Recenze | Swans – To Be Kind | Sicmaggot\n28.5.2014 Atreides\tNapsat komentář\nŽánr: noise rock / experimental\n04. Bring the Sun / Toussaint l’ouverture\nAtreides – 9,5/10\nKdyž se geniální mozek celého kapely Michael Gira urval před dvěma lety ze řetězu a vydal dvouhodinový opus “The Seer”, sbíral jsem čelist ze země. Tenhle “Věštec” byl mým prvním setkáním se Swans vůbec a bez dlouhých řečí předpověděl mou další cestu vodami experimentální hudby. Přesahující veledílo se zarylo hluboko do mých uší i paměti a nepovedlo se mi jej od té doby vymazat. Zároveň nastolilo značně ambivalentní vztah mezi mnou a Girovou hudbou, jež mě chvílemi vozila na vlnách extáze, aby mě o chvíli později topila v hlubinách neuróz a nejistoty. Spolehlivě mě však dokázala pohltit a nepustit. Dotkla se mého nejniternějšího já a dalece jej přesáhla, aby jej v psychedelických stavech nechala nahé a zranitelné kdesi za sebou. Zejména, když si podala ruku s alkoholem. Všechno tohle způsobilo, že jsem se na nové album těšil i netěšil. Na jedné straně zvědavost, s čím Gira tentokrát přijde, na druhé obavy z toho, co to se mnou udělá.\nObavy vzhledem k “The Seer” byly jednoznačně na místě, nicméně “To Be Kind” je vyvrátilo do jedné. Nicméně to neznamená, že vám tahle deska nedá do těla. Kovboj z Los Angeles pokračuje v krasojízdě a opět servíruje dvouhodinový kus, který vám nedaruje ani vteřinu. “Věštci” nedalo příliš práce, aby se mi dostal pod kůži a promítl mi své apokalyptické vize, “To Be Kind” je navzdory názvu zprvu mnohem odtažitější a nepřístupnější. Alespoň mně trvalo mnohem delší dobu, než jsem do něj pronikl a začal chápat jeho širší kontext. Některé vybrané části se poslouchají samy od sebe, zejména úvodní “Screen Shot”, “A Little God in My Hands”, kterou jsem slyšel ještě před vydáním alba, nebo “Nathalie Neal”. Pobrat jej však jako celek a nejen jako sbírku jednotlivin však vyžaduje notné úsilí a soustředění. Gira se nezmítá mezi dvěma polaritami, na rozdíl od “The Seer” nedává vydechnout u uvolněnějších skladeb. Žádné takové téměř nenajdete, jen postupnou gradaci motivů a zastřený, štěkavý vokál.\nCelá deska se převaluje jako zfetovaný koráb na nekonečném oceánu a postupně spěje ke svému cíli. Každá položka tracklistu vás zavede do odlišných zákoutí Girovy mysli, přesto působí dosti vyrovnaně. Když pominu nejdelší kusy “Bring the Sun / Toussaint l’ouverture” a “She Loves Us”, jež tvoří bezmála polovina alba, zbylé skladby jsou mnohem srovnatelnější, a to jak délkou, tak intenzitou. Nezáleží, jestli je to zrovna zvonivá “A Little God in My Hands”, zdánlivě poklidná “Kirsten Supine” jejíž tělo je jen klidem před bouřlivým závěrem, nebo naprosto vyjetá manifestace “Just a Little Boy (for Chester Burnett)”. Všechny skladby jsou jasně rozpoznatelné a od sebe odlišné, všechny ale nesou charakteristický rukopis Swans a zároveň přináší nový pohled na jejich hudbu. Pokud bych měl škatulkovat, noise rock si podává ruku s prog rockem, bluesem, krautrockem a tu a tam i s country. Je však jasné, že tvorba Swans jako celek nejde na žádném jejich albu popsat jen škatulemi. Michael Gira a jeho ansámbl je prostě natolik specifický, že jeho projekt se stal škatulí zcela svébytnou a samostatnou.\nSwans naprosto mistrovsky pracují s gradací – a to nejen skladeb, ale i celého alba. Trpělivě rozvíjí jednotlivé kusy rozmáchlými monotónními plochami, které buď postupně bobtnají a nabalují na sebe další motivy, jako se děje například v “A Little God in My Hands”, která výborně šlape již od začátku, nebo doslova rostou ze země a nabývají na intenzitě, jak Swans předvádějí v půlhodinovém majstrštyku “Bring the Sun / Toussaint l’ouverture”, kde každá část této dvojskladby postupně sbírá enerigii ze svého okolí a sílí až k samé hranici únosnosti. Pokud “The Seer” vytáhlo tvorbu Swans o několik úrovní vpřed a učinilo ji ještě více propracovanou a komplikovanou, “To Be Kind” na svého předchůdce přímo navazuje a po stránce skladatelské ještě o něco překonává. Podobně jako předchůdce funguje i “To Be Kind” především jako celek, který během poslechu roste, stárne a pomalu spěje ke svému zániku. Na začátku titulní skladby, která celou pouť uzavírá, už je album monumentálním obrem, jenž nakonec hyne v jednom z nejlepších závěrů, jaký jsem kdy vůbec slyšel. A to bez přehánění.\nJak je u Swans dobrým zvykem, album rovněž roste i v průběhu času, poslech od poslechu, kdy pomalu rozkrýváte jeho vrstvy. I při poslechu “The Seer” ještě dnes tu a tam objevím nějaký detail nebo moment, na který jsem dříve nenatrefil, a věřím, že ještě propracovanější “To Be Kind” v tomto ohledu nebude jiné. Po formální stránce splňuje novinka všechno, co od alba Swans očekávám, a v některých ohledech ještě mnohem více. Můžu říct, že je téměř kandidátem na absolutní hodnocení, a kdybych neměl tu čest s předchozím materiálem, bezpochyby bych mu jej udělil. Jenže přesně z tohoto důvodu mu jej neudělím. Nemůžu říct, že bych do “To Be Kind” nepronikl nebo mu nějak vyloženě neporozuměl. Ač mi to nějakou dobu trvalo, v tomto ohledu problém rozhodně nemám.\nJediným důvodem, proč to není za 10/10 je prostý pocit. “The Seer” mě v porovnání s “To Be Kind” strhl přece jen o něco víc. Snad je to dané tím, že jsem se na jeho náladách vozil spolu s ním a užíval si všechny jeho rozmary “na vlastní duši”, kdežto instrumentálně dokonalá a rozmanitá novinka se ve výsledku pohybuje spíše v jedné poměrně specifické náladě, která sice pohlcuje, ale v porovnání s věšteckými drogami a dronovými propastmi nezanechává takový otisk. Možná mám ten dojem i proto, že “The Seer” byla mým prvním setkáním se Swans. Kdo ví. Tak či onak, neměl bych vůči němu čisté svědomí, kdybych z desítky pro “To Be Kind” ten půl bod neuloupl. V porovnání s většinou mně známé hudby se Swans pořád pohybují ve výšinách, kterých dosáhne jen málokdo, ve střetu s jejich předchozím albem však nemohu jinak.\nSwans je už dávno kapela, jejíž alba vlastně s nadsázkou řečeno ani není potřeba recenzovat – stačí říct jen to, že je tu desku nahráli Swans, a všichni by už měli vědět, že to bude stát za to. A v případě, že by to nevěděli, tak by se za to alespoň měli stydět. Je sice pravda, že ani já nemám jejich tvorbu nastudovanou tak podrobně, jak by si asi zasloužila, a počet jejich desek, které neznám, je větší než těch, které znám, nicméně i tak má tahle formace můj respekt – a “To Be Kind” jasně ukazuje, že to v žádném případě není neoprávněné. Na první pohled je to vlastně docela jednoduché… deska je postavena na dlouhých monotónních plochách a často také na mnohaminutovém opakování relativně triviálních motivů, ale nezaměnitelný a nezařaditelný sound, hutná a uhrančivá atmosféra, působivost a v neposlední řadě rovněž schopnost své dlouhé kompozice úžasně vygradovat jsou věci, jež z muziky Swans dělají tak skvělou záležitost. Trochu škoda docela šílené grafiky, která mě osobně vůbec neoslovila, ale co se týče hudební stránky, je to síla jako prase a v podstatě tomu není co vytknout. Vážně excelentní deska.\nŘíct v krátkosti něco o “To Be Kind” není vůbec jednoduché, neboť jde o album doslova monumentální. Tak jako předloňské “The Seer” je i letošní počin Swans výletem do šílené mysli Michaela Giry, který po šedesátce nalezl novou kreativní žílu, a i druhý dvouhodinový hudební opus v řadě tak snese ta nejvyšší měřítka. “To Be Kind” je pokračovatelem “The Seer”, o tom není pochyb, ovšem tam, kde bylo “The Seer” depresivně prolezlé bahenními drony, nasazuje novinka spíše krautrockem načichlou repetici. I když není nouze o mnohaminutové plochy postavené okolo jediného motivu, zdá se “To Be Kind” býti velice rozmanitou deskou. V důsledku jde tak o album překvapivě chytlavé a zábavné od prvního poslechu, i když posluchačsky zůstává stále nesmírně náročné. Na desce není jediná slabší skladba, každá minuta má své místo a opodstatnění. Půlhodinová “Bring the Sun / Toussaint L’Ouverture” uteče jako voda, deset minut v jejím prostředku, v nichž kapela jen trpělivě buduje očekávaný klimax, patří mezi ty nejlepší části desky, a když se v úplném závěru rozpoutá hotové peklo, musím uznat, že moje milovaná “The Seer” byla pokořena. Vrcholem je ovšem “She Loves Us”, jejíž druhá polovina je pro mě absolutní hudební extází, což by však šlo říct i o “Kirsten Supine” či “Oxygen”. Přestože na albu není jediná vyloženě oddychová skladba (rozdíl oproti “The Seer”), je radost ho poslouchat celé na jedno posezení. Desítky často nedávám, ale “To Be Kind” si ji bez pochyb zaslouží.


Grand Theft Auto IV, GTA 4 - YourGames.cz\nHerní žánr Akční Grand Theft Auto IV, GTA 4\nPři zakoupení této hry je možnost problému s kompatibilitou u Windows 8.1.\nPro nově příchozího Nico Belice z Evropy je to víra, že unikne před svou minulostí. Pro jeho bratrance Romana je to vize, že mohou nalézt budoucnost v Liberty City, vstupní bráně do země příležitostí. Jakmile se dostanou do dluhů a jsou vtaženi do zločineckého podsvětí právními podvody, zloději a sociopaty, zjistí, že se realita od jejich snu velmi liší. Uvědomí si, že žijí ve městě, které uctívá peníze a postavení, a je rájem na zemi pro ty, kteří je vlastní a živou noční můrou pro ty, kteří ne.\nGTA IV nabídne úplně novou úroveň svobodné hratelnosti - máte mít na výběr mraky činností. Své kontakty budete moci zavolat mobilním telefonem, ale narozdíl od předešlých dílů už nebudete něčím poskokem, nýbrž se sami rozhodnete, jak trávit čas, jestli splníte nějaký úkol nebo zda ho hodíte za hlavu a rozejdete se s jeho zadavatelem.


