zo zeleza,dokonca v rusii okolo permu viem naisto maju udrzovane a to nielen vladou bundes republic,ale aj tych traktarov,lez sauerova za toho boha nevidi ,kolko tych hrobov zostalo za tymy z reichu,kolko slz,krvy a potu stalo,ked s masovou podporou volke sa budovali lepsie zitrky reichu,sauerova nevie pochopit,ze pepici tak skoro nezabudnu,jak sudetska volke nakladala s czechisch schweine a ja s tymy pepikmi,cobolsky buran stojim murom ,osobne nemienim stale vykrikovat,ze german to svina,bo zasrany zivot je o niecom inom,treba si s germanom podat ruku a zit v zhode nazivania jak human,ale byt kurevsky na pozore,pred tymy,co o hroboch holoty jej slzach,krvi a pote rychlo zabudaju howgh.\n30 listopadu, 2013 (6.11)\njasne kto pisal a nemienim stale vyplnovat kolonky bo mam v pazi.\n30 listopadu, 2013 (6.21)\neste,musim dodat,bo by som neprezil,velmi pekne pise panenka kolacek a co ma dalsie napadlo,ze ta dnesna doba to nie len v pepikove,miznu nie len kostoly,hrbitovy,fabriky,mizne ceska dusa ,mizne nasadenie vasich,mizne historia tych,co si hovoria cesi a to je nebezpecne viac,jak vybuch reaktoru v temeline,na to pepici muzete vzit jed.\n30 listopadu, 2013 (6.32)\neste napisem,jak som tu videl v tej riti czech wake up!to vsetko,co pisem plati len pre obycajnu holotu bo ta pochopi vo co go a nejaky kozmopolita,ci vysoko inteligentna vychcanka co ma nabitu palici nejakym izmom ani nechcem,aby vobec nieco chapala,vlastne ona ma aj tak za buranske dristy tohto kalibru,co mi vobec nevadi,lebo oni maju na vlas podobne,len nie pre nasich,ale pre svoju skupinu,skupinu spravneho kuku.\nuz docista nakoniec,moje vyrazy dlazdica myslim velmi uprimne a s najvacsim citom k blzikemu.\n30 listopadu, 2013 (8.07)\nKlasické zaměňování příčiny a následku. Propaganda.\nNení vůbec divu, že se hned přihlásili S.Š. a Hladis a Eddie (a Anonymní) a kočka šklíba nazvána soudružkou.\nVy se vlku divíte, že sem pořád chodím. Nikde jinde než mezi vašimi oblíbenci se člověk tak úžasně nepoučí.\n30 listopadu, 2013 (9.42)\nU mně soudruhu se schází lidé různých názorů. A pokud nepřekročí moje velmi volná kriteria pro diskusi mají volnost ve vyjádření svých názorů. Dokonce i bolševici. A tudíž i jejich protipoly.\nJá chápu, že pro soudruha je to nezvyk. I po 25-ti letech, že by měl čelit jiného , než souhlasnému názoru.\nNevšiml jsem si, že by někdo z vámi jmenovaných v diskusi pod tímhle článkem měl nějaký problém s odsunem. Že by psal proti němu, jakkoli minimálně někteří k tomu jistě tendují.Ovšem momentálně jsou vaše nájezdy na jmenované mimořádně hloupé.\nŽe existují stovky zaniklých vesnic a městeček v pohraničí, kde nezůstala třeba ani jedna chalupa, je prostě fakt. Znám celkem slušně okres Cheb a Tachov. Nemám žádný problém jich dát nejméně deset okamžitě dohromady.\nVáš problém je , že jste nepochopil ani název článku. Natož jeho obsah.\n30 listopadu, 2013 (10.02)\nUznávám, každé nájezdy jsou hloupé. Mimochodem, nejsem soudruh…jen volím dočasně komunisty protože bohužel jiná levicová strana u nás není.\nKéž by Vám to udržování protipólů vydrželo. Nic proti tomu, naopak. Někdy to ale mívá namále, že? A to nejsem neslušný, jako ti protipólové někdy… Jen jsem svým poznáním vyhraněný.\nVýznam článku bych skutečně potřeboval dovysvětlit. Zkuste to.\nŽe se pohraničí vylidňovalo a vylidňuje, to je proces, který nám může vadit,ale to je tak všechno co s tím můžeme, racionálně vzato, dělat. Úbytek pracovních příležitostí tomu nyní jenom napomáhá. Státní statky tam už asi těžko budou vznikat, výrobní podniky jakbysmet, když i jinde krachují.\n30 listopadu, 2013 (10.25)\nListopad 30, 2013 v 3.23\nTak to jste si tedy dovolila hodně, paní autorko. Skoky, sudeťácké hnízdo, a ke všemu ještě s německým náhrobkem … Ještě že jste přidala ty Lidice …\nnení na to být objektivní\n30 listopadu, 2013 (10.30)\nNám, „soudruhům“, slouží ty Vaše permanentní útoky ad hominem ku zocelení.\nVyjde to totiž levněji než platit nějaké obskurní agentuře za školení v oblasti komunikace a psychologie.\n30 listopadu, 2013 (11.01)\nTak nějak. A vzhledem k podivuhodně nízké vzdělanostní úrovni oponentů se ani moc nezapotíme, že ?\n30 listopadu, 2013 (13.15)\nJasně, úplný bratři v triku … 🙂\n30 listopadu, 2013 (14.24)\nNeda mi to. Když vidim vase přestřelky s Vlkem, jsem uprime ohromen tou „vzdelanostni urovni“ soudruzi. Opravdu a myslim to uprime 😀\n30 listopadu, 2013 (19.11)\nKoukám, že můj článek se podobá právě běžícímu Velkému století… Monozí si mysleli že je to jen nudný dokument vhodný do základních škol, ale hned druhý díl vyvolal diskuze „co tím vlastně chtěl básník říci“… Já jsem si třeba vyložila nahé pozadí ba i popředí pana Beneše při přijímání Mnichova, že ČSR má v tu chvíli holé pozadí… Třeba to tak nebylo myšleno, ale udělalo to své… vyvolalo to v lidech zamyšlení pohoršení a diskuzi o což autorům šlo asi více, než natočit dokument jakých jsou stovky…\nOpravdu nejde o porovnávání českých a německých obcí nýbrž o to, nezmyzela ani jedna z nik v pravém slova smyslu… Z obce Lidice se stal mezinárodní pomník druhé světové války a obec Skoky je stále udržována ( i když často nevědomky) právě v již zmíněném rčení Panenko Sákavá…\nJsem ráda, že to vyvolalo diskuzi a lidé se zamýšlejí… Njsem odpůrcem odsunu i když uznávám, že se jako vždy svezli s těmi „špatnými“ i ti „hodní“ , ale tak už to v životě chodí…\n30 listopadu, 2013 (13.43)\nParanoia a schizofrenie soudruzi uz dosahuje vysoke urovne ze 🙂 Tak ja něco napisu k pravopisu a uz je to propaganda 😀 😀 😀\n30 listopadu, 2013 (15.57)\na Vlk mi urcite dovoli, Vas posledni prispevek je dosti a dosti ubohy.\nMe taky muzete povazovat za „komance“. Kdysi jsem s takovym Rumcajsem na Akt. vymenoval stouchance tezkeho kalibru a mluvim nekdy rovnou k veci a primo. Jak jsem vycetel ze vsech Vasich zdejsich prispevku na jakekoliv tema, Vy uznavate jen svuj nazor a nici jiny. Vy jste velmi namysleny clovek. To rikam lidove receno na plnou hubu.\n30 listopadu, 2013 (21.25)\nTak ja jsem narcen z propagandy, kdy si postěžuju sam na sebe se svým pravopisem a ma reakce na ubohost je uboha ? Nevedel jsem ze i pravopis je propaganda 😀 Jinak kralici dupou dobře a medvídek z Bogoty uz dorazil ?\nTeda co se tady clovek nedocte to je opravdu zážitek. Opravdu by me zajímalo, kam se vytratilo to, co tenhle blog ma prezentovat. Asi to skoncilo v zumpe spolu se soudruhy a trolly vseho druhu.\n30 listopadu, 2013 (17.49)\nNic ve zlém…vy jste komunista ?\nVíte, každého druhého tady oslovujete „soudruhu“…tak jsem se chtěl zeptat.\nA jste ve straně již dlouho, jste “ předlistopadový“ ?\nPíšete o hysterii jiných , ale sám sem sypete smajlíky jak nějaký idiot.\n30 listopadu, 2013 (17.57)\nNechte ho, ať se bojí!\nTo je nejenom název českého filmu, ale i dobrá rada. Člověk, který se bojí nastolení spravedlnosti, práva, sociálna… kope a kope. A že se přitom odkope, je nasnadě.\n30 listopadu, 2013 (18.02)\nNechtěl jste onehdá odejit?\n30 listopadu, 2013 (18.03)\nA sociálno, právo, a spravedlnost je to, co Vy za sociálno, právo a spravedlnost prohlásíte, že?\n30 listopadu, 2013 (18.09)\nZišlo by sa, čo Michal?\nModerná relativizacia hodnot, skvele Nepeter!\n30 listopadu, 2013 (18.37)\nNo, já tady už asi týden svůj odchod neslibuju a o ban nežádám 🙂\n30 listopadu, 2013 (21.26)\nVam uz definitivne hrablo 🙂\n30 listopadu, 2013 (21.28)\n30 listopadu, 2013 (8.14)\nVesnička Skoky vlastně žádnou vesničkou nebyla. A dokonce se nejspíš ani nejmenovala Skoky, ale spíš Pařez nebo Kláda (německy Stock) 🙂\nOn to byl vlastně obyčejný panský kolonizační hospodářský dvůr (v 16. století krátce věnný dvůr Ursuly von Reitenbach/ provdané Stampach, společně se třemi poddanskými usedlostmi v Teleči). Teprve v pol. 18. století zde existuje jakási osada (možná něco jako ubytovna dělníků stavějících poutní kostel) s několika málo (asi šesti) poddanskými usedlostmi. Aby vůbec mohla být prohlášena farností, musela církev k osadě pro nedostatek obyvatel „přifařit“ několik ještě menších okolních osad a dva mlýny (Dolánka – něm. Dollanka, Mlyňany – něm. Lindles, Martice – něm. Maroditz a mlýny Havlův – něm. Habelmühle a Rohrův – něm. Rohrmühle).\nMimochodem – tyhle usedlosti mívaly značně dočasný charakter. Obvykle trvaly, dokud půda či les panstvu vynášely, eventuálně dokud je nesmetla povodeň, neúroda, lýkožrout, epidemie či jiné podobné nadělení…\nDo 1. poloviny 17. století bylo obyvatelstvo dvora české a protestantské. Po bělohorské tragédii byla zahájena násilná rekatolizace a germanizace i v tomto řídce obydleném koutě země. Původně čeští obyvatelé osady „přijali“ německá jména, resp. byli nahrazeni německými kolonisty.\nA tak se stal Jan Haška Hansem Hasskou, Vojtěch Januška Vogtem Janusskou, Jakub Haška Jacobem Hasskou apod…\nMohu se proto jen hořce smát nad pokryteckými pindy prosudeťáckých slouhů, pro něž začíná veškerá historie až 9. květnem 1945.\nŽe jejich soukmenovci germanizovali původně česká území a obce, to okázale ignorují.