ÚvodPronájemBytyPronájem bytu 2+1 50 m2, ulice Dr. Martínka 1161/61, Ostrava - Hrabůvka\nPronájem bytu v osobním vlastnictví o velikosti 2+1 50 m2, s lodžií, na ulici Dr. Martínka č.p. 1161/61 v Ostravě-Hrabůvce. Bytová jednotka se nachází v 8.patře z 11.podlažního zatepleného panelového domu. Byt má vyzděné jádro, podlahy, rozvody, omítky, interiérové dveře. Koupelna s vanou a umyvadlem, toaleta je odděleně. Kuchyňská linka je opatřena plynovým sporákem a elektrickou troubou s možností připojení pračky. Velmi pěkná a klidná lokalita s dostatkem zeleně a parkovací plochy. Pokoje jsou neprůchozí. Veškerá občanská vybavenost poblíž zastávka MHD, obchod atd., vše v docházkové vzdálenosti.\nMěsíční nájem ve výši 8.600,- Kč+ zálohy na služby cca. 1.500,- Kč (teplá a studená voda a teplo pro 2 osoby)+ pojištění domácnosti a odpovědnosti 150 Kč.\nK podpisu smlouvy je nutné mít připraveno: 1x nájem ve výši 10.250 Kč vč. pojištění, kauci 25.000 Kč, provizi 10.250 Kč.\nByt bude k dispozici od 1.9.2021


Studenti chtějí na hrad Drahoše. Ve volbách nanečisto získal přes 75 %hlasů - Táborský deník\nV úterý 16. a ve středu 17. ledna se 298 škol zúčastnilo druhého kola Studentských prezidentských voleb. Studenti se rozhodovali mezi Jiřím Drahošem a stávajícím prezidentem Milošem Zemanem. „Platný hlas odevzdalo celkem 38 557 studentů,“ sdělila Táňa Abrahámová, tisková mluvčí společností Jeden svět na školách a Člověk v tísni, které Studentské prezidentské volby nanečisto pořádají.\nSe 75,86 procenty zvítězil Jiří Drahoš. Miloš Zeman získal pouze 24,14 procent hlasů. „Rozdíl v počtu získaných hlasů je obrovský,“ uvádí Karel Strachota, ředitel společnosti Jeden svět na školách,a dodává: „Výsledky Studentských voleb by neměly být přeceňovány, ale ani přehlíženy. Jsou specifickou výpovědí o nejmladší generaci. Lze je chápat i jako určitý vzkaz těm starším, generaci rodičů a prarodičů.“\nStudenti z jedenácti jihočeských gymnázií darovali Jiřímu Drahošovi dokonce 84,88 procent svých hlasů. Stávajícího prezidenta volilo jen 15,12 procent gymnazistů. Rozdíl se ale zmenšil po sečtení hlasů studentů šesti jihočeských středních odborných škol. Ti s 62,83 procenty zvolili jako prezidenta taktéž Jiřího Drahoše, Miloš Zeman si u nich vysloužil 37,17 procent.


1975 » » Soutěžní sekceČESKOSLOVENSKO\nDalší údaje: Narozen 1942 v Praze. Od 1979 odborný asistent na katedře scénografie divadelní fakulty Akademie múzických umění v Praze. Jako jevištní a kostýmní výtvarník spolupracuje s řadou pražských i mimopražských divadel. 1972 získal na Triennale jevištního a kostýmního výtvarnictví v Novém Sadu kolektivní zlatou medaili za scénografii a kolektivní stříbrnou medaili za kostýmy. Vystavoval na PQ 1971 a 1975.\tObrázky z katalogu\tJiří Procházka\nDalší údaje: Narozen 1913 v Pardubicích. Pracuje jako šéf výpravy Státního divadla Oldřicha Stibora v Olomouci. Vystavoval na PQ 1971, 1975 a 1979.\tObrázky z katalogu\tJaroslav Malina\nDivadlo F. X. Šaldy 1971\t: (Medea),\nDivadlo F. X. Šaldy 1974\t: (Král jelenem),\nDivadlo F. X. Šaldy 1974\tKvětoslav Bubeník\nDalší údaje: Narozen 1922 v Kostelci na Hané. Pracuje jako jevištní výtvarník v Národním divadle v Praze. Vystavoval na PQ 1967, 1971, 1975 (stříbrná medaile za scénografii) a 1979. Zasloužilý umělec.\tObrázky z katalogu\tVystavené práce\n: (Piková dáma),\nNárodní divadlo Praha 1973\t: (Hubička),\nNárodní divadlo Praha 1972\t: (Lazebník sevillský),\nNárodní divadlo Praha 1975\t: (Pskoviťanka),\nDivadlo J. K. Tyla 1972\t: (Příběh opravdového člověka),\nStátní divadlo Ostrava 1973\tJán Hanák\nDalší údaje: Narozen 1931 v Bánovcích nad Bebravou. Pracuje jako jevištní výtvarník ve Státním divadle v Košicích. 1965 se podílel na československé ex- pozici na Biennale výtvarných umění v Sao Paulu, které byla udělena zlatá medaile. Vystavoval na PQ 1967, 1971, 1975 a 1979.\tObrázky z katalogu\tVystavené práce\n: (Žebrácká opera),\nŠtátné divadlo Košice 1975\t: (První den karnevalu),\nŠtátné divadlo Košice 1973\t: (Bačova žena),\nŠtátné divadlo Košice 1972\tŠtefan Hudák\nŠtátne divadlo Košice 1972\t: (Idiot),\nDivadlo Slovenského národného povstania 1975\t: (Treperendy),\nDivadlo Jonáša Záborského 1975\tZbyněk Kolář\nDalší údaje: Narozen 1926 v Opavě. Pracuje jako jevištní výtvarník Divadla na Vinohradech v Praze. Vystavoval na PQ 1967, 1971, 1975 a 1979.\tObrázky z katalogu\tVystavené práce\nBurgtheater 1971\t: (V zajetí času),\nDivadlo na Vinohradech 1974\tFrantišek Perger\nDalší údaje: Narozen 1937 v Kružlovské Huti. Spolupracuje jako jevištní výtvarník s Divadlem Andreje\nBagára v Nitře. Vystavoval na Pražském quadriennale 1967, 1975 a 1979.\tObrázky z katalogu\tZdeněk Seydl\nDalší údaje: Narozen r. 1916 v Třeboni, vyučen typografem, absolvent Grafické školy a Uměleckoprůmyslové školy v Praze, kde vystudoval monumentální malbu u prof. F. Kysely. Pracuje převážně jako knižní grafik a ilustrátor, spolupracuje\ns loutkovým a kresleným filmem. Z jeho významných divadelních inscenací je třeba jmenovat Vojnu a Operu z pouti v režii E. F. Buriana, Porážku v Tylově divadle, Dalskabáty v Ústředním divadle čs. armády v Praze, balet Faust ve Smetanově divadle, Ptáka ohniváka, Žvanivého slimejše a Matku Kuráž v Národním divadle v Praze. Na Pražském quadriennale 1967 obdržel stříbrnou medaili za soubor kostýmů ke Stravinského Petrušce. Mezi významné inscenace\nposledního období patří Amfitryon, Hadrián z Římsů a Optimistická tragédie v Národním divadle v Praze, Strakonický dudák v Divadle na Vinohradech a Láska v barvách karnevalu uvedená v Laterně magice.\tObrázky z katalogu\tVystavené práce\nNárodní divadlo Praha 1973\t: (Dalskabáty, hříšná ves),\nNárodní divadlo Praha 1976\t: (Hadrián z Římsů),\nNárodní divadlo Praha 1972\t: (Láska v barvách karnevalu),\nLaterna magika 1975\tOtakar Schindler\nDalší údaje: Narozen 1923 ve Staré Plesné. Pracuje jako šéf výpravy Realistického divadla Zdeňka Nejedlého v Praze. Vystavoval na PQ 1967, 1971, 1975 a 1979.\tObrázky z katalogu\tVystavené práce\nČinoherní klub 1975\t: (Z mrtvého domu),\nStátní divadlo Ostrava 1974\t: (Svatba Krečinského),\nDivadlo Petra Bezruče 1972\tVladimír Suchánek\nDalší údaje: Narozen 1934 ve Gbelích. Pracuje jako jevištní výtvarník Slovenského národního divadla v Bratislavě. Vystavoval na PQ 1967 (stříbrná medaile za scénografii), 1971, 1975 (stříbrná medaile za scénografii) a 1979 (stříbrná medaile za scénografii).\tObrázky z katalogu\tVystavené práce\n: (Balada o stromu),\nSlovenské národné divadlo 1974\t: (Král Lear),\nSlovenské národné divadlo 1974\t: (Zurabája),\nMalá scéna Slovenského národného divadla 1973\t: (Rozkošný paroháč),\nMalá scéna Slovenského národného divadla 1972\t: (Margareta ze zámku),\nSlovenské národné divadlo 1973\t: (Galantní lest),\nMalá scéna Slovenského národného divadla 1973\tVladimír Šrámek\nDalší údaje: Narozen 1927 v Praze. Pracuje jako šéf výpravy Státního divadla v Ostravě. Vystavoval na PQ 1967, 1971, 1975 a 1979. Zasloužilý umělec.\tObrázky z katalogu\tVystavené práce\nStátní divadlo Ostrava 1974\t: (Šípková Růženka),\nStátní divadlo Ostrava 1974\t: (Katěrina Izmajlova),\nStátní divadlo Ostrava 1972\t: (Smutek sluší Elektře),\nStátní divadlo Ostrava 1976\tVojtěch Štolfa\nDalší údaje: Narozen 1921 v Kojetíně. Pracuje jako hlavní výtvarník Státního divadla v Brně. Vystavoval na PQ 1967, 1971, 1975 a 1979.\tObrázky z katalogu\tVystavené práce\n: (Vassa Železnovová),\nSlovácké divadlo 1972\t: (Loupežník),\nSlovácké divadlo 1973\t: (Kníže Igor),\nStátní divadlo Brno 1973\t: (Optimistická tragédie),\nOblastné divadlo Nitra 1971\tOtto Šujan\nDalší údaje: Narozen 1930 ve Zvolenu. Pracuje jako šéf výpravy Nové scény v Bratislavě a jako pedagog na katedře scénografie Vysoké školy múzických umění v Bratislavě. Na Biennale výtvarných umění v São Paulu 1965 se podílel na získání zlaté medaile pro expozici československé scénografie. Vystavoval na PQ 1967, 1971, 1975 a 1979. Zasloužilý umělec.\tObrázky z katalogu\tVystavené práce\n: (Ženský zákon),\nDivadlo bratří Mrštíků 1974\t: (Dům pro nejmladšího syna),\nNová scéna Bratislava 1974\t: (Dámy a husaři),\nStudio Novej scény Bratislava 1975\tStanislava Vaníčková\nDalší údaje: Narozena 1927 v Praze. Jako kostýmní výtvarnice spolupracuje se Slovenským národním divadlem a s Novou scénou v Bratislavě. Vystavovala na PQ 1967, 1971, 1975 (stříbrná medaile za kostýmy) a 1979 (stříbrná medaile za kostýmy).\tObrázky z katalogu\tVystavené práce\n: (Tři sestry),\nNová scéna Bratislava 1972\t: (Hamlet),\nNová scéna Bratislava 1973\t: (Nora),\nNová scéna Bratislava 1975\t: (Balada o strome),\nSlovenské národné divadlo Bratislava 1974\tAdolf Wenig\nDalší údaje: Narozen r. 1912 v Praze, v r. 1935 absolvoval Akademii výtvarných\numění, od r. 1939 až do ledna 1978 byl šéfem výpravy Městských\ndivadel pražských.Navrhl přes 400 jevištních a kostýmních výprav,\nz nichž nejvýznamnější jsou Tylova Fidlovačka, Shawův Androkles a\nlev, řada Shakespearových inscenací aj. Pracuje v mnoha případech\njako specializovaný kostýmní výtvarník a je nejvýznamnějším\npředstavitelem tohoto oboru v našem divadle /Jeppe z vršku,\nNápadníci trůnu, Lucerna aj./. Spolupracuje s řadou domácích i\nzahraničních souborů a často též s filmem a televizí.Za své dílo\nbyl v r. 1962 vyznamenán titulem zasloužilý umělec. Zúčastnil se řady samostatných i souborných výstav české scénografie. Na\nBiennale v Sao Paulu r. 1961 reprezentoval čs. kostýmní tvorbu,\nvystavoval na Pražském quadriennale r. 1967, 1971 /získal stříbrnou\nmedaili za kostýmy/ a r. 1975, samostatně vystavoval naposled\nv Praze r. 1974.\tObrázky z katalogu\tJoan Brehms\nDalší údaje: Narozen 1907 v Libavě (Lotyšsko). 1945-1977 šéf výpravy Jihočeského divadla v Českých\nBudějovicích. Autor otáčivého jeviště v Českém Krumlově (1956), proměnlivého divadelního\nprostoru na nádvoří hradu Karlštejna (1968), polydimenzionálního divadelního zařízení v\npřírodě (Mexiko 1977). Vystavoval na Pražském quadriennale 1967,1971,1975,1979 a\n1987.\tObrázky z katalogu\tAlena Hoblová\nDalší údaje: Narozena 1940 v Praze. Pracuje jako kostýmní výtvarnice Československého státního souboru písní a tanců. Vystavovala na PQ 1971, 1975 a 1979.\tObrázky z katalogu\tVystavené práce\n: (Zlatá brána),\nStátní soubor písní a tanců Praha 1974\tJaromír Pátek\nDalší údaje: Narozen 1936 v Třebíči. Od 1967 šéf výpravy v Divadle Jiřího Wolkra v Praze. Vystavoval na PQ 1971, 1975 a 1979.\tObrázky z katalogu\tAlbert Pražák\n: (Let Ikarův),\nStudio Herman Teirinck 1974\tKarel Zmrzlý\n: (Balada od kolotoče),\nDivadlo Vítězného února 1971\t: (Nos),\nStátní divadlo Brno 1973\t: (Smyšlená zpráva o festivalu pop-music),\nDivadlo Vítězného února 1975\tJarmila Konečná\nDalší údaje: Narozena 1931 v Mladé Boleslavi. Pracuje jako kostýmní výtvarnice Divadla na Vinohradech v Praze. Odborná asistentka na katedře scénografie divadelní fakulty Akademie múzických umění v Praze. Vystavovala na PQ 1971, 1975 (zlatá medaile za kostýmy) a 1979. Zasloužilá umělkyně.\tObrázky z katalogu\tVystavené práce\n: (Mrtvé duše),\nNárodní divadlo Praha 1975\tHelena ANÝŽOVÁ\n: (Klauni z Avignonu),\nDivadlo F. X. Šaldy 1975\tŠtefan BUNTA\nDalší údaje: Narozen r. 1932 v Bytči. Roku 1959 absolvoval obor scénografie u prof. L. Vychodila na Vysoké škole múzických umění v Bratislavě. Od r.1961 pracuje jako scénický výtvarník v Divadle Jonáše Záborského v Prešově. Spolupracuje s divadly v Olomouci, Košicích a s Ukrajinským národním divadlem v Prešově. Za výpravu k inscenaci Hrnčířský bál ve Státním divadle operety v Kyjevě r. 1973 získal cenu ministerstva kultury SSSR. Na přehlídce amatérských souborů v Jugoslávii získal první cenu za inscenaci Mrožkových Policajtů. Zúčastňuje se všech výstav pořádaných Svazem slovenských výtvarných umělců. Své práce vystavoval též na Pražském quadriennale 1975. Obrázky z katalogu\tJana ČECHOVÁ\nDalší údaje: Narozena r. 1943 v Chrudimi. V letech 1962-1965 studovala na divadelní fakultě Akademie múzických umění v Praze scénografii a v letech 1965-1967 na katedře loutkářství. Od r.1968 pracuje externě jako kostýmní výtvarnice s řadou českých a slovenských divadel, např. s Divadlem J.G. Tajovského ve Zvolenu, s Divadlem pracujících v Gottwaldově, s Jihočeským divadlem v Českých Budějovicích, s Divadlem J.K. Tyla v Plzni, v poslední době pak hlavně s divady v Kolíně a Mostě. Mezi její nejvýznamnější práce patří např. kostýmní návrhy pro Molièrova Lakomce, Roščinova Valentina a Valentinu a pro Klicperova Zlého jelena. Věnuje se také volné malbě a tvorbě interiérového textilu. Zúčastnila se Pražského quadriennale 1975; r. 1977 vystavovala v Opavě a r. 1978 v Hodoníně. Obrázky z katalogu\tKarel DUDIČ\nDalší údaje: Narozen 1918 v Opavě. Pracuje jako jevištní výtvarník Slezského divadla Zdeňka Nejedlého v Opavě. Vystavoval na PQ 1975 a 1979. Zasloužilý umělec.\tObrázky z katalogu\tVystavené práce\n: (Čertova stěna),\nSlezské divadlo Zdeňka Nejedlého 1974\t: (Jolanta),\nSlezské divadlo Zdeňka Nejedlého 1975\t: (Než se zvedne opona),\nSlezské divadlo Zdeňka Nejedlého 1975\t: (Lazebník sevillský),\nSlezské divadlo Zdeňka Nejedlého 1974\tIrena GREIFOVÁ\n: (Figarova svatba),\nDivadlo Na zábradlí 1972\tVratislav HABR\nDalší údaje: Narozen 1928 v Hronově. Pracuje jako šéf výpravy Divadla F. X. Šaldy v Liberci. Vystavoval na PQ 1975 a 1979.\tObrázky z katalogu\tVystavené práce\n: (Zájezdní hospoda),\nDivadlo Vítězslava Nezvala 1974\t: (Bílá koule),\nDivadlo F. X. Šaldy 1973\t: (Ťululum),\nDivadlo F. X. Šaldy 1974\tMichal HESS\nDalší údaje: Narozen 1945 v Českých Budějovicích. Pracuje jako jevištní a kostýmní výtvarník v Divadle S. K. Neumanna v Praze a spolupracuje především\nse Západočeským divadlem v Chebu. Vystavoval na PQ 1975 a 1979.\tObrázky z katalogu\tVystavené práce\nDivadlo Na zábradlí 1972\t: (Ženitba),\nZápadočeské divadlo cheb 1974\t: (Veselé paničky windsorské),\nDisk 1971\tJosef JELÍNEK\n: (Tomáš Becket),\nDivadlo pracujících 1973\tJiří MLČOCH\nDalší údaje: Narozen r. 1922. Vystudoval Školu uměleckých řemesel v Brně. Spolupracuje jako jevištní výtvarník se Slezským divadlem Zdeňka Nejedlého v Opavě, s Divadlem bratří Mrštíků v Brně a s činoherním studiem Janáčkovy akademie múzických umění v Brně. Zúčastnil se výstavy Český divadelní kostým. Příležitostně publikuje v časopise Taneční listy. Obrázky z katalogu\tJarmila OPLETALOVÁ\nDalší údaje: Narozena 1940 v Olšanech u Prostějova. Jako kostýmní výtvarnice spolupracuje s řadou československých divadel. Vystavovala na PQ 1975 a 1979.\tObrázky z katalogu\tVystavené práce\n: (Zlý jelen),\nStátní divadlo Ostrava 1974\t: (Matka),\nDivadlo pracujících 1972\tGita POLONYOVÁ\nDalší údaje: Narozena 1948 v Bratislavě. Jako kostýmní výtvarnice spolupracuje se slovenskými divadly a s televizí. Zúčastnila se PQ 1975 a 1979 (zlatá medaile za kostýmy). Obrázky z katalogu\tMarta Roszkopfová\nDalší údaje: Od 1974 pracuje jako jevištní a kostýmní výtvarnice ve Státním divadle v Ostravě. Vystavovala na PQ 1975, 1979, 1983, 1987, 1991, 1995.\tObrázky z katalogu\tJiří SOCHOVSKÝ\nDalší údaje: Narozen r. 1940 v Praze. Po ukončení Střední odborné školy výtvarné v Praze studoval na Vysoké škole uměleckoprůmyslové v Praze u prof. Fr. Muziky obor knižní grafiky a plakátu. Je absolventem Vysoké školy výtvarných uměni v Západním Berlíně. Navrhl kostýmní výpravy pro Divadlo E. F. Buriana a pro divadla v Kolíně, Ostravě, Plzni, Zvolenu, Banské Bystrici a Ústi n/Labem. Pracoval též pro divadla v NDR Wittenberg-Lutherstadt /Drážďany/a ve Finsku /Vaasa/. Obrázky z katalogu\tVystavené práce\n: (Romeo a Julie),\nDivadlo J. K. Tyla 1970\tJosef Adolf ŠÁLEK\nDalší údaje: Narozen 1911 ve Vídni. Spolupracuje s řadou československých divadel. Vystavoval na PQ 1971 a 1975.\tObrázky z katalogu\tLadislav ŠESTINA\nDalší údaje: Narozen r. 1925 ve Štítniku. Studoval u prof. E. Pirchana ve Vídni. Od r. 1945 působí ve Statním divadle v Košicích jako šéf výpravy. Navrhuje výpravy pro činohru, operu a balet a pracuje i pro Čs. televizi. Mezi jeho významné inscenace patří Čechovovy Tři sestry, Schillerův Don Carlos, Gogolova Ženitba, Dostojevského Zločin a trest, Pogodinova Třetí patetická, Prokofjevův Kamenný kvítek, Ibsenova Paní z námoří, Smrčokův Kníže Rastic a Bukovčanův Pštrosí večírek. Svaz slovenských výtvarných umělců uspořádal jeho dvě souborné výstavy, v r. 1971 ve Východoslovenské galerii v Košicích a v r. 1975 ve Výstavní síni v Bratislavě. Zúčastnil se členských výstav v Košicích, Bratislavě a putovních výstav v zahraničí.\tObrázky z katalogu\tDanica VODOVÁ\nDalší údaje: Narozena r. 1946 v Praze. Po dokončení Střední průmyslové školy textilní v Brně studovala v l. 1964-1971 obor kostýmního výtvarnictví na Vysoké škole uměleckoprůmyslové v Praze. Od r. 1971 spolupracuje externě s Novou scénou, Poetickou scénou a Čs. televizí v Bratislavě jako kostýmní výtvarnice. Pro Poetickou scénu v Bratislavě navrhla kostýmní výpravu ke Goldoniho Mirandolíně /1973/, k Cervantesovu Divadlu zázraků /1974/ a Arbuzovovým Pohádkám starého arbatu /1975/, pro Novou scénu v Bratislavě kostýmní výpravu pro Švarcův Obyčejný zázrak. V r. 1972 se zúčastnila Celoslovenské výstavy užitého umění a scénografie. Obrázky z katalogu\tMarie WENIGOVÁ\nDalší údaje: Narozena r. 1943 v Praze. Studovala soukromě kreslení a malbu. Na filozofické fakultě Univerzity Karlovy vystudovala obor dějiny umění /1969/. V r. 1970 nastoupila jako kostýmní výtvarnice do Městských divadel pražských. Již během studia spolupracovala s pražskými i mimopražskými divadly. Z jejích nejvýznamnějích prací je možno jmenovat Jeffersovu Médeu a Schillerovu Marii Stuartovnu. Zúčastnila se Pražského quadriennale 1975 a vystavovala v Opavě r. 1977. Obrázky z katalogu\tMilan Čech\nDalší údaje: V r. 1960 ukončil studia na Střední uměleckoprůmyslové škole v Praze, odd. propagační grafiky. V letech 1961-1964 působil jako jevištní výtvarník v Divadle Vítězslava Nezvala v Karlových Varech, v letech 1964-1971 v Divadle J. G. Tajovského ve Zvolenu. Od r. 1971 je šéfem výpravy Krajského divadla v Kolíně a spolupracuje s divadly v Gottwaldově, Českých Budějovicích, Plzni, Karlových Varech, Pardubicích a a Čs. televizí v Bratislavě. Pravidelně hostuje v Elbe-Elster-Theater v Lutherstadtu-Wittenbergu /NDR/, pro které navrhl mj. výpravu pro Brechtova Dona Juana /režisér J. Chundela/ a spolupracoval s divadlem ve Vaasse /Finsko/ na inscenaci Janáčkovy Její pastorkyně /režisér I. Hylas/. K jeho nejvýznamnějším pracím patří Daňkovi Dva na koni, jeden na oslu, Molierův Lakomec a Ostrovského Les. Zabývá se také volnou malbou a grafikou.\tpq@pq.cz | tel.: +420 224 809 102 | Používáme redakční systém Vizus CMS