\nNo, a jak to bylo se skockou „farností“, je moc pěkně popsáno zde:\nhttp : // www . skoky . eu /clanky/genius-loci/dejiny-a-soucasnost-skoku/ (je třeba umáznout vložené mezery)\nJakékoli srovnání Skoků s Lidicemi či s kteroukoli z německými nacisty vyvražděných českých, moravských či slovenských obcí, je (eufemisticky řečeno) zcela nepřípadné.\n30 listopadu, 2013 (10.26)\nTaak to jsem zvědav, jestli si na to sesumíruje paní sš pádnou odpověď.\n30 listopadu, 2013 (8.17)\nV reakci na Anonyma v 6,21 o mizející české duši musím konstatovat, že i já se svými přáteli jsem konstatovala, že s českým národem se děje něco velmi podstatného.\nZaprvé mnoho lidí paušalizuje český národ podle jedné jeho skupiny a to podle střední maloměšťácké třídy. Kdykoliv kdekoliv čtu, že Češi jsou takoví a makoví, mám pocit, že vůbec nejsem Čech, že Češi nejsou ani mí příbuzní ani mí přátelé. Máme českou občanku, ale ve své rodné zemi se cítíme jako emigranti. Paradoxní je, že právě tato maloměšťácká skupina se za své češství stydí, dokonce popírají i svůj slovanský původ, neboť Slované jsou pro ně méněcenní východňáci, hledají své evropské předky, nejlépe šlechtické, do svého rodného jazyka vkládají anglické a německé výrazy typu „Vo co gou ?“ .\nZadruhé na svých toulkách českou zemí vidíme obrovskou devastaci národních památek všeho druhu kromě zámků, které jsou maloměšťáckou společností restaurované a opečovávané, hojně navštěvované a plné rozličných kulturních akcí.\nMorava takové problémy se svou národní identitou nemá, kdykoliv tam zavítám, vím, že jsem na Moravě a mezi Moraváky, tedy kromě multinárodních velkoměst.\n30 listopadu, 2013 (9.49)\nNebyla jste na epopeji v veletrznim palaci? Doporucuji vrele. S moravaky mate pravdu, ale i v cechach najdete „moravske“ regiony, jizni a vychodni cechy. Nejhorsi jsou sudety a stredni cechy. Sudety jsou bez kontinuity, ty stredni cechy jsou pro mne zahadou.\n30 listopadu, 2013 (9.51)\n30 listopadu, 2013 (8.19)\nTak nevím co tímto článkem paní autorka chtěla říci ? Srovnat ničemné nacisty a to co se přihodilo po válce jejich rodinám v českém pohraničí ? Asi ano, v rámci relativizace „úděsné viny, se kterou už budou žít Němci na věky ( kancléřka Merkel )“.\nJe proto třeba stále připomínat, že pokud by zdivočelý nacista vyhrál válku proti SSSR, následovalo by pro Čechy to co řekl Hitler v době heydrichiády, „předložíme Čechům směnku k proplacení“. A ta platba by měla podobu desetitisíců Lidic. Včetně těch mrtvých, odvlečených na Sibiř na otrocké práce, nebo „převychovaných“.\nTo Němci v pohraničí si zachovali životy, přišli za svá těžká provinění jen o majetky. A tak jejich zbytky provokují a provokují a přejí nám jen to nejhorší. Za podpory místních koupených ničemů .\nA ještě konkrétně, znám osud některých vysídlených obcí ze západního pohraničí, neb polovina rodiny tam má kořeny. Konkrétně hřbitovy. Tehdejší Místní národní výbory z městeček ctily ( alespoň ty co znám ), že pokud Sudeťák posílal nájemné za místo na hřbitově, nechal je v pohodě a vždy se našel někdo místní, kdo je nějak upravil. Bohužel těch platících ( tehdy směšnou sumu, stejnou jakou platili Češi ), bylo minimum .\nA k těm památkám. No pravda ani já nemám radost obecně z jejich stavu a to ať jsou na západě nebo kdekoliv jinde. Obecně v tomto případě platí, že hodně záleží na osvícených majitelích. Zkušenosti i po 24 letech vlády Pravdolásky i Penězažnaprvním jsou stejné jako dřív, takže takové i takové. Uvedu jen dva příklady.\nZajeďte se podívat na soubor renesančních domů z horní části Jáchymova po 24 letech po kontrarevoluci. Děs a hrůza a kulturní ostuda. A stejný pohled na historické městečko Úterý nedaleko Teplé, ještě v šedesátých letech odsouzené ke zbourání cenných středověkých domů. Nebe a dudy.\nA ještě jeden příklad. Roudničtí Lobkowiczové prodali nádhernou architekturu restituovaného místního barokního pivovaru jakémusi člověku z Texasu Júesej. Cenná památka dnes před zřícením. Atd. a tak pořád.\n30 listopadu, 2013 (8.26)\nJo! Je tam Pravdaláska 🙂\nOstatně si myslím, že diskuse a dialog se obecně dost přeceňují.\n30 listopadu, 2013 (9.15)\nNo vládli tu posledních 24 let ? Vládli, tak jaképak copak. Jde to za nimi.\n30 listopadu, 2013 (8.28)\nOvšem podle jedné reportáže v TV hodlal onen člověk z Texasu Júesej pivovar opravit. Město mu „pomohlo“ tak, že v rámci „ochrany“ stavby rozřezalo historické krovy na nepoužitelné kusy.\nTak to máte špatné informace. Onen pivovar je přímo naproti nádraží na celkem frekventované ulici obíhající jednosměrně severní část města. Hrozilo, že architektura spadne na chodník a tuto silnici. Majitel z Júesej na četné výzvy nereagoval a stavbu nezabezpečil, tak dostal pokutu, nezaplatil, potom exekuci. Město na záchranu památky nemělo peníze, je těžce zadlužené radními za Topinky a ODS. Tak teď na poslední chvíli buduje provizorní zastřešení, aby v zimě nespadly historické barokní klenby.\nOna reportáž v TV byla těžce tendenční a lživá samozřejmě.\nAle prvotní vinu nesou restituenti Lobkowiczové ( Júesej Boston ), kteří neměli restituovat to s čím si nevědí rady. Ostatně Jezeří je stejná jejich písnička. Prodali bukový les kolem zámku německé firmě a zámek potom hodili na stát zpátky.\nJó a potom ještě chtěli prodat horu Říp Krajskému úřadu. Fakt vypečená rodinka.\n30 listopadu, 2013 (18.56)\nOn už jejich největší zbohatlík Jan Vojtěch Popel z Lobkovic se předvedl v době pobělohorské. A otec jmenovnaého byl za bezostyšné krádeže popraven. Tak možná mají takové akce v genech.\n30 listopadu, 2013 (20.19)\nTakhle, majitel z USA není povinen reagovat na dopisy z ČR, protože povinnosti se dají ukládat jen dle zákona a ty dopisy byly dle zákona ČR a ten končí na vnějších hranicích ČR. Takže to je podobné, jakoby Vám poslal obsílku úřad přístavního kapitána ze sousostroví Zeleného mysu k projednání přestupku ve věci nesprávného přistávacího manévru k lodnímu molu tj. dle zákona o pobřežní mořeplavbě.Tak tomu úřadu můžete napsat, buď zdráv a piš domů.\n30 listopadu, 2013 (21.52)\nJá myslel, že vlastnictví zavazuje.\n30 listopadu, 2013 (9.21)\nMně stačí povyjet do přípražských Lobkovic a shlédnout stav původně nádherného renesančního zámečku s ještě starší gotickou obytnou věží a s barokní dostavbou.\n„Zrestituován“ jakýmsi lžipříbuzným Lobkoviců (poněmčeně Lobkowicz či Lobkowitz), který si říká Alexandre de Ridder aka Alexandre Lobkowicz.\nDnes chátrající barák, z jehož barokní poloviny je prakticky ruina, k níž je o strach se přiblížit, a zbytek je mokrý a zanedbaný. To samé hospodářské budovy a pozemky – kopřivy, nálety, bodláky, bordel a trosky. Vybydleno…\nA to do zámečku investovala do předání „restituentovi“ Akademie věd ČR několik milionů Kč a aktivně jej využívala (přičemž z historických částí nebylo zničeno nic – dokonce ani gotické kapsy pro vložení trámků dřevěného ostění). Dnes už není zámeček ani památkově chráněn!\n30 listopadu, 2013 (9.43)\nOpravník nepodstatných omylů:\nZ renesance je tam minimum, nějaké obvodové zdi a brána.\nBývaly zde depozitáře Národního technického muzea, ale pro špatný technický stav byly sbírky odstěhovány. V osmdesátých letech zde měla jakési záměry Karlova univerzita, ale nic tam podle mne nerealizovala. V téže době obec opravila polozřícenou věž.\nOd letošního května je zámek otevřen pro veřejnost.\n30 listopadu, 2013 (10.15)\nTřešni, my jsme to tam v prosinci 2011 navštívili.\nBarokní část ruina, renesanční část krutě zanedbaná (přičemž bylo vidět, že byla nedlouho předtím kompletně zrekonstruovaná vč. nových omítek a střech), věž dtto jako renesanční část.\nAreál totálně vybydlený, s hromadami bordelu na dvoře i v hospodářských budovách. Jediným, kdo se tam vyskytoval, byla nějaká sociáně slabá rodina v jakémsi stavení v levé části dvora (směrem od zámečku).\nLobkovice JSOU renesančním zámkem, vzniklým přestavbou z gotické tvrze (přestavbu vlastník Jan Ratibor Sekerka kolem r. 1610).\nPortál NENÍ brána, ale takový ten architektonický čurbes kol dveří do chalupy 😆 .\nKolem r. 1660 byla z baráku ruina, protože Sekerkové zchudli, Majští, kteří zámeček odkoupili, na barák dlabali a někdy kolem r. 1616 to prodali zpět Lobkovicům (Polyxeně). Ti na chalupu dlabali dál, až definitivně vyhořela a spadla.\nAž kolem r. 1680 to začali Lobkovicové opravovat a dostavovat (to je ta barokní dostavba, dnes opět v troskách). Pak z toho udělali administrativní provoz.\nOd pořátku 19. století zámeček nepatřil Lobkovicům vůbec, nýbrž jej vlastnil pražský advokát Měchura a posléze manželé Palačtí (aaano, TEN František historik), jejichž syn to opět prodal Lobkovicům v r. 1897. Od té doby sloužil zámek opět pouze jako administrativní budova a ubytovna.\nV 80. letech přešel zámek do správy FF UK a byla zahájena jeho REKONSTRUKCE pro potřeby depozitáře knihoven a studijního střediska. DÍKY této rekonstrukci získal zámeček svůj PŮVODNÍ renesanční vzhled.\n30 listopadu, 2013 (11.39)\nS tím portálem máte pochopitelně pravdu, moje nepřesnost.