Byt 2+1 k prodeji, 60 m² - Krnov - REALCITY.cz\nByt 2+1 s balkonem je umístěn v 8. nadzemním podlaží nepodsklepeného vyzdívaného bytového domu o celkem 8 nadzemních podlažích. K bytu přísluší sklep. Jádro bytu je zděné. Vytápění ústřední s dálkovým zdrojem, etážové. Parkování je možné na veřejné komunikaci před domem. Bytový dům byl postaven cca v roce 1969. V roce 2005 provedena rekonstrukce stoupaček, v roce 2010 provedena oprava výtahu a fasády. Podél jižní strany domu protéká řeka Opava.

 Sítě: voda, el. en., kanalizace, plyn,

 Dispozice: 2x pokoj, předsíň, kuchyně, koupelna, WC, balkon, sklep

 Adresa: Vrchlického 1189/19, Pod Bezručovým vrchem, 79401 Krnov

 GPS: 50.0850869N, 17.6878417E

 Prodej formou online aukce na www.verejnedrazby.cz/A4579

 Prohlídky: Možné po předchozí domluvě s makléřem.

 Cena obvyklá dle znaleckého posudku ze dne 18.01.2019: 975.000,- Kč.

 Jedná se o prodej z majetkové podstaty dlužníka v insolvenčním řízení: KSOS 34 INS 3312/2019
 En. náročnost b.: G - Mimořádně nehospodárná


bbc, pravda a soukromí • Blogy Respektu\nsleduji vývoj britské vysílací společnosti zhruba třicet let a vždycky pro mě byla symbolem serióznosti a věrohodnosti. za tu dobu se ovšem s celým světem změnila. trochu se mi po té staré stýská. naposledy jsem si tu velkou proměnu uvědomil před necelým týdnem.\n21. 8. 2008 18:08\nkdyž jsem v osmdesátých letech poslouchal česká vysílání zahraničních rozhlasů, dával jsem přednost bbc před jinými stanicemi. hlavně proto, že se její hlasatelé nesnažili podbarvit každou zprávu ideologicky nebo ji dokonce přihnout tak, aby se lépe hodila do krámu studené války. bbc se zkrátka držela zásad novinářské etiky, ať šlo o přítele nebo o toho druhého, a popisovala všechno tak, jak se to opravdu stalo. alespoň to na mě tak tehdy působilo. i slovník měli tehdy umírněnější.\nv devadesátých letech jsem čas od času pobýval v anglii a měl jsem tam možnost srovnávat bbc s tamními komerčními televizními i rozhlasovými stanicemi. stále ještě mi byla sympatičtější. stále ještě si udržovala vysoký standard. a stále se snažila o tu nejspisovnější angličtinu ze všech spisovných. její snaha o správnou výslovnost neanglických jmen i její lpění na římských číslicích byly až dojemné.\npotom jsem v podstatě pustil bbc na chvíli ze zřetele. vrátil jsem se k ní jaksi mimovolně coby k přívažku ráda česko, i když ve skutečnosti je samozřejmě rádio česko přívažkem bbc. mezitím jsem jen sledoval její web a občas si pustil nějaké to video. a všímal jsem si, jak se na začátku nového tisíciletí, s rozvojem internetu, mobilních komunikací a všech jiných technologií, rozhoupala směrem od serióznosti a vážnosti kamsi jinam.\n15. srpna 2008 tato velmi seriózní stanice vypustila do světa záběry, na kterých si nejmenovaný prezident jedné nejmenované země sužované válkou žvýká kravatu. tím zcela zřetelně přispěla svou trochou do diskuse, kam až má novinář zajít, aby odhalil úplnou a dokonalou pravdu.\nnepochybuji o tom, že to, co dělá nějaká známá osobnost potají, určitě zajímá desítky nebo stovky milionů lidí po celém světě. myslím si ale, že každý člověk má právo na soukromí. které by seriózní novinář porušovat neměl. pokud si dotyčný člověk chce své neurózy nechat pro sebe, mělo by mu to být umožněno. pravda nepravda, zvědavost nezvědavost, sledovanost nesledovanost.\nlidskou zvědavost a její ukojení pěkně vystihl jon postel, jeden z otců internetu. když mu v roce 1998 jistý novinář během rozhovoru řekl, že čtenáři se zajímají o něco více z jeho soukromého života, odpověděl mu: „kdybychom jim to řekli, tak by se o to zajímat přestali.“


Hotová žakárová záclona KAROLÍNA - balkonový komplet - decoDoma\nHotová žakárová záclona Karolína tvořící balkonový komplet s jednoduchým elegantním vzorem a dobrou propustností světla je střižená přesně na míru a má začištěné okraje, proto ji není třeba upravovat. Stačí ji jenom rozbalit a pověsit na žabky.\nZáclona je na okně krásná\nMaximální spokojenost se záclonou Karolína, krásná, vypadá jako na obrázku. Kvalitně ušitá, rozměry odpovídají. Stačí jen pověsit. Velká spokojenost s obchodem, na 100% dodrženy velmi rychlé dodací lhůty, které byly prezentovány na internetu, ve středu v 15 hod. objednáno přes internet a v pátek záclona dorazila do Zásilkovny. Krásně a prakticky zabaleno do úhledného malého igelitového balíčku s uchem, nese se to jako taška. Součástí balení je i malý prášek na praní záclon, katalog výrobků a přiložený slevový kupón na 150 Kč na další nákup. Velmi ochotná a příjemná paní na kontaktní lince společnosti. S obchodem jsem velmi spokojena. Mohu jen doporučit.\nZáclona koupena jako dárek, babičce se moc líbí\nDveřní díl je dlouhý, musí se zkrátit\nZkuste jiné zboží z kategorií Záclony a závěsy , Bytový textil , Hotové záclony , Balkonové komplety , Bestsellery z bytového textilu , Bestsellery SKLADEM