\nJak to bylo s rekonstrukcí zchátralého vnitřku pro potřeby UK, nic jsem nenašla, jenom předpokládám, že pokud v patrech měly být umístěny knihovní fondy, byla by nutná výztuha stropních konstrukcí. O depozitárním klimatu a podobných vychytávkách se tenkrát ještě moc nemluvilo, nejběžnější a nejúčinnější opatření proti vlhku v historických objektech bylo větrání v mrazivých dnech.\nJak to bylo s tou polorozpadlou věží a kdo ji opravil, vím jenom z netu, nebyla jsem u toho.\n30 listopadu, 2013 (9.48)\na co sem takhle dát soupis staveb, které v roce 1948 vypadaly k světu, byl v nich živý ruch a v roce 1989 z nich byly totální ruiny. Schválně – který seznam by byl větší\nseznam ruin vzniklých za bolševika nebo seznam ruin vzniklých po roce 1989?\nPropagandistické kecy ani z jedné ani z druhé strany mne neberou.\n30 listopadu, 2013 (9.50)\nNejvětší souhrn ruin by asi byl ze dne 8.5.1945, řekl bych tak od oka.\n30 listopadu, 2013 (10.12)\nVlku promiň, dost nepatřičně položená otázka, mírně řečeno. Ona není památka jako památka. Ostatně devastovaly se vždy ( viz památky za takového Metternicha zdrovna u Vás u Plzně ), nebo kláštery, ze kterých udělali podnikatelé v 19. a ve 20. století tu tabačky ( Sedlec, to v lepším případě, nebo slévárnu, Zlatá koruna, v tom horším ). Ale nedivím se, o památkové péči toho asi moc nevíš.\nTa česká památková péče patřila od R-U metodicky k nejlepším v Evropě a to včetně období za bolševika. Její metodické základy položil jakýsi dr. Max Dvořák ( shodou okolností syn archiváře roudnických Lobkowiczů ) později profesor dějin umění ve Vídni.\nPodílel se také na prvním soupise uměleckých památek Čech a Moravy ještě z před první Sv. Války. Vyšlo několik dílů, ve kterých byly zahrnuty památky řekněme špičkové ( v Tvé terminologii abys věc lépe pochopil Gambrinus extraliga ) první a druhá liga. Z těchto soupisů v roce 1989 stálo ještě určitě 90 % nemovitostí. Dnes tipuji tak 70 %.\nBolševik vydal navíc dva obsáhlé soupisy památek od Gambrinus ligy po druhou ligu. Možná, že mnohé památky z okresních přeborů zanikly, ale jak jsem napsal v roce 1989 těch hlavních stálo 90 %.\nDevastace památek první kategorie po roce 1989 se bohužel týkala právě těchto, zejména zvlčilými restituenty a finančními spekulanty zaviněná. Těch zástav u bank a neuskutečněných projektů na hotely atd. atd.. Nesmíš dát na šoty ČT, které, všimni sis, vždy když se mluví o církevních restitucích pustí obrázky na polorozbořené kostely a zámky ( jak je to možné, že po 24 letech ) ale hlavním účelem je vštípit divákům, že dobrákům z katolické církve jde o takové budovy. Ne o lesy, podle a rybníky v násobně miliardových hodnotách a stavební parcely kolem Prahy za desítky miliard. Ty neukážou.\nTakže jaký seznam zdevastovaných památek by byl delší ? Určitě ten dnešní, alespoň pokud jde o tu horní první polovinu ligy.\n30 listopadu, 2013 (10.21)\nTo byste jich moc nenašel.\nPokud se podíváte na dobové fotografie, jsou baráky vesměs podmáčené, s narušenou nebo opadanou omítkou, často s využívanou jednou částí, zatímco zbylé chátrají nebo jsou již ruinami. Kostely, paláce, zámky i zámečky.\n„Živý ruch“ spočíval obyčejně v administrativním využití budov, v jejich využití na byty pro zaměstnance nebo pro komerční nájmy, eventuálně sloužily jako hospody apod.\nZajímavějším než fotografie by byl přehled dluhů a hypoték, které na těch památkách vázly. V zadlužování nemovitostí byly (a jsou) jak šlechta, tak církev velice zdatné.\nFotopřehled ruin vzniklých PO r. 1989 vychází jako občasník na A.cz.\n30 listopadu, 2013 (11.04)\nVlku, to je dost obtížné. Vyrůstal jsem po odstěhování z Plzně v Chebu. Po odsunu Němců baráky chátraly, protože dosídlovali jenom cikáni. Éra zlatokopů už dávno skončila tím odsunem. Co to znamenalo pro Cheb, který byl z 99,5% německý, to se jen obtížně dá dnes pochopit. Je pravda že švýcarský klášter U tří křížů si nově vzniklá PS usurpovala pro sebe a předělala na kasárna. je pravda, že restaurace Střelnice na začátku Egertálu se rozpadla, protože tam začínalo hraniční pásmo, ale je také pravda, že se postupně zprovoznil bombami zasažený viadukt do Frant Lázní, že se vybagrovaly ty nebetyčné hromady trosek před nádražím (prý tam stál Hnědý dům) a zprovoznilo a nakonec i postavilo nové nádraží, že se po prvotním cikánském nájezdu dal do pořádku Špalíček a Dlouhá ulice (paralelní s náměstím), že z trosek kina Gloria Palast, kde jsme si jako kluci hráli na válku a házeli po sobě cihlami…atd. Bylo by to dlouhé povídání. Vyrostl nový Cheb, dost rozdílný od německého Eger. Ano viděl jsem mnoho poničených kostelů – nejvíce mě bolel ten v Doupově, ale i to souviselo zpravidla s tím obrovským transferem lidí po válce. Ač by to bylo hezké, opravdu neexistuje kouzelník, který mávne hůlkou a všechno je najednou jako nové, zářivě čisté.\n30 listopadu, 2013 (9.54)\nOno Lobkowiczů je jak hnoje. Ta hlavní větev a historicky nejvýznamnější byla roudnická. Rigidní katolíci, zakladatel větve Zdeněk Popel podepsal ponižující a germanizační Obnovené zřízení zemské 1627, za kolaboraci s Habsburgy a protičeské chování dostal knížecí titul a Řád zlatého rouna. Později dostali i titul vévodský, podle vnitrorodinných pravidel jej ale převzala křimická větev, neb ta se nezapletla morganatiickým sňatkem.\nPak ještě mělnická větev, tam se mělnický zámecký pán nedávno rozvedl a vzal si jakousi operní divu. A protože mu docházejí prachy, prodal nedávno Škrétův obraz NG. Pak ještě větev beřkovická atd. a tak podobně. Prostě vypečená rodinka široce rozvětvená.\n30 listopadu, 2013 (19.01)\nZajímavý je případ státního bankrotu po bílé hoře, na kterém se podílel jemnovaný Lobkovic, Lichtenštejn a Mordechaj. Při té příležitosti připravili protestanty i o tu malou část náhrady, kterou za zabavované majetky dostali.\n30 listopadu, 2013 (21.39)\nRoudnice pivovar od Baileyho z Texasu Júesej, resp. od exekutora, letos odkoupila za 3,3 mega a hodlá jej opravit a využít.\nCo se Lobkoviců týče, tak oni jsou po celá staletí „skvělými“ hospodáři. Protože i ten pivovar dokázali dostat do konkursu, v rámci jehož řešení jej koupil onen „Texas Júesej“ v r. 2001.\nhttp : // www . pivovary.info/historie/r/r.htm\nNo, a k tomu Suchánkovu blábolu jen dodám, že „Texas Júesej“ MUSÍ samozřejmě dodržovat zákony země, v níž vlastní nemovitost.\nKrom toho má v ČR nahlášen pobyt, a to na adresách:\nKralupy nad Vltavou, Na Cukrovaru 1086, PSČ 278 01\nRoudnice nad Labem, Poděbradova čp. 323, PSČ 413 01\nJen tak mimochodem – ono je to s tím Johnym z Texasu vůbec s velikým otazníkem.\nProtože na adrese „513 North Rogers St., Waxahachie, Texas 75165 stojí malý dřevěný domeček, který je momentálně nabízen k prodeji za 103 000 doláčů. Sídí v něm jakési rychlé občerstvení „Leon´s Country Store“, jehož býval majitelem náš milý Johny. Dle US obchodních registrů je ale nyní „neaktivní osobou“.\n30 listopadu, 2013 (8.24)\nJo, a ten kostel se nejmenuje „Panny Marie Skočné“, ale „Panny Marie Pomocné“ (podle kopie nějakého Passovského „zázračného“ obrazu); lze tén nalézt názvy „Navštívení P.M.“ a „Nepokvrněného početí P.M.“.\n30 listopadu, 2013 (9.10)\nZaniklých osad je skutečně mnoho. Mne zaujala tahle: http://cs.m.wikipedia.org/wiki/Zvonková\nNebýt kostela, nic by nenapovídalo, že tu před sto lety žily stovky lidí. O osudu zdejšího faráře se dočtete v odkazu.\n30 listopadu, 2013 (9.47)\nUrzidil – to je takové typicky německé jméno 😉\nZvonková a více než 200 domů? Leda se všemi okololežícími osadami a samotami:\n30 listopadu, 2013 (11.51)\nUrzidil byl pražský básník, kamarád Jana Zrzavého, a do Zvonkové jenom jezdil. Farář se jmenoval Unzeitig.\nDnes je celý prostor zarostlý křovinami, olšemi, břízami a jinými náletovými stromy. Sem tam stařičká jabloň nebo hrušeň prozradí, kde býval sad. Z domů nezbylo nic.\n30 listopadu, 2013 (12.53)\nUrzidil se čte Urcidl a psal německy, ale nebyl to nacionální fanatik. Takový docela Bémák, v dobrém zemský patriot.\n30 listopadu, 2013 (9.41)\nUvahu chapu jako obecne humanistickou a tudiz prijatelnou. Nicmene taky mam pocit, ze tam chybi kauzalita. Pravda obecne cesi a nemci jsou stejne svine. Ale v konkretnim pripadku minuleho stoleti to neplati, hloubeji asi taky ne, to nemci maji na svedomi ty desitky milionu obeti a stat proti nim byla cest. A v lidicich jsem byl a vzpominky lidickych deti nazivo jsou jednim z nejsilnejsich zazitku co mam, jejich vrahum jsem pripraven postavit se na zivot a na smrt. A to si dneska jiz mnozi nedomysli, bylo to ja nebo ty . Ten atavismus nejde smazat, a kdo tvrdi, ze miluje vlastni dite, stejne jako dite sousedovo, je bud lhar nebo magor.\n30 listopadu, 2013 (9.53)\nJene, nic takového v článku není!!! Nikdo nepíše o stejných sviních!\nZávěr části o Lidicích je:\nZávěr části o SKocích a celého článku je\nObě obce leží daleko od sebe, ale přeci jen jsou si podobné. Obě utrpěly v důsledku druhé světové války, obě takřka zmizely z povrchu zemského, ale přeci jen svým způsobem přežily a udržely se do dnes. Lidice jsou celosvětově známým pomníkem druhé světové války hojně navštěvovaný památník je toho důkazem. Na Skoky si dnes již nikdo nevzpomene, jen použije oblíbené rčení Panenko Skákavá a svým způsobem vlastně kdysi tak hojně navštěvovaná obec přežívá i do dnešních dnů\nJe jasné, co chtěl a autorka vyjádřit.