TRADE. Čína rudá chiméra střízlivým pohledem NEWS LÉKEM NA NEPLATIČE DPH NENÍ BLACKLIST GOLIÁŠI A DAVIDOVÉ SVĚTOVÉ EKONOMIKY PDF\nTRADE. Čína rudá chiméra střízlivým pohledem NEWS LÉKEM NA NEPLATIČE DPH NENÍ BLACKLIST GOLIÁŠI A DAVIDOVÉ SVĚTOVÉ EKONOMIKY 21.\nDownload "TRADE. Čína rudá chiméra střízlivým pohledem NEWS LÉKEM NA NEPLATIČE DPH NENÍ BLACKLIST GOLIÁŠI A DAVIDOVÉ SVĚTOVÉ EKONOMIKY 21."\n1 TRADE říjen/listopad 2012 NEWS Magazín Asociace malých a středních podniků a živnostníků ČR Čína rudá chiméra střízlivým pohledem LÉKEM NA NEPLATIČE DPH NENÍ BLACKLIST GOLIÁŠI A DAVIDOVÉ SVĚTOVÉ EKONOMIKY 21. STOLETÍ KOSMICKÝ BYZNYS ZA 250 MILIARD EUR\n3 Úvodem FOTO: PAVEL HOŘEJŠÍ Vážení čtenáři, kdo se začal učit čínsky před deseti lety, byl považován za podivína. Pokud tak učinil před pěti lety, považovalo jej okolí za konfucionistického či buddhistického nadšence. Kdo se začíná učit čínsky dnes, je všeobecně vnímán jako ten, kdo bude mít jednou zajímavou konkurenční výhodu. Začne-li studovat jazyk nejlidnatější země světa až za pět let, určitě přežije, ale o něco hůře než ti, kteří čínštinu neodkládají. Učit se čínsky neznamená pouze učit se perspektivní jazyk. Systém studia umožní poznat jinou filozofii, jiné hodnoty a jiné kultury. Svět se za posledních dvacet let zásadně změnil, není již rozdělen na hodné a zlé, rudé a modré, ale na mocné globální hráče, kteří mezi sebou neválčí konvenčními ani atomovými zbraněmi, ale ekonomickými nástroji v podobě růstu HDP, míry exportu či schopnosti splácet svoje dluhy. Domnívat se, že si svět najde vzdělané našince se zlatýma českýma ručičkama schopné poradit si v každé svízelné situaci, je naivita. Vzdělaných, šikovných a pracovitých je totiž dnes přebytek. Změna je v tom, že jich je dostatek i na trzích dříve podceňovaných. Chceme-li uspět i v dalších desetiletích, musíme změnit útočnou i obrannou filozofii našeho podnikání. Pochopení cizích mentalit je jedním z klíčů řízení moderního byznysu a je základem pro přežití. Na následujících stránkách vám proto přiblížíme největší trh světa jiným úhlem pohledu než jen trvale omílanými makročísly. V minulém vydání Trade News jsme zdůraznili, že základem tuzemského průmyslu musí být hmotný produkt, a je chybou domnívat se, že přesunem jeho produkce do levnějších teritorií získáme konkurenční výhodu. Musíme k němu ovšem v pravou chvíli přidat službu a vědomost. Na prostém výrobku vyděláme málo, na službě více, na znalosti překlopené do patentu, certifikace či jiného know-how nejvíce. Naše vláda sice možná nenaplňuje očekávání podnikatelů, přesto je třeba uznat, že se jí podařilo správně prosadit podporu nových oborů, ať se již jedná o kosmický průmysl, nanotechnologie, biomedicínu či ICT. Všem se budeme postupně věnovat i v našem časopise. Jejich kombinací a spojením s dalšími novými oblastmi podnikání s podporou technického školství a nastavením jiné koncepce přístupu k vědě a výzkumu vznikají totiž nebývalé šance pro malé podnikání. Tentokrát přiblížíme některými opěvovaný a jinými zatracovaný megaprojekt Galileo. Jakkoliv se jedná o mimořádně nákladnou záležitost, je jeho realizace s ohledem na geopolitické změny a přerozdělení ekonomického vlivu strategickým krokem k posílení naší nezávislosti. Ta se totiž stane rozhodujícím faktorem budoucího úspěchu ekonomik, regionů, podniků, ale i jednotlivých občanů. Naše vyjednávací pozice vůči USA, Číně, Indii nebo třeba Rusku se stává méně závislou na stupni bohatství, naopak posiluje právě faktor soběstačnosti a nezávislosti. Zdokonalení technických parametrů přenosu signálu, zvýšení zaměstnanosti a netušené možnosti pro malé i velké podniky jsou již jen příjemným důsledkem. Samozřejmě i v tomto vydání Trade News nemohou chybět vaše podnikatelské zkušenosti a příběhy. A k nim přidáváme spoustu dalšího zajímavého čtení. Pokud se nám podaří vás alespoň některými příspěvky inspirovat, pak má náš časopis smysl. Karel Havlíček předseda Asociace malých a středních podniků a živnostníků ČR TRADE Magazín Asociace malých a středních podniků a živnostníků ČR NEWS Vydavatel: ANTECOM, s.r.o., Blatenská 2166/7, Praha 4, IČ: Vydáno v Praze jako dvouměsíčník. MK ČR E / ISSN Redakční rada: Eva Svobodová, MBA, generální ředitelka AMSP ČR, Ing. Karel Havlíček, Ph.D., MBA, předseda představenstva AMSP ČR a generální ředitel společnosti SINDAT, Ing. Jiří Belinger, místopředseda představenstva AMSP ČR a jednatel společnosti VARI, Ing. Pavla Břečková, Ph.D., členka představenstva AMSP ČR a jednatelka společnosti AUDACIO Šéfredaktorka: PhDr. Jana Jenšíková, jednatelka společnosti ANTECOM TRADE NEWS 2/2012 3\n4 Z obsahu Rozhovor Petr Robejšek: Goliáši a Davidové světové ekonomiky 21. století Do světa za obchodem / Čína Čína rudá chiméra střízlivým pohledem Tematické mapy Východní Asie nejlidnatější region světa v obrazu anamorfních map 18 Rozhovor Chris Cheung: První kontakt v Číně aneb Aby se malá evropská firma v říši středu neztratila 22 Příležitosti / Čína 26 Rozhovor Jana Švábenská: Chcete mít v Číně výhodu před konkurencí? Obchodujte v jüanech! 28 Finanční rádce Čína a dokumentární platby prostě patří k sobě 29 Zkušenosti Učit se čínsky je dobrodružství Profiliga / VARI Když chcete kvalitu, vyrobíte ji i v Číně! Profiliga / PRECIOSA LUSTRY Číňané chtějí být ohromeni. Světelné projekty plní přání na hranicích reality Profiliga / Brano Group Kdo myslí jen na peníze, snadno se spálí Profiliga / Technistone České inovace versus čínská kreativita 40 Rozhovor Karel Dobeš: V Galileu jde o obrovské zakázky i pro české firmy Rozhovor Vladimír Remek: Kosmický byznys za 250 miliard eur Právní rádce Mezinárodní arbitráž Profiliga / Amagro Jak se podniká inovativním firmám v Česku 52 Průzkumy Značky kvality a jejich vnímání spotřebiteli a podnikateli 54 Trh práce Firmy nemohou čekat, jak to dopadne 56 Vzdělávání 4 TRADE NEWS 2/2012\n5 Rozhovor 10. Den podnikatelů ČR 20. listopadu 2012, od 17 hodin Kongresový sál hotelu Ambassador, Václavské náměstí 5, Praha 1 Co mohou podnikatelé očekávat od příštího prezidenta České republiky? Jiří Dienstbier Vladimír Dlouhý Jan Fischer Karel Schwarzenberg Přemysl Sobotka Miloš Zeman Na programu je mimo jiné vyhlášení vítězů Grantového programu pro členy AMSP ČR. Přijďte diskutovat o tom, co trápí české podnikatele! Akci předchází na téma Příležitosti a hrozby BRICS ( ). TRADE NEWS 2/2012 5\n6 News Nový Grantový program pro členy AMSP ČR Firmy a podnikatelé sdružení v Asociaci malých a středních podniků a živnostníků ČR mají opět možnost získat finanční podporu svého konkrétního podnikatelského záměru. AMSP ČR pro ně připravila ve spolupráci s Komerční bankou zajímavý grantový program, do něhož se mohou registrovat do Vítězové budou slavnostně vyhlášeni na jubilejním 10. ročníku Dne podnikatelů České republiky před cca 400 osobnostmi podnikatelské i politické sféry, a to v Praze 20. listopadu Vítěz získá částku ve výši Kč, pro 2. místo je připraveno Kč a pro třetí Kč. Jako bonus obdrží ti nejlepší medializaci v našem magazínu Trade News v komerční hodnotě až Kč. Nabízíme vám konkrétní finanční částku, nikoli zvýhodněné produkty či služby partnerů. Těšíme se na vaše přihlášky! Více na: DESET MILIONŮ PRO VÝZKUMNÉ ÚSTAVY A MENŠÍ FIRMY Počátkem tohoto roku představila radní Aleksandra Udženija (ODS) Projekt Akcelerace program podpory podnikání v Praze v letech Cílem projektu je komplexní a cílená podpora podnikatelského prostředí na území hlavního města a efektivní odstranění bariér v podnikání. Jedním z nosných pilířů tohoto programu je projekt Inovační vouchery, který vznikl především na základě iniciativy radní Evy Vorlíčkové (TOP 09). Hlavní město Praha vyčlenilo v rámci rozpočtu pro rok 2013 částku 10 milionů korun na podporu spolupráce výzkumných ústavů s podnikatelskými subjekty. Inovační voucher je poukázka na nákup služeb výzkumu a vývoje od výzkumných organizací, vysokých škol a dalších obdobných institucí. Cílem je, aby na základě společného pilotního projektu obě zúčastněné strany navázaly dlouhodobou spolupráci. Hlavní výhodou implementace voucherů pro podnikatele bude snížení administrativní náročnosti na straně žadatele. Ve srovnání s přímým čerpáním evropských fondů na individuální projekty bude mít žádost o voucher tři až pět stran a bude se podávat výhradně elektronicky prostřednictvím internetového portálu. Implementační agenturou projektu Inovační vouchery na území hlavního města Prahy se stane akciová společnost Rozvojové projekty Praha, jejíž snahou bude především maximální pomoc podnikatelům, aby se dokázali orientovat v možnostech projektu a minimalizovali administrativní zátěž. O přidělení poukázky bude rozhodovat nezávislá a vysoce erudovaná komise odborníků, na jejímž složení se podílí mj. AMSP ČR. Rádi bychom vás touto cestou pozvali na zahajovací prezentaci k projektu Inovační vouchery, která se uskuteční od 10 hodin v prostorách Magistrátu hl. m. Prahy na Mariánském náměstí 2 v Praze 1. Přítomni budou mimo jiné radní Aleksandra Udženija a Eva Vorlíčková a předseda AMSP Karel Havlíček. Registraci můžete potvrdit již nyní na Budeme se těšit na setkání. JAKO JEDINÝ Z ČESKA VYSTOUPÍ PŘEDSEDA AMSP NA NEJVĚTŠÍM SVĚTOVÉM INOVAČNÍM FÓRU Na přelomu října a listopadu se v Moskvě na inovace The Open Innovations Forum. Přivítá na dvě stovky spíkrů z celého světa z politiky, byznysu a vědy. Šéfové nejvýznamnějších světových firem představí svoje vize v oblastech, jakými jsou elektronika, robotika, nanotechnologie, medicína nebo biotechnologie. Politici, podnikatelé a finančníci budou diskutovat nejen o nejnovějších trendech, předpokladech úspěchu, ale i způsobech financování a řízení vysoce inovativních projektů. ného zástupce. Karel Havlíček, předseda AMSP a ředitel investiční skupiny SINDAT, vystoupí v panelu zaměřeném na budování, motivování a udržení tzv. kreativní třídy v jednotlivých ekonomikách. Diskuze bude zaměřená na to, jaké podmínky vytvořit pro inovátory a lídry a jaký je jejich vliv na hospodářský růst a konkurenceschopnost. S Karlem Havlíčkem vystoupí ve společném panelu Stephanie Marrus, představitelka Portfolio Strategies, John Harthorne, ředitel a zakladatel MassChallenge, Clark Parsons, ředitel Berlin School of Creativ Leadership, a Jurij Paraszczak, ředitel IBM T.J. Watson Reserach Center. Panel bude moderovat Hadi Zablit, partner a výkonný ředitel Boston Consulting Group. 