\n30 listopadu, 2013 (11.00)\nAČ nevidím do hlavy autorce nebýt příspěvku S.Š tato v azba a směr diskuze vubec nemusela nastat,protože vtom článku je jasně napsáno……………\n………..Dvě a každá jiná a přeci s podobnými osudy…\n.Dvě a každá jiná ………doufám že mělo znamenat………nesrovnávat\npřeci s podobnými osudy…………….jenže vysledné dopadlo stejně nexzistují\npokud ale něco vytíkáte jedné STRANĚ………….NEMĚL BYSTE přehlížet proč to vzniklo\nA ZDE JE TO JASNÉ…………..zatáhnout do toho nesrovnatelé………..a ta poznámka první vstup paní S,Š to je teda síla……….pak nemluvte o objektivitě…….TA KRITIKA není na autorku že tak činila…………..ale třeba z mé strany na nedomyšlení co tyto dva případy vedle sebe někteří zneužijí……….A TO V PŘÍPADĚ S.Š EVIDENTNĚ PŘEHLÍŽÍTE\n30 listopadu, 2013 (11.47)\nPromiň to výrazivo. Myslel jsem to obecné přísloví : lidi jsou s…., které asi všichni známe. A z toho, obecně lidi jsou lidi, čech nebo němec. A neměli bychom si ty s… dělat. K zamyšlení to je. Ale položíš-li to takhle vedle sebe, konfrontaci se prostě nevyhneš.Protože sice obě utrpěly v důsledku druhé světové války, ale ta válka jaksi nebyla z boží vůle trest. Někdo a s nějakým záměrem ji začal a někdo jiný potom vyhrál. Pokud si z toho vyvodím, že malý člověk trpí velkými dějinami, prima. Ale ať na to koukám odkud chci vypadá to jako, že rovny si jsou.A to je prostě pokus popřít historickou pravdu. Opravujme, vzpomínejme, ctěme. Respektujme souseda. Ale je tu přeci psáno Lidice jsou uznávané a Skoky ne. Ergo kladívko něco je špatně. Souhlasím, že je něco špatně. Podle mne Lidice jsou zapomenuté a málo navštěvované. Skoky jsme zdevastovali , třeba se nad tím zamyslet a tužit se aby naše pohraničí vypadalo a žilo jinak. Máme ale skutečně litovat odsunu a srovnávat sami sebe s Němci, že jsme se chovali „stejně“? Klást tam rovnítko? To si myslím je skutečně trend, intelektuální, v Práglu, a že na to někteří reagují jako na červený hadr mne nepřekvapuje, spíš těší. Naše reflexe, proč to s sudety dopadlo jak dopadlo by asi měla být hlubší, ale asi to nebude černobílé, i zde je občas světélko na konci tunelu. Jdu na kachnu, hezký den, a odpusť ty s…, nebylo to myšleno zle, mluvím tak od dětství.\nSrovnávat vyvražděné Lidice s vysídlenou vesnicí je lidsky ohavnost a logicky nesmysl, neberoucí ohled na kauzální souvislosti.\nNejlepší zmínkou o Lidicích v souvislosti s vysídlením Němců by bylo z pietní mlčení. Taková přirovnání jsou pro vztahy se sudetskými Němci (či jejich potomky) zcela kontraproduktivní a česky řečeno nasrávací.\nTřeba je to cílem, co já vím…?\nToto se VÁM paní autorko SILNĚ NEPOVEDLO.\nMožná že jste si vubec neuvědomila možné nevhodné spojení které ale bohužel naplno odhalila paní S.Š MYSLÍM ŽE TO MNOHÉ nemohlo ani překvapit ovšem v tomto aspon u mě opět v mých očích klesla.\nCelkem by mě zajímalo paní Ludmila Koláček Zusková jestli jste to psala S VĚDOMÍM\tkam to někteří měnovitě paní S,Š DOKÁŽÍ PŘEKROUTIT.\nLidice a Skoky jsou v tom ohledu nesrovnatelné……………vyvraždění a srovnání vesnice ze zemí což se stalo pojmem v celém světě.\nNaopak SKOKY jsou dusledky mnoha faktorů lidského zasahu , bohužel vždy se najdou lidi kteří maj plné usta jak se vyrovnat s minulostí,jenže to vyrovnání v vjejich podání má jasný podtext.\n30 listopadu, 2013 (19.05)\nnemyslím si, že by si autorak nebyla vědoma možného spojení Lidice, Skoky a 2. sv. válka (.a její důsledky). Ale předpokládám, že spoléhala na jsitou inteligenci a kultivovanost zdejších diskutujících.\nNicmene je to jen generacni problem, za 20 let to cele bude zase vypadat jinak. Ale otazka na zaver mi zbyla, kdyz Sudety neznicilo mistni obyvatelstvo, tak kdo ?\n30 listopadu, 2013 (10.11)\nTo původní, anebo to nové obyvatelstvo ?\n30 listopadu, 2013 (10.16)\nNo na to puvodni to asi hodit nepujde\n30 listopadu, 2013 (10.18)\nExistuje něco takového jako příčinná souvislost.\nJako zniceni kvetouciho kraje ?\n30 listopadu, 2013 (11.09)\nAber Eddie, das ist doch ein Blödsinn.\nSudety nebyly nikdy v historii kvetoucím krajem a jeho obyvatelé nebyli oněmi boháči, kteří ze Sudet těžili snad s výjimkou Schichta a Liebiga\n30 listopadu, 2013 (11.28)\nNo těch těžařů bylo víc, zajímavé je, že dost často byli židovského původu, například rodina Petschků, která ovládala mostecké doly.\n30 listopadu, 2013 (11.59)\nVy to budete určitě vědět – jak se jmenovala ta postava z Černých baronů, co tvrdila, že za vším stojí Velkej Žid a tahá drátkama?\n30 listopadu, 2013 (12.13)\nOno stačí podívat se na místních hřbitovech a hřbitůvcích na věk dožití tam pohřbených obyvatel. Obzvlášť výmluvné jsou děstské náhrobky (pokud rodina vůbec na náhrobek měla).\nKdyž to někdo z „těch dole“ v tom „kvetoucím bohatém kraji“ dotáhl na šedesátníka, byl ctihodným kmetem.\n30 listopadu, 2013 (12.41)\nMichale Černé barony neznám, nečetl jsem je, stejně jako jinou kýčovou literaturu, tak nemohu sloužit. Nicméně Petschkové patřili k těm prozíravějším Židům, včas vzali kramle cítíce nebezpečí, podobně jako třeba Werich. Na rozdíl od jejich souvěrců, kterým totéž radil děda, oni neposlechli dobrou radu, domnívaje se, že svým inklinováním k německé kultuře a haldami peněz jsou Hitlerem nedotknutelní.\nPražský Petschek ve velkém podporoval pražské Německé divadlo ( dnešní Smetanovo ), jó lísali se k nim, k Němcům, Čechy a plebsem opovrhovali ( viz. také známá rodina Tugendhat v Brně a jiní ) a ti se jim za to odvděčili.\n30 listopadu, 2013 (12.57)\nJeden příspěvek a co to o člověku všechno řekne…\nMimochodem, fakt se domníváte, že kdyby se německy mluvící židé hlásili k české národnosti, že by je čekal jiný osud?\n30 listopadu, 2013 (12.59)\nMimochodem, bývalé Německé divadlo se dnes jmenuje Státní opera.\n30 listopadu, 2013 (14.26)\nMichal napsal : myslíte, že kdyby se německy mluvící židé hlásili k české národnosti, že by je čekal jiný osud ?\nV zásadě ne. Ostatně stejný osud čekal Čechy po Němci vyhrané válce na východě a předložení směnky národu, jak vyhrožoval Hitler. Během války Čechy potřeboval, aby vyráběli.\nNicméně to k jaké kultuře se v Česku hlásili a jakou kulturou opovrhovali svědčí o jejich národním charakteru.\n– jistě by požívali větší spoluúčasti a pomoci Čechů\n– pokud by se většinově Čechů neštítili, jako tomu bylo ve skutečnosti, asi by těch co by se integrovali do české společnosti bylo víc, takže víc smíšených manželství a větší šance pro jejich děti, myslím, pokud by ta integrace probíhala souběžně s českým národním obrozením,\n– nebylo by pak pro ně takovým kulturním šokem to, že když Němcům olizovali holínky, ti je poté nakopali do koncentráků\n– byli by tudíž víc mentálně schopni se bránit, minimálně masivnější emigrací.\n30 listopadu, 2013 (14.32)\nNo fakt, Státní opera, to koukám jako jelen, on těm pravdoláskařům už vadí i Smetana Bedřich. Jestli si ho ti lumeni nespletli s tím tykadlovým.\nJenže Státní opera je Státní operou od roku 1992…\n30 listopadu, 2013 (10.28)\nEddie, nejdřív, co myslíte, jak byste dopadl v Londýně v open space jako řaďák z ICT, pokud byste tam řekl „ty Malvíny !“. Věřte skončil byste v GB jako gasterbeiter.\nNo v Osterajchu Vás za slovo Sudety ( politicky vylhaný pojem z 20tých let 20. století ) asi chválí. To na úvod.\nJinak, podívejte se na historické fotky českého pohraničí, ostatně třeba i centra Prahy třeba z 20.tých let 20. století, ty nablýskané omítky dnes jsou z památkového hlediska vylhané. Stejně tak nažehlené kroje potomků českých Němců na srazech. Za R-U byla v pohraničí těžká bída a lidé byli většinou závislí na život a na smrt na bídném výdělku u jediného většího zaměstnavatele, který toho patřičně zneužíval. Znám tu situaci z dokumentů třeba o klášteře v Teplé, otroci. Jo ale mluvili německy a nenáviděli Čechy.\nMáte pravdu je to generační, těm co bylo za války 5 je už 75 a čouhá jim parte z kapsy.\n30 listopadu, 2013 (10.35)\nVy jste mily Laco na ten openspace nejak fixovanej ze ? Neni tomu tak, do ICT se zadna narodnost ani politika netaha, bity nemaji ani narodnost ani politicky smer. Zkuste to uz prijmout. A na zaver : Kdo si pocka, ten se docka !\n30 listopadu, 2013 (10.42)\nNetahá se politika a národnost ? A jak mezi sebou mluvíte ? Arabsky ? A jaký názor máte Vy a Vaši kolegové na Snowdena a na to jak Google a Microsoft kolaborují nezákonně s americkou vládou ? Ha, ha.\nJasně, Boží mlýny melou pomalu, ale jistě. Copak se ještě dozvíme ? Už se těším. Prý má Snowden někde na serverech takový Cibulkův seznam, to bude teprve legrace až si ověříme, koho u nás platí.\n30 listopadu, 2013 (10.49)\nMluvime nemecky, anglicky, cesky, slovensky dale se mihne azbuka od Srbu. O Snowdenovi jsme se nikdy nebavili, co ma v archivu nevim, vim jen ze ja na zadnem seznamu bohuzel nejsem. Aktivity americke vlady jsou mi v podstate lhostejne, neb vlada, ktera ma dostatek jadernych zbrani si muze delat co chce. Tak je to od nepameti. No a na zaver my do prace chodime, protoze nas jednak bavi a druhak za ni mame penize. Tyto rozbory a diskuse nechavame vam, duchodcum, protoze bez vas a malejch brambor by svet nefungoval 🙂\n30 listopadu, 2013 (11.11)\nNo mate to dobry, když Váš rakouský šéf vládne současně tolika slovanskými jazyky. Já když byl naposledy v jednom softwarehousu ve Frankfurtu am Main, tak tam uměli chlapci kromě němčiny jen anglicky a o Snowdenovi říkali, že to co zveřejnil je schweinerei a taky psali, že Yes we scan, když přijel na návštěvu mulat Obama nedávno.\nJestli ten Óstereich není jen provincie.\n30 listopadu, 2013 (11.17)\nJó a Eddie, Srbové nepoužívají azbuku, ale cyrilici. Když si pletete azbuku s cyrilicí, tak to si asi moc nerozumíte.\n30 listopadu, 2013 (11.29)\nRakousky sef ne, ale ja se s nim vidim dvakrat do mesice. Jo vidite cyrilice, podstatne je ze to za a) prectu, b) ze se podarilo vliv tech dvou solunskejch fanatiku eliminovat a ja tim nemusel psat od mala. Jo Osterreich je jine, ale zije se tu celkem fajn, diky za optani.\n30 listopadu, 2013 (12.04)\nTo jsou podle Vás všichni kdo nepíší latinkou stoupenci fanatiků ? Nejste takhle kulturní rasista ? Těch stoupenců co počítám by bylo tak polovina lidstva nejmíň.\n30 listopadu, 2013 (12.25)\nNechte toho chytani za slovo clovece uz. Ale pro zajimavost mam take kolegu, albanskeho Turka, ktery tvrdi, ze Kosovo patri Albancum a pak se v tom vyznejte 😀\n30 listopadu, 2013 (12.46)\nNo jasně, že patří, poté co bylo Kosovo ve středověku svatým místem Srbů, včetně Kosova pole. Stačilo málo, trochu úsilí Turka a trochu víc než Srbové se množit a patří to Albáncům a Albánii, to je jasné.\nVelké varování pro multikulti pravdoláskaře a Havloidy. Nechcete-li aby Vaše potomky převálcoval musulman, žádné kompromisy s ním.\nToto je jediný důvod, kde jsem ochoten připsat církevním restitucím jistý racionální základ.\n30 listopadu, 2013 (10.39)\nvelice duležité jestli napíšete LIDICE….Skoky…….. vrovině lidského zásahu ale jestli to někdo přetočí do toho problému poválečného odsunu.\njeto nesrovnatelné………..pak LIDICE /SKOKY jsou neporovnatelné.\nPROBOHA chcete říci že VAŠE GENERACE a nastupující generace bude toto respektive měla vnímat jako stejné???????? TO SNAD NÉ…………ANO bohužel ty snahy od té kavarenské elity zde jsou.\nNapsal jste to hezky, samozrejme, ze ne. Ale ja jsem si nezacal.\n30 listopadu, 2013 (10.53)\nA to ještě nikdo nezmínil škody, způsobené bradatými husity a třicetiletou reformační válkou.\nA co zříceniny Říma, Akropole … Nic netrvá věčně a není třeba dělat z toho politikum, kdo ho vytáhne, tomu se to vrátí jako bumerang.\n30 listopadu, 2013 (13.55)\nSe zájmem jsem si přečetl celou diskuzi a musím uznat, že je mezi námi tady opravdu hodně lidí znalých památek a historie. Proto se na Vás obracím s následující dotazem:\nLetos jsem byl na dovolené na Šumavě a pohyboval jsem se v lokalitách na jih od Vimperku: Kubova huť, Boubín, Churáňov atd. Ve zdejších hlubokých lesích poměrně často narazíte na dlouhé kamenné zdi (cca 60 cm tlusté bez malty vyskládané zdivo z kamenů vysoké asi 1m). Zdi jsou opravdu velmi dlouhé (nevidíte začátek ani konec). K čemu toto sloužilo? Bylo to pouhé rozdělení lesa mezi různé majitele? Nebo aby zvěř nemohla migrovat? Nebo tam dříve nebyl les, ale pastviska, nebo pole a to jsou kameny z pole, které se vybíraly po orbě? Muselo to dát obrovskou práci ty zdi postavit, už jenom shromáždit tuny a tuny kameniva a tak je krásně poskládat? Často jsou zdi postavené i ve strmých stráních, tak že by tam bylo dřív pole, to se mně moc nezdá. Máte na to někdo nějaký názor?\n30 listopadu, 2013 (14.58)\nMožná tarasy proti erozi. Nejsou jenom na Šumavě, taky na ně občas narážíme na vandrech.\nNěkdy potkáváme i takové „plůtky“ ze soušek – kůly zaražené cik-cak do země ve svahu a mezi nimi pět řad klád; vysoké je to asi cca 40 cm a nasměrované tak, aby eventuální tekoucí voda/bahno odtékala žádoucím směrem.\nAle mohou to být i hranice mezi pozemky menších majitelů. Ti velcí měli na práci nádeníky, kteří jim postavili bytelné dřevěné ploty a palisády kolem celého panství.\nOvšem místech, kde byly nějaké usedlosti a osady, mohlo jít i o pozůstatky tarasů kolem políček.\nShromáždění tun kameniva nebylo nijak těžké – na Šumavě jsou mraky suťovisek a kdo se tam snaží obdělávat půdu, má materiálu hafo rovnou na poli. Zato ta práce se stavbou tarasů, to muselo být šílené. Ještě šílenější je, že ji většinou dělaly ženy.\nChlapi makali na poli, v lese, na panském, v huti, eventuálně kdovíkde na stavbě, a ženské se staraly o všechno ostatní. A když už půda nevydala ani zblo, šli do světa oba a děti nechali na krku prarodičům. Takže na těch zídkách bude krev i z jejich půchýřů.\nČetl jste od J. Š. Baara „Pro kravičku“? Docela věrný popis šumavské „idyly“. Bída, hlad, vyčerpání, dřina a z ní zase jen další bída…\n30 listopadu, 2013 (15.35)\nPro kravičku byla oblíbená knížka moji maminky, ta si u ní vždy poplakala.\n30 listopadu, 2013 (16.43)\nChodím na houby pod Popelnou, tam také navršené zídky z kamenů jsou.\nZeptám se Vám příští týden, až tam budu, nějakého místního Voldřicha, Kramla, Švarce nebo Kůse (výskyt příjmení). Mám tam chalupu.\nŠumava byla velmi, velmi chudý kraj. Za RU, za I. republiky. Je to znát na úrovni roztroušených stavení.\n30 listopadu, 2013 (17.34)\nAsi se nic nedozvíte. Původní obyvatelé Šumavy se nazývali Gojové, a žili dost odděleně od ostatních, a jejich zbytky na Šumavských pasekách žily ještě někdy mezi válkami. Pak odešli, a nikdo neví kam.\nZkuste knížku Václava Cílka Archeus, je tam část textu, který pan Cílek převzal od meziválečného profesora přírodních věd, jahož jméno si mometálně nevzpomenu.\n30 listopadu, 2013 (17.35)\nPardon, nikoli Gojové, ale Bojové 🙂\n30 listopadu, 2013 (21.54)\nNetřeba jít tak hluboko do historie. Do Gohjů???\nVětšina kopců, co jsou dnes zalesněné, byl v ne vzdálené minulosti holá. Sklářské hutě potřebovaly dřevo. A tak se kamení z pasených/sekaných luk shromažďovalo na hranicích pozemků, popřípadě se z něj dělaly zídky.\nU některých, starší (a to je případ Popelné, Obří hradu) je důvod jejich vzniku zahalen.\n30 listopadu, 2013 (19.13)\npodobné zdi nejsou jen na Šumavě, ale jako jeden příklad třeba i na Menorce. Vznikly tak, že prvotním cílem bylo odstranit z pole kamení, a tak z něj postavili zdi jako ploty, tarasy proti erozi, ploty proti migraci zvěře mezi panstvími, atd. Hlavní účel ale bylo dostat z pozemku kamení a někam je uložit. Zeď ve strmé stráni je už jen dokončením oplocení. Hodně návozů kamení vzniklo po zavedení hluboké orby, kdy kamení doslova rostlo ze země. Takže za vznik zdí mohou Veverkové! 🙂\n30 listopadu, 2013 (14.00)\nZnicene stavby a vesnice, zejména pokud byly malebné, vyvolavaji smutek a treba i pro- a proti- sudetacke diskuse. Pro mne daleko smutnější jsou zničené životy lidí a naděje lidí, a to tehdy i dnes.\n30 listopadu, 2013 (14.01)\nTak na druhý pokus: Znicene stavby a vesnice, zejména pokud byly malebné, vyvolavaji smutek a treba i pro- a proti- sudetacke diskuse. Pro mne daleko smutnější jsou zničené životy lidí a naděje lidí, a to tehdy i dnes.\n30 listopadu, 2013 (19.20)\nK tomu si dovolím jen poznamenat, že Němci byli vysídleni nejen z ČR, ale i 10 dalších zemí vč. Polska. A tam šlo o pořádně velký zábor půdy a daleko větší vysídlení než v rámci ČR. Ovšem jen u vlád ČR nalezli sudetští Němci uši pro jejich poněkud zavádějící argumentaci. Nikde jinde tomu tak není, a zejména v případě Poláků. Tam dali jasně najevo, že o revizi výsledků 2.sv. války nelze mluvit, Postupimská deklarace je pořád platná.\nAle za argumentací sudetských Němců je pořád ten známý Drang nach Osten. Nejdříve návrat do „původních“ domovů, pak reminiscence středověké Římské říše národa německého, kde součástí bylo i České království. A pak spojení a anschlus Rakouska.\nPokud by potomci původních sudetských Němců opravdu tolik toužili vrátit se do vlasti, mohou si dům legálně koupit. A to se neděje.\n30 listopadu, 2013 (14.11)\nŠkoda, že poetické kouzlo tématu zaniklých vesnic zaniklých vesnic bylo uchopeno ryze účelově politicky. Chápu, jde o provokaci, ale je to smutné zneužití poetiky.\n30 listopadu, 2013 (14.36)\nMáte pravdu, jenomže konec a začátek čehokoli je vždy politikou.\nDůležité je to co je mezi tím, a čím je to „mezi“ delší, tím lépe.\nŠkoda, že pro ty začátky dnes (a tím míním posledních cca 70 let) jsou vytvořeny tak přetěžké podmínky. Postavte si dnes ( a tím míním …) obydlí mimo korupčním územním plánem stanovené území.\nKonce jsou snadnější než kdykoli jindy, zavřou fabriku, zavřou starostu co zadlužil, dají pozemky a lesy církvi, krachne akciovka – bývalé JZD, zaplní odpadem, odejde posádka, zaplaví vodou, nezpůsobilými.\n30 listopadu, 2013 (16.27)\nTo jako chcete stavět na zemědělské půdě, nebo jak?\n30 listopadu, 2013 (18.05)\nProč ne? Když je ta půda moje? To jenom komunisti padesátých let potřebovali každý metrák obilí pro Sovětský svaz. Nám by stačilo obdělávat tu stávající, vyplatí-li se to. Ale neobdělává se. Proč jistě nevíte…vysvětlovat nebudu.\nVím – stejně za chvíli bude má reakce na konci diskuse 🙂 .