6 TRADE NEWS 2/2012\n7 News KALENDÁRIUM , Praha Největší ruská banka vstoupila do Volksbank. Co to přinese českým exportérům? Seminář Expandujte s námi do Ruska! (organizuje AMSP ČR ve spolupráci s Volksbank) Od 9.00, hotel Majestic, Štěpánská 33, Praha 1. Vstup zdarma. Více na: , Brno Oceňování podniků nové trendy (organizuje ELAI ve spolupráci s AMSP ČR) Od 18.30, Grandhotel Brno, Benešova 605/18, Brno. Vstup zdarma. Více na: , Olomouc Inovační fórum (organizuje AMSP ČR) Od 8.30 do 12.30, hotel Flora, Krapkova 439/34, Olomouc. Vstup zdarma. Více na: LÉKEM NA NEPLATIČE DPH NENÍ BLACKLIST Asociace malých a středních podniků a živnostníků ČR v poslední době otevřeně kritizovala záměr ministra financí Miroslava Kalouska vytvořit listinu neplatičů DPH a přenést případné nedoplatky na jejich obchodní partnery. Při té příležitosti jsme se zeptali předsedy AMSP Karla Havlíčka: Můžete svůj nesouhlas zdůvodnit? Důvodů je hned několik. Jednak ještě nevíme přesně, na základě čeho se bude vyhodnocovat zápis do takové listiny. Už jenom to, že pokud tam někdo bude uvedený a bude mít dojem, že je to neoprávněné a garantuji, že takových firem nebude málo rozpoutá soudní spor. Firmy mohou mít nějaký spor se státem, třeba proto, že jim finanční úřad dlužil peníze. Nebo proto, že nesouhlasí s výměrem daně. Tento spor je v nějakém stupni řešení, a v tu chvíli je někdo vyvěsí na tabuli hanby. Pokud bych já byl firmou, která se bude cítit nařčena neoprávněně, půjdu okamžitě k soudu. Vůbec není jasné, kdo bude vybírat skupinu těch, které na černé listině zveřejní. Jestli ministerstvo uvažovalo o tom, že tam bude viset až 28 tisíc subjektů, bude důsledkem záplava soudních pří. Chápu, že se daně platit musí, nicméně finanční úřad má poměrně dost nástrojů, jak je od firem získat. Nemohu připustit ani na minutu variantu, že stát přenechá tento problém napospas trhu. Když nakupuji od nějaké firmy, nemám čas na to, abych seděl na internetu a díval se, jestli tam zrovna můj dodavatel visí, nebo ne. Středně velká firma může klidně obchodovat s pětistovkou dodavatelů. Dovedete si představit, že to někdo bude sledovat, a v momentě, kdy se špatně podívá nebo se prostě přehlédne, tak ponese tu zodpovědnost? Myslíte si tedy, že koncept blacklistu je úplně špatný, nebo je jen špatně uchopený ze strany ministerstva? Pokud to shrnu, špatné je především to, že se přenáší odpovědnost. Špatně je i to, že bude vznikat nějaká tabule hanby, kdy není jasné, za jakých podmínek se tam někdo může ocitnout. Nemyslím si, že by ministerstvo záměrně chtělo udělat někomu zle. Ale z dlouhodobého pohledu toto není možné aplikovat, aniž by nedošlo k nějakému excesu. Když pak někomu blacklist zkazí obchod v řádu desítek milionů korun, podá firma žalobu na toho, kdo to způsobil. V tom je riziko obrovského počtu arbitráží, které zcela jistě budou. Pochybná je i finanční efektivita takového opatření. Pan ministr Kalousek to všechno vyčistí a nikdo mi nebude nemá, nezaplatí tak jako tak nic. Firma v konkurzu nebo v nějakých fatálních problémech to prostě nemá z čeho uhradit. Druhá kategorie neplatičů, složená z bílých koní, překupníků a po- rové, samozřejmě také nezaplatí. Pouze v první fázi stát získá peníze tím, že potrestá naprosto nevinného obchodního partnera, který si jen nedal pozor. A to se stane v normální firmě jen jednou. Pak vzniknou interní procesy, které tomu napříště zabrání. Neplatiči si jen najdou jiný nelegální způsob, jak se dostat k penězům. Celý rozhovor najdete na ZDROJ: ČESKÁ INFORMAČNÍ AGENTURA FOTO: THINKSTOCK TRADE NEWS 2/2012 7\n8 Rozhovor GOLIÁŠI A DAVIDOVÉ SVĚTOVÉ EKONOMIKY 21. STOLETÍ JEŠTĚ NA ZAČÁTKU TOHOTO TISÍCILETÍ ZAZNAMENÁVALA GIGANTICKÁ ČÍNSKÁ TOVÁRNA S NÍZKÝMI VÝROBNÍMI NÁKLADY DVOUCIFERNÝ RŮST. NYNÍ SE VŠAK JEJÍ ZÁPADNÍ ODBYTIŠTĚ ZMENŠUJÍ A ZEMĚ SE VÍC ZAMĚŘUJE NA DOMÁCÍ SPOTŘEBNÍ TRH. JAKÉ MÁ ČÍNSKÁ EKONOMIKA VÝHLEDY DO BUDOUCNA? DOKÁŽÍ SE NAŠE MALÉ A STŘEDNÍ FIRMY UPLATNIT NA TAMĚJŠÍM TRHU V NOVÉ REALITĚ? NA TO I NA DALŠÍ OTÁZKY JSME SE ZEPTALI ZNÁMÉHO EKONOMA A POLITOLOGA PETRA ROBEJŠKA. V minulém čísle Trade News varoval profesor Milan Zelený před blížícím se poklesem německé ekonomiky, na níž jsou Češi jako subdodavatelé zásadním způsobem závislí. Obává se potenciálního čínského obratu k vlastnímu velkému trhu. Považujete tuto hrozbu za aktuální? To je správný, i když nikoliv nový poznatek. Obrat Číny k vlastnímu trhu a snížení růstu jsou součástí pětiletky odhlasované loni v březnu. Do roku 2015 měl být růst zpomalen na sedm procent a těžiště ekonomického rozvoje se mělo přesunout na domácí trh. Obou cílů dosáhl Peking dříve, než mu bylo milé. Čínský ekonomický růst je jednomístný, protože odpadají západní zákazníci. Peking se proto musí velmi rychle orientovat na vlastní trh. Proto také impor- - Myslíte, že říši středu hrozí tvrdý pád? A co to bude znamenat pro Evropu? Pro Čínu to znamená dvojí. Její vzestup k supervelmoci bude probíhat podstatně pomaleji než dosud a její občané nemohou očekávat dosavadní tempo růstu blahobytu. To, že mají Číňané problém s nízkým růstem, navíc zastiňuje skutečnost, že měli a mají problém také s rostoucí inflací, a to zejména u politicky citlivých potravin. Pokud jde o Evropu, Čína je pro starý kontinent momentálně menším problémem než naopak. 8 TRADE NEWS 2/2012\n9 Rozhovor Má tedy smysl, aby české firmy ještě usilovaly o čínský trh? Samozřejmě. Pro podnikatele nikdy neexistuje nebe bez mráčku: vždy musí porovnávat šance a rizika. V Číně bude možné i v budoucnu vydělávat peníze. Ale každá podnikatelská story je jedinečná a vždy nakonec rozhoduje to, jak schopné je vedení firmy. Znalci současné Číny tvrdí, že se země nachází již za stadiem kopírování a dbá na vývoj vlastních značek, které by se dokázaly prosadit na světových trzích. Jakou mají šanci mezi silnými značkami vyspělých ekonomik? To je příliš optimistické. Číně nezbývá nic jiného než vyvíjet vlastní značky, ty se však musí nejprve zbavit špatné pověsti, které čínské výrobky jako otrávené hračky, neléčivé léky a nekvalitní LIDÉ JSOU SCHOPNI VYTVOŘIT VELKÉ CELKY, ALE UŽ NEJSOU VŽDY SCHOPNI JE ÚSPĚŠNĚ ŘÍDIT. auta mají. Právě teď vyšlo v Německu najevo, že deset tisíc školáků dostalo žaludeční infekt, který s velkou pravděpodobností pocházel z čínských jahod. Takové věci se nezapomínají. Pokud jde o čínskou kreativitu, teprve budoucnost ukáže, jestli je svou podstatou kolektivistická čínská společnost schopná vytvořit vhodné prostředí pro inovace. Myslím přitom také, ale nejenom, na politický útlak. Kreativita je neprozkoumaný fenomén, jedno je však jisté. To, že ve srovnání s USA má Čína více než čtyřnásobný počet obyvatel, zdaleka ještě neznamená, že bude někdy v budoucnu produkovat čtyřikrát víc patentů. Ve Vladivostoku nedávno proběhl summit Tichomořsko-asijského hospodářského společenství (APEC). Která z projednávaných témat považujete pro Evropu za nejdůležitější? Komuniké summitu se hemží obvyklými bezobsažnými zaklínadly o spolupráci, snížení cel a rozšíření vzájemného obchodu. Alespoň to poslední budou státy APEC nuceny začít uskutečňovat. Evropa jako obchodní partner na neurčitou dobu odpadá a zemím APEC nezbývá nic jiného než se pokusit vyrovnat tento fakt rozšířením vzájemného obchodu. I když se jim to zčásti může protože musí podařit, vzájemný obchod zcela jistě nebude tak výnosný, jak tomu bylo v případě Evropy. V poslední době volá Evropa po návratu k národním státům. Neurychlilo by to její snižující se náskok? Návrat k národním státům je proces, který probíhá paralelně s krizí globalizace. Na obě skutečnosti upozorňuji již nejméně deset let. Tento poznatek však není politicky korektní, a proto nebyl dosud brán na vědomí. Vzhledem k tomu, do jaké šlamastyky a zároveň neprofesionálně a nedůsledně prováděná integrační politika, bylo by posílení pozice národních států vykoupením. A z globálního hlediska by ev- baštu stability v chaotickém světě. José Manuel Barroso nedávno na summitu G20 v Mexiku prohlásil, že si nepřijel pro rady, co má EU dělat. Myslíte, že to její představitelé opravdu vědí? A jak nás asi vidí zbytek světa? Barroso přesně ví, co by chtěl on, ale nechce vzít na vědomí to, co by bylo dobré pro Evropany. Zájmy bruselské centrály a zájmy občanů kontinentu spolu skoro nikdy nesouzněly. Teď si zřetelně protiřečí. To však neznamená, že ti, kteří chtěli na mexickém summitu Evropanům radit, mysleli na něco jiného než výlučně na své vlastní zájmy. Pro ostatní mocnosti jsou Evropané nástroj nebo překážka pro dosahování jejich vlastních cílů. Věříte proroctví některých expertů o vzniku tří světových mocenských center G3? Evropa Spojené státy a Kanada, případně i Mexiko Asie? Jaképak proroctví? Již koncem minulého století se mluvilo a psalo o ekonomické triádě. Dívám-li se na hlubokou vývojovou a zejména myšlenkovou krizi Evropy anebo na jinak nastavenou, ale nemálo složitou situaci v Asii, tak mi Spojené státy. Nadnárodní společnosti jsou málo flexibilní a jejich výkonnost již delší dobu klesá. Hroutí se jim rovněž globální řetězce. Nemohlo by právě to být příležitostí pro české firmy, aby se emancipovaly a staly se dodavateli finálních výrobků a služeb? Moje skepse vůči udržitelnosti globalizace a kritika nefunkčnosti EU se zakládají na stejné, den co den empiricky ověřované premise. Lidé jsou schopni vytvořit velké celky, ale už nejsou vždy schopni je