\nco napisala panenka kolacek je jasne,ze kazdy ma nejaky kuk a hned si prevrati jak danemu banditovy pasuje,bo v tom co pise kolacek,mozno vzhladnut aj literarny kuk,abstrakciu na porovnanie osudov nie len obci,ale cohokolvek.\nkazdy ,co nieco pise nie len kolackova je druh beletrie a jeho vyraz,co sa tu hned prevrati na politicky kuk,alebo orientaciu pravy,ci lavy a mna to hned privadza do sialu to sortovanie,bo ked ide o dom a jarek,bud je vlastenec,alebo kolaboranstka kurva,co je hojne vidiet aj v nasej historii ci nedavnej minulosti a dokonca pritomnosti,ked za strieborniak preda aj svoju matku,aj u nas v burakove sme mali a uz ,ako hovniara ma ucili stary frontaci,ludku,kolaboranta,len zabit,prinajlepsom ochcat,bo sluchal som tych arci pijakov a ja sam tiez zostal arci pijak a kolaboranta by som zabil aj s jeho rodinou,ony rodiny nechceli rusat,ja uz modernejsi.\nnakoniec tu jeden v dvoch apostoloch nick,si pise svoje dristy a pohlady,co je dobre,ale v realii v nejakej bande by bolo po nom,bo neviem,ale od hovniara je kazdy v nejakej bande a kto to nepozna byt bandita a rebel,nech nevopruzuje tu nejakym vyrazyvom soudruh,ci soudruzka bo ja co som bol s banditamy najdalej dotiahli do pioniera,poniektory aj mopedu.\n30 listopadu, 2013 (15.28)\nked toto forum tu bude o pravidlach ceskeho jazyka,jeho spisovnosti a spravnom pouzivani ,co je presvinsky dolezite pre rodnu rec a jej pouzivatelov bude jasne jak facka,ze tu prepadnem na celej ciare a pritom z diktatov,som mal velmi dobre znamky,bo do kazdej holoty sa busi,aby spravne pisala v svojej rodnej reci,co najvyzsi princip,ale tu sa striela ostrou municioum,toto neni nijaka vystava,ceskych textov a lidove tvorivosti,toto tu je bojisko a jak v kazdej vojne sa serie na zenevske konferecie o nejakych pravidlach.\nviem pochopit danych,co na to poukazuju,bo to maju v sebe a su zastitou,toho co pisem vyzsie o rodnom jazyku.to znamena,ked tu skonci vojna,potom ma mozno postavit pred hagsky tribunal,co aj tak nic nemeni na tom,ze v dalsej vojne budem mordovat,este zakernejsie,bo taky som,ale casom ma mozno poucit,co moze byt na osoh mne aj diskuzii tu po mojom nazvana vojna.\n30 listopadu, 2013 (17.52)\nProč pod každým článkem, ať už je o čemkoli, vypukne občanská válka ? Na návštěvu k Vlkovi by se mělo chodit popovídat a ne rvát se a překřikovat jednoznačnými pravdami, levo pravo, černo bílo, hore dole, etc. Zanikleobce.cz, smutek, blues. Ale co zaniklelidszvi.cz. ? Neexistuje, v této konzumní spotřební době. Přitom tam jsou asi ztráty nejděsivější. Nevidím z toho cestu. P.S. velmi si vážím dlouhodobě cobolika pacholika, jeho empatie, schopnosti jasného vyjádření a dovednosti nelhat ani sám sobě. Škoda, že zřejmě žije na druhém konci světa a osobně se nepotkáme. Alespoň takto zdravím coboliku, moc rád Vás vždy vyhledávám.\n30 listopadu, 2013 (18.14)\n30 listopadu, 2013 (18.43)\nto nijaka valka obcanu,kde tecie krv,to su len kuky danych,co dobre pocitat a dumat a kazdy si tu najdu svoju bandu,co mu bohovo pasuje a ked sa zacina trochu iskrit,to normalne,idealna diskuzia moze byt na hrbitove.\nod ceska,ani daleko nebyvam necelych 8 hodin,ked vsetko klape(myslim len let,plus na letisko,plus kontrola teroristu a podobne pindy), to z burakova vychodu,mam dlhsiu cestu do praglu. a neni problem sa stretnut,ked vpalim,tam,kde moj dom,ale ta moja mluva sarisa,slovenskeho,do ktoreho zabijem cesky a prikryjem emerickym fuck,to je podivana a vacsina ked na mna kukala,videl som,ze som v ich ociach mongoloid a zaparenej buran,co nemienim,nijak menit.\nnakoniec ja som hned v strehu jak dabel,ked niekomu az velmi pasujem,bo ja dristam dost rovno a jak dlazdic.som neisty,ked sa mi pise v ucte,ale dakujem,ze pepikovy pasuje cobolik,to ma netesi,to len sucho konstatujem,ze nie nadarmo to pepici moja banda s pozdravom cobolik pacholik\n30 listopadu, 2013 (19.07)\nNáhodou na hřbitově může být diskuse krásně jiskřivá a vtipná, četls jistě Hamleta. A nenech se vyvést z míry, coboliku. Za tvým hrubě tesaným ksichtem a tetováží vidím hodně rozumu a dobré srdce. I když nejsem žádnej Pepík z Práglu. Sakra. Tedy až sem poletíš, dej vědět a rád se s tebou setkám, když si uděláš odbočku do Sudet. Tvou řeč ovládám, tu rodnou. A tedy v úctě\n30 listopadu, 2013 (20.06)\nhele karle hamleta som necital,ani nahodou,bo ja dlazdic,tetovania nemam vela a rozsirim pravdepodobne tejto zimy,bo moje telo to moj bilboard,moj rypak to rypak chmuravy,ja neberiem pepikov z jakeho mesta su,ale jaky su, bol som v litomericich,jirikove,rumburk,nymburk,nachod,broumov,vysoke myto,ceske budejovice,ale okolo karle varle mam burana od nas,co sa tam pocestil,hoci dobre hvari tak mozno naschle,bo ja prenesmierne rad ,ked tam vpalim chodim na vlaku hoci som mal problem da sa povedat po tolkych s jizdnim radem a ked ovladas rec buranov vychodu,budes do nich podobny.\n30 listopadu, 2013 (23.43)\nPřesně, jsem na tvé notě a jsem neohebný buran. Šest let jsem na koleji bydlel s podobným pacholíkem, je to dávno, ale dal mi hodně. Horskou kvartu a hrdou buranskou poctivost. Trefils přesně. Poctivost ať děláš na sále nebo přidáváš zedníkům. Žádné eufemismy, přímo na dělohu. A nebrat se vážně, dělat poctivě ať je to cokoli. Nelhat si. Hoj cobolíku koukàm zavíračka, vyženou nàs z lokálu. V úctě čau\n30 listopadu, 2013 (18.25)\nNo já tedy zírám!!!!!!!!!!!\nZa nejpřijatelnější období pro život pokládá dobu před více než 70 lety – tedy přesně – tedy jak on tvrdí, před 71 lety. Kterýže se to psal rok? 1942. To bylo pro Petrypavly opravdu požehnané období. Stačilo vykonstruovat udání na gestapo, a jako odměna se poskytl stavební pozemek s právem na tom postavit cokoli, a Židy a cikány dostal ento coby levnou pracovní sílu. Ostaně, dle jeho tvrzení dnes při neexistenci NSDAP, jakožto legitimní levice dle gusta tohoto musí tento – z nouze jak tvrdí volit komunisty.\nTotéž platí pro ten nick s nacistickým nejen příjmením, ale i názory, který tu rozebírá „konečné řešení musulmanské otázky“.\nJojooo, rudá se námj tady mění na hnědou.\n30 listopadu, 2013 (21.29)\n30 listopadu, 2013 (18.31)\nŽJOOOOOO, tak Vám vadí muslimové, joooooo?????? To je opravdu zajímavé:) A že Vám nevadí echt muslimský multikulti senátor, kterého jste tu zcela nedávno prosazoval? Navíc jste LŽIVĚ tedy vlastně levicově tvrdil, že tento je chirurg v mísntní nemocnici. Možná, že ceník jím vlastněného zdravotnického zařízení Vás přesvědčí, že levicové zdavotnictví v podání Vámi protěžovaného kandidáta do senátu jaksi není pro obyčejný plebs.\nJá s ním nemám tedy nejmenší problém, je to můj soused, a vycházíme spolu nadstandardně:-)\n30 listopadu, 2013 (18.45)\nA jak jinak v Litoměřicích, pane Višňovský? 🙂\n30 listopadu, 2013 (18.48)\nZase jedna užitečná diskuze.\nnicméně ten soupis, resp. porovnání (i když by nevypovídalo o ničem, to kdybychom porovnaly dešťové srážky před listopádem a teď, tak by to bylo cennější), by bylo ale na druhé straně zajímavé. Nevím, ale nevsadil bych ani dva pfeniky na dobu našich 24 let. Mohl bych také uvést hned z rukávu několik příkladů – pánských domů a zámků, které za JZDování jakž takž vypadaly, ale hlavně sloužily, a teď jsou z nich jen ruiny, že je restituenti ani nechtěji. Nicméně vedle nich byly postaveny krásné plechové haly – sklady plné levného zboží a německého odpadu. A též máme krásné kapličky a boží muka, nebo zúrodněné lány orné černozemě úžasnými halami. To budou naši potomci obdivovat.\nI ve světě jsou zajímavé porovnání, např. v socialistickém Polsku bylo postaveno/opraveno na 500 kostelů, a za stejnou dobu ve VB zaniklo – přestavěno na herny nebo zbouráno 400 kostelů. Obdobně ve Švédsku v příštích létech bude zavřeno několik stovek kostelů – nejsou peníze a navíc ani věřící. V žádné případě bych však neodsuzoval vlády Švédska a Anglie a ani nechválil Polsko za to, že postavilo tolik kostelů.\n30 listopadu, 2013 (22.08)\nDlouhá diskuse to byla, ale poněkud samoživná. Souzní s přesunem v emocích, jež tvoří národní identitu a nakonec v podnětech jejichž prostřednictvím vzniká. Říkám o té diskusi, že je samoživná, protože asi nemůže souviset s textem paní autorky. To je takový polomyšlenkový chumáček v němž se obrací, převrací a přeměňuje minulost. Mnohé je relativizováno, rodí se nové sympatie.\nBylo by zajisté intelektuálně vkusnější, kdyby se autorka zamyslela nad věcí v rámci mnohem širším – v rámci války a reakce na válku. Kolik jen takových vesnic zahynulo každý rok během války, lhostejno kde. Pak bych to asi lépe chápal, pak by mi ona humanita komparace přišla skutečnější a bylo by to asi i více objevné. Víte, pokud jde o onu zanedbanou kauzalitu, kterou autorce někteří vyčítají, pak si mezi jednotlivými příspěvky v diskusi lze jen těžko vybrat něco jako jednoznačně pravdivé. V etickém ( nikoliv historickém) vztahu k minulosti pravdivost neexistuje. Je tam jen volba KÝM CHCI BÝT, je tam jen volba mezi sebevědomím své národní identity a nejistotou kým jsem a zda tím chci být. To se promítá do všeho – i do ekonomiky a exekutivy moci.\nTé nejistoty kým chci být a vůle být důstojně – je , bohužel, málo. I proto mně výše uvedený text docela rozladil.


Realitní magnát Nedvěd? Je to o štěstí a ta částka nesouhlasí, směje se | Tv.iSport.cz\nJe evidentní, že prožívá opravdu skvělé časy... Petr Nedvěd (49) domlouvá posily v NHL pro hokejovou reprezentaci na MS, ale hlavně si užívá rodinné pohody s manželkou Nicole a dcerkou Naomi. K tomu chystá další stěhování, i když to má ještě čas. „Jsem šťastnej a moc si to užívám. Celý život jsem na tenhle vysněnej moment čekal. Je to úplně jiná kapitola mého života,“ culil se Petr Nedvěd v pořadu Česká ulička (premiéra v pondělí ve 22:30), kde mu moderátor Michal Hrdlička připomínal, že ho fanoušci znávali spíše jako playboye a flamendra.\nPohřeb Miroslava Fryčera, prvního Čecha v Utkání hvězd NHL\nPlekanec: Jihlava po druhé výhře u nás už slavila postup. To nás nabudilo\nJágr po postupu do extraligy: Svět se zbláznil, teď je móda být proti mně a…\nTŘI důvody postupu Kladna: Přesilovky, Plekanec, charakter


Folková kytara Deluxe žaket ve Gear4music, Ovangkol na Gear4Music.com\nFolková kytara Deluxe žaket ve Gear4music, Ovangkol\n2 296 Kč RRP 2 319 Kč (včetně DPH @ 21%)\nNejlepší materiál pro lepší vzhled a zvuk.\nDeluxe lidových akustická kytara.\nPlnohodnotný zvuk s bohatými tóny.\nS Chrome hlav & vysoké třídy struny\nDeluxe akustická kytara Folk Cutaway exponáty plné dužnaté zvuk s bohatými tóny, v pozoruhodné přírodní dřevo Ovangkol povrchovou úpravou kombinace exotických materiálů s odborné zpracování, která je zápas některého z jeho současníků, za cenu, která povyšuje nad ostatní.\nKliknutím zde zakoupíte Folková kytara Deluxe žaket ve Gear4music, Ovangkol a zvolené příslušenství\nNejlepší materiály pro lepší vzhled a zvuk\nPoužití pouze těch nejlepších materiálů, Tato kytara je opravdu řez nad zbytkem. Smrková horní deska laminovaná zajišťuje, že bohaté, plné tón s bujnou nuance vycházejí z nástroje, zatímco dřeva Ovangkol zpět a po stranách zvyšují plný dužnaté zvuk zároveň se znázorňujících vynikající matný povrch. Tato kytara je opravdu kombinace tónů a vizuální potěšení.\nTeplé rezonance s velkým hmatovou odezvou\nVýchodní mahagon krk s hmatníkem z palisanndru vytváří teplý rezonanční Skvělé hmatové odezvy, dokonale se volbou více zrnitý dřeva vedoucí až k vřeteník.\nJe vybavený Chrome hlavy a vysoký stupeň řetězců\nS Chrome Die-cast mechaniky a vysoký stupeň struny jako standard si můžete být jisti, že tato kytara je prosit, aby přehrávat přímo z krabice.\nPovrchová úprava: Podklad\nŘetězce: UılechtilÆ ocel\nDeluxe žaket Dreadnought akustická kytara, Vrba\nThinline Electro klasická kytara od Gear4music


Počítač All In One Acer Aspire Z3-705 WubCi35005U_65W 21.5",i3-5005U, 4GB, 1TB, DVD±R/RW, HD, W10 - černý, all-in-one\nÚvod › Hardware › PC sestavy › all-in-one › Počítač All In One Acer Aspire Z3-705 WubCi35005U_65W 21.5",i3-5005U, 4GB, 1TB, DVD±R/RW, HD, W10 - černý\nPočítač All In One Acer Aspire Z3-705 WubCi35005U_65W 21.5",i3-5005U, 4GB, 1TB, DVD±R/RW, HD, W10 - černý\n47133924666704713392466670AcerÚhlopříčka displeje (palce) ("): 21.5\nSkvělá grafika a styl\nŘada počítačů typu ?vše v jednom? Aspire Z3 se pyšní ostřejším obrazem a plnějším zvukem, je cenově dostupná a skvěle zapadne do vaší domácnosti.\nTenké 35mm2 tělo počítače, velikostí srovnatelné s krabicí od pizzy, vám opravdu nezabere příliš místa. Díky svému stylovému vzhledu perfektně zapadnou do každé moderní domácnosti. I navzdory tenkému provedení jsou vybaveny jednotkami DVD Super Multi.\nModel procesoru: 5005U - 2GHz\nRozhraní:  windows 10 home
\nFULL HD:  windows 10 home
\nÚhlopříčka displeje (palce) (") 21.5 Rozlišení displeje (bodů) 1920 x 1080 Dotykový displej ne Typ TV tuneru Počet jader dvoujádrový procesor Typ procesoru INTEL Core i3 Broadwell Celý popis\nNáš kód: 1076938308


Lidé opět přispěli rekordní částkou – Tříkrálová sbírka – invArena\nBezmála 26 milionů korun vynesla letošní Tříkrálová sbírka v olomoucké arcidiecézi. Jde o nejvyšší částku v historii koledy. Předčí i loňský rekord, a to o více než milion korun. Do ulic Olomouckého a části Zlínského a Pardubického kraje vyrazilo v lednu 18 tisíc koledníků.\nOlomouc – Po rozpečetění našli pracovníci Charit v kasičkách celkem 25 905 894 tisíc. „Všem dárcům patří velký dík. Svěřili Charitě obrovské peníze, za které nyní může udělat spoustu dobra. Je pro nás velkým závazkem nezklamat důvěru lidí a jejich pomoc smysluplně rozdělit mezi potřebné,“ uvedl ředitel Arcidiecézní charity Olomouc Václav Keprt.\nV České republice je aktuálně sečteno 99,8 procenta sbírky a prozatím je celková částka 100 306 085 korun.\nV Arcidiecézi olomoucké, kde byla tradice koledování v roce 2000 založena, bývá výnos nejvyšší v zemi. Přesto Václava Keprta štědrost dárců a neustálý růst výtěžku nepřestává překvapovat. Loni se koledníkům podařilo vybrat 24,8 milionu.\n„Lidé u nás mají otevřená srdce a vnímají potřeby jiných. Výtěžek také ukazuje, že věří v Tříkrálovou sbírku i Charitu,“ míní Keprt.\nVíce než polovina koledy zůstává přímo v regionu. Například na Šternbersku letos peníze pomohou zaplatit sociálně krizový byt či zřízení dluhové poradny. Na Zlínsku za ně pořídí třeba pomůcky usnadňující pohyb postiženým dětem, oblečení a školní pomůcky pro děti maminek samoživitelek. Také jídlo, pračku či ledničku pro chudé rodiny nebo léky či kompenzační a rehabilitační pomůcky pro starší a nemocné.\n„V okolí Olomouce sbírka pomůže lidem v akutní krizi nebo zvýší dostupnost pečovatelské služby pro seniory s tělesným a duševním handicapem,“ řekla mluvčí olomoucké arcidiecézní charity Karolína Opatřilová.


GABBIG Koš is rated 4.6 out of 5 by 10.\nloc_cs_CZ, sid_ART-20322066, prod, sort_[SortEntry(order=SUBMISSION_TIME, direction=DESCENDING)]\nPraktický úložný prostor na ukádání drobností, vhodný zejména do koupelny, předsíně, ale i jinde. Ručně pletený přírodní ratan dělá každý z výrobků v sérii GABBIG jedinečným. Hodí se k úložnému prostoru HEMNES.\n-Praktický úložný prostor na cokoliv od koupelnových doplňků přes hobby pomůcky a časopisy.\n-Koš můžete používat také ve vlhkých prostorách, jako jsou koupelny.\n-Košík je ručně tkaný, a proto má jedinečný vzhled.\n-Úchytky usnadňují vytažení a zvednutí koše.\nHodí se do úložných sérií HEMNES a LIATORP.\nRated 5 out of 5 by Roman 276 from Funguje, kontrukce je lehká a robustní Zakoupil jsem dva koše, a pasují skvěle tam, kam byly zamýšleny.\nRated 5 out of 5 by Ertz from S výrobkem jsem spokojena\nRated 5 out of 5 by atre from Vypadají hezky, ale loupou se a dalo práci vybrat dva, které budou mít stejnou šířku a nebudou našejdro.\nRated 5 out of 5 by Trefa from Příklad: Skvělé funkce Jsem velmi spokojena s tímto výrobkem.\nRated 4 out of 5 by anna 7 from s výrobkom som spokojná, odporúčam\nRated 3 out of 5 by Majka797 from Spratne vyuzitie pri odkladani Nakolko pri vyrobku bola cena 6€ sa mi zdala v dobrom pomere k vyrobku, az po kontrole pokladnicneho dokladu som zistila, ze cena bola daleko vyssia.\nRated 4 out of 5 by Janai from Kúpila som košík pred dvomi týždňami a je veľmi pekný. Pôjdem pre ďalšie.\nRated 5 out of 5 by kacka7 from Nejen že se do koše vejde spousta věcí, ale i velice dobře vypadá. Koše jsem koupila v akci, jelikož běžná cena se mi zdá docela vysoká.\nGABBIG Koš Reviews - page 2\nPraktický úložný prostor na cokoliv od koupelnových doplňků přes hobby pomůcky a časopisy. Koš můžete používat také ve vlhkých prostorách, jako jsou koupelny. Košík je ručně tkaný, a proto má jedinečný vzhled. Úchytky usnadňují vytažení a zvednutí koše. https://www.ikea.com/cz/cs/images/products/gabbig-kos-hneda__0713063_PE729167_S4.JPG GABBIG Koš, tmavě hnědá https://www.ikea.com/cz/cs/catalog/products/20322066/ 203.220.66 IKEA 399,-


 Auto Top-Up\nAuto Top-Up systém je novinkou, která pěstitelům zachránila mnoho rostlin. Pasivním způsobem doplňuje zálivku v nádrži pro systémy využívající NFT (pasivní = bez použití čerpadýlka a elektrické energie). Můžete odjet na dovolenou či víkend a nehrozí, že by rostliny neměly nezbytné živiny. Pro zapojení 1 GroTanku - všechny nezbytné spojky jsou v příslušenství. Objem Auto Top Up nádrže: 36l.\nAuto Top-Up systém je novinkou, která pěstitelům zachránila mnoho rostlin. Pasivním způsobem doplňuje zálivku v nádrži pro systémy využívající NFT (pasivní = bez použití čerpadýlka a elektrické energie). Můžete odjet na dovolenou či víkend a nehrozí, že by rostliny neměly nezbytné živiny. Pro zapojení 1 GroTanku. Dodáváme bez nádrže 36l.\nAuto Top-Up systém je novinkou, která pěstitelům zachránila mnoho rostlin. Pasivním způsobem doplňuje zálivku v nádrži pro systémy využívající NFT (pasivní = bez použití čerpadýlka a elektrické energie). Můžete odjet na dovolenou či víkend a nehrozí, že by rostliny neměly nezbytné živiny. Pro zapojení 2 GroTanků - všechny nezbytné spojky jsou v příslušenství. Objem Auto Top Up nádrže: 36l.\nAuto Top-Up systém je novinkou, která pěstitelům zachránila mnoho rostlin. Pasivním způsobem doplňuje zálivku v nádrži pro systémy využívající NFT (pasivní = bez použití čerpadýlka a elektrické energie). Můžete odjet na dovolenou či víkend a nehrozí, že by rostliny neměly nezbytné živiny. Pro zapojení 2 GroTanků. Dodáváme bez 36l nádrže.\nAuto Top-Up systém je novinkou, která pěstitelům zachránila mnoho rostlin. Pasivním způsobem doplňuje zálivku v nádrži pro systémy využívající NFT (pasivní = bez použití čerpadýlka a elektrické energie). Můžete odjet na dovolenou či víkend a nehrozí, že by rostliny neměly nezbytné živiny. Pro zapojení 3 GroTanků - všechny nezbytné spojky jsou v příslušenství. Objem Auto Top Up nádrže: 81l.\nAuto Top-Up systém je novinkou, která pěstitelům zachránila mnoho rostlin. Pasivním způsobem doplňuje zálivku v nádrži pro systémy využívající NFT (pasivní = bez použití čerpadýlka a elektrické energie). Můžete odjet na dovolenou či víkend a nehrozí, že by rostliny neměly nezbytné živiny. Pro zapojení 3 GroTanků - všechny nezbytné spojky jsou v příslušenství. Dodáváme bez 81l nádrže.