úspěšně řídit. To platí i o velkých firmách. Pokles jejich úspěšnosti není nic jiného než příznak spontánního rozpadu nefunkčních, příliš velkých celků. Mám-li pravdu v tom, že globalizace je právě nahrazována fragmentací, pak budoucnost nepatří economy of scale, nýbrž jedinečnosti a řešením na míru. Tím se otevírá cesta pro malé a střední firmy, ale i země. V rozhovoru pro náš magazín hovořil profesor Hermann Simon o tom, že skrytí šampioni, malé a střední firmy, jsou jedním z důležitých faktorů úspěchu německého exportu. Jaké jsou v Česku reálné možnosti je víc podpořit? Vidím čtyři možnosti. Velkorysou státní podporu, například v rámci fondu pro venture capital. Stabilní, když už ne optimální, právní prostředí. Je lepší vědět, na čem jsem, než muset počítat s tím, že se rámec mého plánování každou chvíli změní. Zahraničněpolitickou podporu, která se nevyčerpává v ceremoniích a v uzavírání velvyslanectví. A last but not least nemilosrdný boj proti korupci. Na tomto poli vidím zřetelný pokrok, ale zatím jenom pokrok. S PETREM ROBEJŠKEM SI POVÍDALA VĚRA VORTELOVÁ. FOTO: RETO KLAR Petr Robejšek Nezávislý analytik, poradce a kouč. Specializuje se na analýzy a prognózy hospodářského a politického vývoje, poradenství pro podnikatele apod. TRADE NEWS 2/2012 9\n10 Do světa za obchodem ČÍNA RUDÁ CHIMÉRA STŘÍZLIVÝM POHLEDEM GLOBÁLNÍ VESNICE PŘIBLÍŽILA KDYSI ZCELA TAJEMNOU ČÍNU ZÁPADNÍMU SVĚTU NA VZDÁLENOST JEDNOHO KLIKNUTÍ MYŠI. ČÍNA JE NYNÍ BLÍŽE NEŽ KDY JINDY PŘESNÝCH INFORMACÍ O JEJÍM HOSPODÁŘSTVÍ, EKONOMICE A POLITICE JE PLNÝ INTERNET. PŘESTO EVROPANY NEFASCINUJE O NIC MÉNĚ NEŽ V ROMANTICKÝCH DOBÁCH DOBRODRUŽNÝCH CEST MARKA POLA. 10 TRADE NEWS 2/2012\n11 Čína Čína je totiž opravdu svébytná. Každý kilometr čtvereční země za Velkou zdí dýchá jinými pravidly, než na jaká jsme zvyklí, a nejinak tomu je i s čínskou ekonomikou. Chiméra téměř jedné a půl miliardy postupně bohatnoucích spotřebitelů přilákala do země středu v minulých dvou dekádách podnikatele ze všech končin světa. Řada se na velkém čínském snu spálila, řada stále valí Sisyfův kámen a jen menšímu procentu dat a na obrovském trhu uspět. Navíc je možné, že zhoršující se hospodářská situace ukrojí i z tohoto koláče. HOSPODÁŘSKÝ RŮST JE VÍC NEŽ JEN ČÍSLO Čínská ekonomika se i dnes stejně jako před půl stoletím roztáčí v pětiletých ekonomických plánech. Ten poslední, dvanáctý, snížil růst HDP na sedm procentních bodů. Krátkodobý odhad růstu čínské ekonomiky (na rok 2012) korigovaly v minulých týdnech také významné ratingové agentury UBS (z 8 na 7,5 procenta) a Goldman Sachs (ze 7,9 na 7,6). Nic strašného, pomyslel by si průměrný Evropan. Je přece zvyklý na to, že se růst několika letech pravděpodobně pohybuje někde kolem nuly, případně již spadl do záporných čísel. Jenže pro Čínu hospodářský růst není jen číslem. Ten pozitivní legitimizuje společenský systém, který byl nastaven na konci sedmdesátých let architektem čínského hospodářského zázraku Teng Siao-pchingem a který se obejde bez demokracie, plurality a voleb. Systém, jenž vkládá hlavní odpovědnost za řízení miliardového behemota do rukou jedné strany. Dokud ekonomika roste a lidé se mají rok od roku lépe, není potřeba vážně uvažovat o jeho změně. Jenže cílení na sedmiprocentní hospodářský růst poprvé po mnoha letech vlády nenechat růst ekonomiky meziročně klesnout pod osm procent. S nižším než osmiprocentním růstem (osmička je navíc v pověrčivé Číně považována za šťastné číslo) spojují někteří ekonomové a politologové obavu ze sociálních nepokojů. ASIJSKÁ MAŠINA ZPOMALUJE Čím to, že kdysi zdánlivě nezastavitelné ekonomická krize, která se nyní zakusuje do hospodářství evropských států, je jednou z příčin. Čínská ekonomika je stále téměř ze čtyřiceti procent závislá na exportu a Evropská unie je pořád největším obchodním partnerem země středu (relativně těsně následována USA). Chudnoucí Evropa přirozeně nemůže nakupovat tolik čínského zboží jako v minulých letech, a objemy čínského exportu do EU se tak propadají. To s sebou nese snižování výroby, a tedy i negativní implikace pro hospodářský růst. Dalším veskrze čínským problémem je realitní bublina, která nafukovala růst HDP v celé poslední dekádě. Tuto bublinu začala vláda v minulém roce bez milosti vyfukovat. Zatím se to docela daří ceny nemovitostí letos řízeně poklesly. Zároveň však ustala i nová výstavba, která přidávala cenná procenta ukazatelům hospodářského růstu. Čínská ekonomika se také potýká se strukturálními problémy, které nebude snadné řešit ani v dlouhodobém horizontu. Předně, stále existuje celá řada sektorů, v nichž je tzv. přeinvestováno velké státní podniky, kterým státní banky půjčují bez potřebného hodnocení rizik a profitability investice, nasměrovaly v minulých letech obrovské zdroje do odvětví, která se zdála perspektivní, respektive perspektivní byla. Dokud se však v těchto sektorech natolik nezvýšila výrobní kapacita, že nabídka dramaticky převýšila poptávku a učinila výrobu neprofitabilní. To je třeba případ odvětví výroby větrných elektráren, solárních panelů či cementáren. V současné době čelí podniky, které se rozhodly vydat touto cestou, vážným problémům, snižují výrobní kapacity a propouštějí. Dalším problémem strukturálního rázu je to, že čínská ekonomika je stále více než cokoli jiného světovou továrnou na zboží s nízkou přidanou hodnotou. A na to, aby Číňané mohli levně vyrábět levné zboží, potřebují především dostatek nekvalifikované pracovní síly, která bude téměř zadarmo. Jenže ta teď začíná docházet. ČÍNSKÁ POPULACE STÁRNE A MLADÍ SE KE STROJŮM NEHRNOU Na vině je mimo jiné známá politika jednoho dítěte. Ta dávala v sedmdesátých letech, tedy když byla poprvé představena, smysl tím, že umožnila Číně překlenout transformační roky bez neustálé hrozby hladomoru. Čína je sice velká země, ale má překvapivě málo úrodné půdy a obava z hladu způsobeného přelidněním je tak tro- každého Číňana (stejně jako neustálý pocit potřeby bojovat o limitované zdroje, který dělá zdejší společnost Poválečný populační boom a plodná léta padesátá (tedy do začátku Maova nezdařeného projektu velkého skoku) Číňané nelámou tak jako my starý a nový rok prvního ledna, ale po skončení oslav čínského nového roku (přesné datum se rok od roku liší). Tyto oslavy mimo jiné znamenají, že se dělníci pracující v přímořských městech vydávají na mnohdy tisícikilometrové cesty k rodinám. Rok od roku ale přibývá těch, kteří se již ke strojům nevrátí počet práceschopných Číňanů se začíná snižovat a migranti často zjišťují, že je pro ně najednou práce i doma, a to za srovnatelných podmínek, které by je přivítaly ve vzdálených továrnách. Řada malých továren tak v tomto období kra- kteří se rozhodnou vrátit, si pak jsou vědomi své vyjednávací pozice a chtějí přidat. A protože se bezedná zásobárna levné čínské pracovní síly pomalu vyčerpává, přidáno také dostanou. FOTO: HANA GLATZOVÁ TRADE NEWS 2/\n12 Do světa za obchodem HDP provincií Číny Chej-lung-ťiang Sin-ťiang Tibet Kan-su Čching-chaj Ťi-lin Peking Liao-ning Vnitřní Mongolsko Che-pej Tchien-ťin Ning-sia Šan-si Šan-tung Šen-si Che-nan Ťiang-su Sečuán Kuej-čou Čchung-čching Šanghaj An-chuej Chu-pej Če-ťiang Ťiang-si Chu-nan Fu-ťien Jün-nan Kuang-si Kuang-tung do HDP/obyv. v tis. USD 5 8 nad 8 Chaj-nan Zdroj: Wikipedia Region HDP/obyv. v USD Tchien-ťin Šanghaj Peking Ťiang-su Če-ťiang Vnitřní Mongolsko Liao-ning Kuang-tung Šan-tung Fu-ťien Ťi-lin Čchung-čching Chu-pej Che-pej Šen-si Chej-lung-ťiang Region HDP/obyv. v USD Ning-sia Šan-si Sin-ťiang Chu-nan Che-nan Čching-chaj Chaj-nan Sečuán Ťiang-si An-chuej Kuang-si Tibet Kan-su Jün-nan Kuej-čou STRUKTURA HOSPODÁŘSTVÍ ČÍNY PODÍL NA HDP (v %) 10,1 služby 43,1 průmysl 46,8 zemědělství PODÍL NA ZAMĚSTNANOSTI (v %) služby 33,3 39,5 průmysl 27,2 zemědělství 12 TRADE NEWS 2/2012\n13 Čína pak zajistil, že v době nastartování čínského hospodářského zázraku na konci sedmdesátých a v průběhu osmdesátých let minulého století nebyl problém naplnit nově vznikající továrny dvacátníky a třicátníky. Politika otevřených dveří Teng Siao-pchinga a celkové uvolnění sešněrované společnosti v letech osmdesátých pak přinesly další baby boom novou krev tentokrát přivítaly brány továren na počátku jednadvacátého století. Devadesátá léta však žádnou takovou vlnu nepřinesla a společně s politikou jednoho dítěte zapříčinila, že dnes čínská populace stárne a nevzdělaných dělníků, kteří jsou ochotni pracovat za mzdu vyměřenou optikou třetího světa, dramaticky ubývá. Nejjasněji se tento trend projevuje vždy s příchodem čínského nového roku. Zvyšující se cena práce pak znamená, že čínští výrobci přestávají být konkurenceschopní v odvětvích, která stála za tradičním čínským exportním zázrakem. Zahraniční společnosti, jež I novace v Číně je řízený, shora dolů diktovaný proces. Nápad se musí vymyslet v daném časovém horizontu, s danými náklady a v daném technickém rámci. Musí se dokonale naplánovat. Takový přístup pochopitelně naprosto omezuje kreativitu těch, kteří i v moderních firmách stále nejzásadnější inovace přinášejí řadových pracovníků, kteří nejlépe vědí, jak daný produkt funguje a co po něm zákazníci požadují (nebo co mohou požadovat). Tím se například Čína dramaticky liší od Japonska, kde se inovacím tradičně daří a kde se klade zásadní důraz na zlepšovací návrhy řadových pracovníků (jakkoli může být zmínka o zlepšovácích v českém prostředí doprovázena ironickým úšklebkem, v zemi vycházejícího slunce tento přístup funguje). vadesátých letech vystavěly montovny exportního zboží, nyní hladově pokukují po Vietnamu, Kambodži nebo v posled- práci tam dostanou za zlomek toho, co by měli zaplatit v Číně. Malí čínští výrobci textilu, hraček a obdobného neznačkového spotřebního zboží, které již dvě desítky let plní naše supermarkety, si však takový luxus dovolit nemohou. Jednak se jim často za těch několik let nepodařilo