Kreuziger označil uplynulou sezónu za ‚restartovací‘. Věří, že v Orice mu pomůžou zkušenosti | Ostatní sporty\nFacebookTwitterGoogle +Sdílet Kreuziger označil uplynulou sezónu za ‚restartovací‘. Věří, že v Orice mu pomůžou zkušenosti Roman Kreuziger při dojezdu na mistrovství České republikyFoto: Jan BrychtaPředchozí dva roky musel cyklista Roman Kreuziger bojovat o to, aby vůbec mohl závodit. Vrátil se v plné síle a má za sebou hodně zajímavou sezónu, ve které vyhrál titul silničního mistra Česka a podařila se mu i Tour de France. Teď se chystá na krok do úplně nového prostředí. Od nové sezóny totiž bude jezdit za australskou stáj Orica BikeExchange.Končící sezónu popsal Roman Kreuziger jako úspěšnou, i když přiznal, že v závěru se mu nevedlo podle představ. Ale po letech zase sbíral i příjemné zážitky. „Charakterizovat sezónu do jednoho slova je složité. Nemám rád zimu, povedl se mi Lutych, pak byla Tour, poprvé mistr republiky v elitní kategorii. Těch zážitků je spousta, takže restartovací by mohlo být to správné slovo.“ Rozlučkový závod za tým Tiňkov jel v Lombardii, ale to už měl podepsanou smlouvu s australskou Oricou, která pro něj byla od začátku jedničkou při jednání. Prý proto, aby se pořádně naučil anglicky. „Přece jenom už jsem dost starý, abych se to naučil, a pak do budoucna se mi to třeba bude i hodit.“ Žertoval Roman Kreuziger, jako by se ho už dotknul duch stáje, která vytváří dojem pohodově uvolněného týmu, natáčejícího vlastní videa třeba na hit Call Me Maybe od Carly Rae Jepsen. Dovede si Roman Kreuziger představit sám sebe jako jednu z hvězd takového vtípku? „Ne to fakt ne jako. Já doufám, že to bude zakládat na tom, jak jezdíme na kole a ne na tom, jak natáčíme videa.“ I z tříminutové legrácky je ale patrný jeden z důvodů, proč Kreuziger do Oricy zamířil. „Tým málo mění stav. Je to ukázka toho, že dobře funguje a ti lidé pokud se tam cítí, tak neodchází. Pro ty závodníky je to jenom dobře.“ A i když má Kreuziger nejen mladým Australanům radit a pomáhat, nevzdává se i vlastních ambicí. „Jak jste říkal, už jsem starší, ale samozřejmě to znamená i to, že mám spoustu zkušeností. Ti mladí závodníci ne vždy dokážou tu Grand Tour přejet, kdežto ve mně mají takovou záruku. Určitě budu ten, který by měl pomoct, ale když náhodou bouchnou ti mladí, tak já bych měl být jako stabilita.“ Je připravený stát se i plánem B co se týká celkového pořadí třeba na Tour de France. Související příspěvkyKreuziger bude jednat o novém angažmá. Potřebuji prostor, abych měl výsledky, říkáFroome si dojel do Paříže pro třetí vítězství, poslední spurt vyhrál GreipelPředposlední 20. etapu vyhrál Izaguirre. Kreuziger dojel šestý a Froome udržel celkové vedeníVítězem 19. etapy je domácí Bardet. Brit Froome je v čele i přes pád


Aktuality: V Sofii nové středisko Wizz Air - MAGAZÍN LETIŠTĚ ČESKÉ REPUBLIKY\nV Sofii nové středisko Wizz Air\nMaďarská letecká společnost Wizz Air otevřela v těchto dnech své nové středisko údržby v Sofii, a jedná se tak o čtvrté evropské centrum pro běžnou údržbu a první na Balkánu. Nově otevřené moderní zařízení zajistí vysokou úroveň údržby pro leteckou společnost a ročně tu lze provádět až tři sta běžných údržeb. V novém hangáru bude možné provádět i základní opravy kovových součástek.\nLetadlový park společnosti Wizz Air se po čtrnácti letech od zahájení provozu rozrostl na více než sto letadel a flotila společnosti se v současné době skládá ze 71 letadel Airbus A320 a 31 letadel Airbus A321. Letouny Airbus A320 mají průměrné využití téměř 13 hodin denně, což umožňuje společnosti udržet nízké provozní náklady a současně poskytovat zákazníkům co nejnižší možné ceny.\nBudoucí plány růstu sítě společnosti Wizz Air jsou podpořeny závaznými objednávkami dalších 266 letounů Airbus, které mají být dodány do konce roku 2026. Vzhledem k tomu, že společnost usiluje o to, aby se stala jednou z pěti nejlepších leteckých společností v Evropě, bude Wizz Air dále stimulovat neobsazené trhy tím, že létání bude dostupné ještě více zákazníkům.\nWizz Air je největší nízkonákladová letecká společnost ve střední a východní Evropě, provozuje flotilu 102 letadel Airbus A320 a Airbus A321 a nabízí více než 600 tras z 25 základen, spojujících 142 destinací ve 44 zemích. Ve společnosti Wizz Air poskytuje tým více než 4 000 odborníků v oblasti letectví, špičkové služby a velmi nízké ceny letenek, díky čemuž je Wizz Air upřednostňovanou volbu 30 milionů cestujících. Společnost Wizz Air je kótována na londýnské burze pod tickerem Wizz Air a je zahrnuta v indexech FTSE 250 a FTSE All-Share. Společnost Wizz Air je registrována v rámci Mezinárodní asociace pro leteckou dopravu (IATA), operačního bezpečnostního auditu (IOSA), což je globální měřítko v oblasti uznávání bezpečnosti letecké dopravy. Společnost byla nedávno pojmenována 2017 - Evropská letecká linka roku Aviation 100, což je proslulá každoroční publikace, která uznává nejvýznamnější umělce v leteckém průmyslu za rok. www.wizzair.com.


Jak je to s nákupem amerických vrtulníků - Haló noviny\nJak je to s nákupem amerických vrtulníků\nSněmovna se bude muset zabývat interpelací svého místopředsedy, předsedy ÚV KSČM Vojtěcha Filipa, na ministra obrany Lubomíra Metnara (ANO) ohledně plánovaného nákupu vrtulníků pro Armádu ČR.\nFilip se na Metnara obrátil s písemnou interpelací se třemi konkrétními otázkami, s odpověďmi však není spokojen, proto se setkají tváří v tvář, a ministr bude muset být zřejmě mnohem konkrétnější a detailnější. Interpelace může být zařazena k projednávání možná už na lednovou schůzi dolní komory.\nPodle Filipa jsou v médiích prezentovány informace, které navozují atmosféru, že MO ČR porušuje platné zákony ČR. Ministerstvo zatím nerozhodlo, jaké vrtulníky pro armádu nakoupí, nebylo rozhodnuto ani o způsobu zadání zakázky, takže nemohl být vybrán ani vítěz, napsal předseda komunistů 26. listopadu. »Problém je ovšem v tom, že z jiných zdrojů – oddělení (sekcí) MO bez skrupulí včetně oficiálních stránek, čteme prohlášení, že výběr byl proveden (následuje odkaz na webové stránky MO). Zároveň spouští bezprecedentní kampaň: (následuje odkaz na Facebook). Osobně nepamatuji, že by kdy probíhala taková kampaň na jakoukoli vybranou techniku. Přitom je známo, že italský dodavatel oslovil v zásadě všechny poslance z výborů pro bezpečnost a pro obranu, přílohou byl i koncept oficiálních námitek připravených jejich právníky,« uvedl v interpelaci Filip s tím, že to už budí znepokojení nad tím, jak (ne)výběr probíhá, jak se mluví o jejich vrtulnících a nabídce, a přitom explicitně nežádají podporu pro svůj vrtulník, ale žádají podporu spravedlivého a transparentního procesu – ve férové soutěži, ať vyhraje ten lepší. »Dalším krokem jsou námitky ÚOHS,« dodal Filip s tím, že důvodem, který zazněl ohledně vyloučení Italů (firma Leonardo) ze soutěže, je »prověření v boji«. »Co to ale znamená?« ptá se předseda komunistů. Podle jeho slov je italský vrtulník přinejmenším srovnatelný, a přitom o polovinu levnější než americký. A Leonardo je jedna z největších firem v oboru ve světě.\nBude nebo nebude nákup této techniky předmětem skutečného výběrového řízení, zeptal se Filip loni 26. listopadu. Pozdě, v této době už bylo rozhodnuto a podepsáno. Ministr si však s odpovědí počkal až do Vánoc.\nMetnar: České armádě vyhovují jen vrtulníky USA\nMetnarova odpověď z 23. prosince se dá shrnout takto: MO provedlo několik průzkumů trhu, z nichž vyplynulo, že na trhu EU nebylo nabídnuto řešení, které by AČR plně vyhovovalo, a nejvhodnějším pro potřeby AČR je vrtulníkový systém z USA. Proto také ministerstvo obrany jako zadavatel 12. listopadu 2019 rozhodlo »o výběru nejvhodnější nabídky veřejné zakázky ‚Víceúčelové vrtulníky – nákup‘ ve formátu vláda-vláda. Ve stejný den projednala materiál vláda ČR a zmocnila ministra obrany k podpisu smlouvy. Na základě pověření vlády ČR jsem následně dne 21. listopadu 2019 podepsal smlouvu,« napsal Metnar.\nDalší Filipova otázka: Jsou odpovědi ministerstva obrany k podání firmy Leonardo pravdivé nebo probíhá nějaký jiný proces, který ve výsledku může skončit nejen mezinárodní arbitráží a ostudou ČR, ale také těžkým dopadem na státní rozpočet ČR?\nOdpověď lze shrnout takto: Veškeré učiněné kroky, zakončené rozhodnutím o výběru nejvhodnější nabídky vrtulníkového systému od vlády USA, »vidí MO jako správné a obhajitelné, jak před soudy, tak i mezinárodní arbitráží. Postup je zcela v souladu jak se zákonem o zadávání veřejných zakázek, tak výkladem legislativy Evropské unie.«\nFilip se v interpelaci ještě Metnara dotázal, zda je časový postup nákupu opravdu postupem, který lze obhájit před ÚOHS a před soudy?\nMinistr je přesvědčen o tom, že MO u všech zakázek postupuje v souladu jak s českou, tak unijní legislativou. V případě nákupu víceúčelových vrtulníků se nikdy nedopustilo nezákonného nebo diskriminačního jednání, vše bylo v souladu se zákonem a domácími i unijními předpisy. »Ministerstvo obrany je připraveno doložit zákonnost postupu jako Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže, tak případně obhájit oprávněnost postupu před soudem. Takovou situaci ovšem nepředpokládám,« zakončil svou odpověď ministr Metnar.\nNedělejte z toho horor. Nic nového pod sluncem. Dřív jsme kupovali od\nRusů, dnes od Amíků. Jsme malá zem s prťavými státníky.\nJen pro ty vrtulníky byl americký prezident ochotný udělat si čas pro\nnašeho premiéra. A Koudelka z BIS? Po vyznamenání od CIA nabral ten\n"správný" kurz ...\nJak nákup vrtulníků dopadne bylo známo již od samého počátku. Nebo\nže by si Babiš při návštěvě u Trampa povídal o koblihách? Ale je\ndobře,že se někdo ozývá a Filip již není sám. A něco podobného\nnás bude čekat s dostavbou jaderné elektrárny.