nashromáždit kapitál potřebný k relokaci, jednak je něco takového jako investování v zahraničí naprosto mimo vesmír, ve kterém se doposud pohybovali. Na investice do zahraničí nemají schopnosti, zkušenosti Nezbývá jim tedy než bojovat nelítostnou bitvu se stále se snižující marží. Boj je to o to těžší, že i jim je jasné, že jej nemohou nikdy vyhrát. TECHNOLOGIE A INOVACE, SNADNO A RYCHLE TO NEPŮJDE To ovšem není nic, s čím by dlouhodobé plány čínské vlády nepočítaly. Nutnost přenastavit ekonomiku na výrobu s vyšší přidanou hodnotou je něco, k čemu se čínské vlády zavázaly již minimálně ve dvou posledních pětiletých plánech. A je samozřejmé, že ekonomická transformace, která na rozdíl od té naší v devadesátých letech není doprovázena transformací politickou, bude mít své oběti. Kdo chtěl do války, musí bojovat, a když se kácí les, létají třísky. Zatím jich však není tolik, aby vlny bankrotů malých podniků na jihu Číny způsobovaly vážnější společenské nepokoje, a centrální vláda se tak může naplno soustředit na podporu inovativní výroby. Jde to ale ztuha. Čínská společnost je - společnosti v mission statementu a životopis Steva Jobse se prodává jako jediná kniha vůbec i v obchodech s potravinami, stále platí čínské pořeka- - zesnulého geniálního amerického vizionáře je také snadné ukázat, jak je nemožné, aby v dohledné době Čína získala obdobného gurua. Jobs si dovolil následovat svou vizi i přesto, že to pro něj znamenalo zklamat očekávání, TRADE NEWS 2/\n14 Do světa za obchodem které na něj jako na mladého studenta společnost a rodina ve své době kladly. Tedy kupříkladu zanechat školy, odjet - myslitelné. Čína je skupinová společnost a pro běžného Číňana je nepředstavitelné, aby očekávání skupiny nesplnil nebo aby se jim nedej bože postavil. Pro inovativní prostředí je takový přístup přímo vražedný. Obsese Číňanů s detailním plánováním výzkumu také v reálu vylučuje výskyt disruptivních inovací, tedy těch, které zcela změní fungování daného výrobku a dramaticky zvýší přidanou hodnotu, kterou spotřebiteli přináší (klasickou Čínská akademie sociálních věd vydala v roce 2011 dokument, který zkoumá růst střední třídy v Číně v posledních letech. V roce 2009 čítala střední třída (podle výše příjmu) 230 milionů lidí, což představuje 40 % celkové městské populace v Číně. Mezi lety 2000 až 2009 rostla střední třída meziročně o 3,8 %. V Pekingu a v Šanghaji představuje střední třída 46 %, resp. 38 % celkové populace těchto velkoměst. Vývoj spotřebních návyků tento nárůst mezd jasně odráží. disruptivní inovací je například lednička, jež na konci devatenáctého století nahradila na váhu prodávaný led a úplně vymazala z mapy podnikání ledaře). Inovace v Číně jsou v podstatě vždy jen inkrementální daná technologie (často původně asimilovaná ze Západu) se vylepšuje tak dlouho, až světlo světa spatří nový výrobek, který svými parametry předčí ten původní o deset, dvacet nebo padesát procent. Ale parafrázujeme-li Henryho Forda, otce americké disruptivní inovace; o kolik procent je lepší automobil než povoz tažený koňmi? JE PROBLÉM přístup nemůže fungovat. Může. Existuje řada výrobků, které se po léta pouze vylepšují a vlastně stojí na stejném základě. Pokud si tak koupíte čínskou mikrovlnnou troubu, pravděpodobně zjistíte, že obsahuje tolik tlačítek a speciálních programů, že by na její obsluhu musela čínská hospodyňka vystudovat Ph.D. Také bude taková trouba svítit a při skončení pečicího programu vám zahraje úryvek z klasické čínské opery. V zásadě to ale bude tatáž trouba, která se poprvé nabízela americkým domácnostem již v padesátých letech. A možná to nebude nikomu vadit. Stejně tak chlouba čínského dopravního systému, rychlovlak CRH-380 (značení také udává maximální rychlost v kilometrech), je vlastně pouze výrazně vylepšený Siemensu. Nejrychlejší smartphone na světě pravděpodobně nakonec taktovaná čtyři jádra (nakrátko) zahanbí celou světovou konkurenci zvučných jmen. Bude to ale stále ten samý smartphone jako konkurenti od HTC a Samsungu, jen o něco rychlejší. Čínští inženýři totiž nejsou o nic méně bystří než jejich západní kolegové a řada čínských firem má obrovské zdroje lidského i finančního kapitálu, které může do výzkumu vrhnout. Jen jim let staré učení Konfucia nebo vedoucí úloha komunistické strany, je otázkou. Jestli je tato neschopnost prozatímní nebo trvalá, je pak otázkou číslo dvě. Kámen úrazu je také v tom, že se tyto inkrementální inovace (jako je CRH-380, s high-tech průmyslovým odvětvím. Dotykový telefon nevznikl přidáním více tlačítek ke stávajícímu zařízení. Elektromobil není jen dokonalejší vůz se spalovacím motorem. High-tech se často vyvíjejí dynamicky, disruptivně, bez ohlížení se přes rameno. Pokud výrobce zaspí a promešká nástup disruptivní 14 TRADE NEWS 2/2012\n15 Čína inovace, často se mu již nepodaří ujetý vlak dohonit (finská Nokia by o tom pravděpodobně mohla napsat román). Tohle Číně zatím nejde. Je to o to palčivější, že na úspěch v high-tech si země brousí zuby již celou poslední dekádu. Bez průlomových inovací v high-tech není možno udávat krok ve světě IT, obnovitelných energií nebo biotechnologií. Proto čínské firmy v high-tech vždy pouze šlapou na paty západní konkurenci, přičemž neobeznámenému pozorovateli to již léta připadá, že už už musí tuto konkurenci předhonit. Hned tak to ale nebude. Přidaná hodnota však nemusí být vždy obsažena v dokonalém technickém řešení. Průlomový efekt, který zboží dostatečně diferencuje a vymezí proti konkurenci, může mít na svědomí také kupříkladu unikátní design. Cit pro tvary a krásu v prostoru není něco, co by se v populaci zrodilo přes noc. Proto jsou Číňané neustále posedlí nakupováním luxusního zboží ze západních, přede- se v Číně rekordně daří Applu, přestože čínské telefony v čistě hardwarových parametrech již dokonce překonaly zbrusu nový iphone 5. Proto zahraniční automobilky stále mohou žádat výrazné cenové prémium za vozy navržené italskými návrháři a ty jdou stále na dračku. PŘÍLEŽITOSTÍ JE DVĚ STĚ MILIONŮ SPOTŘEBITELŮ ZE STŘEDNÍ TŘÍDY Ekonomický goliáš tak alespoň ve výrobě s vyšší přidanou hodnotou stále stojí tak trochu na hliněných nohou. Produkuje stále cenově výhodné produkty, ale minimální procento z nich přináší skutečnou přidanou hodnotu v oblasti inovací nebo designu, kterou si ale stále rostoucí střední třída Číňanů (a to je dnes již více než dvě stě milionů spotřebitelů) žádá a je ochotna si za ni připlatit. A to je příležitost také pro české firmy. Dobře se například daří české sklářské firmě Preciosa. Ta pronikla na čínský trh přes obchodní zastoupení v Hongkongu již před více než dvanácti lety. V loňském roce pak otevřela obchodní zastoupení v Šanghaji, aby lépe pokryla teritorium pevninské Číny. Unikátní designová svítidla Preciosy můžete spatřit v prestižních čínských hotelích, jako jsou například Ritz Carlton Shenzen, St. Regis Beijing či Shangri-la Shanghai (více na str ). Podobně je na čínském trhu úspěšný také český LASVIT, značka, která také dodává svítidla do hotelů a jiných luxusních prostor. Na čínský trh s designovým zbožím však míří také noví bojovníci jedním z nich je například sklářská firma Žalman vyrábějící zajímavé, originálně pojaté skleněné vázy a mísy. Ty možná neosloví každého, ale v Číně, kde alespoň teoreticky nakupuje půl druhé mi liardy spo- sklidit úspěch. Inovativním firmám v Číně také byznys vzkvétá. Liberecké ELMARCO již do Číny udalo několik svých nanospiderů a pomalu se rozjíždí spolupráce mezi čínskými a českými výzkumnými týmy na vývoji aplikovatelných produktů. Daří se také českým strojírenským firmám, neboť lví podíl českého exportu do Číny náleží podle statistik stále strojírenství. Přesto české firmy obrovským způsobem zaostávají za tím, co se daří jejich konkurentům ze západní Evropy, USA a Japonska. Jmenujme třeba jen německé automobilky, francouzské vinaře, americké IT firmy nebo japonské výrobce dopravních prostředků. Ti mají před našimi podnikateli náskok také proto, že většina z nich naskočila do rozjíždějícího se vlaku nové, protržně orientované Číny již v osmdesátých letech minulého století, tedy právě v období, kdy my jsme tento trh začali ztrácet. Západní firmy mají také kapitál, který je k proniknutí na čínský trh nezbytný, neboť téměř nic se v Číně nestane hned. Je tak potřeba obrovské dávky trpělivosti a finančních prostředků, než se podaří trh otevřít. Na druhou stranu není možné se dvacet let po revoluci stále ohánět kartami, které nám, byť je to pravda, nebyly rozdány ideálně. Českým firmám také často chybí marketingová strategie (a to od reklamy až po distribuční kanály), jak se na čínský trh dostat, a často také nejsou k dispozici kvalifikovaní, dostatečně jazykově vybavení lidé, kteří by dokázali navrženou strategii realizovat. I to se postupně mění, ale cesta je to ještě velmi, velmi dlouhá. Snad ne jako hedvábná stezka sama. TEXT: JAN HEBNAR A LUCIE MARKOVÁ FOTO: THINKSTOCK A ARCHIV AUTORŮ Jan Hebnar Vystudoval obor právo a právní věda na Právnické fakultě a obor mezinárodní vztahy na Fakultě sociálních studií Masarykovy univerzity v Brně. Působil jako ředitel odboru vnitřního trhu Evropské unie v období českého předsednictví v Radě EU. Poté vykonával funkci zástupce vedoucího obchodního úseku na zastupitelském úřadě České republiky v Číně. Lucie Marková Absolvovala Univerzitu Palackého v Olomouci, obor čínská a nizozemská filologie. Žije čtvrtým rokem v Pekingu, kde dokončuje studium mezinárodního obchodu na University of Science and Technology. Momentálně vykonává stáž na Velvyslanectví České republiky v Pekingu. TRADE NEWS 2/\n16 VÝCHODNÍ ASIE NEJLIDNATĚJŠÍ REGION SVĚTA V OBRAZU ANAMORFNÍCH MAP OBLAST, VE KTERÉ NAJDEME ŘADU EXTRÉMŮ, SE TĚŠÍ OHROMNÉMU ZÁJMU VŠECH OBCHODNÍKŮ I OBYČEJNÝCH LIDÍ CELÉ PLANETY. NENÍ DIVU, VŽDYŤ VÝCHODNÍ ASIE, TO JE NEJEN VELMI VYSPĚLÉ JAPONSKO, PRŮMYSLOVÁ KOREJSKÁ REPUBLIKA NEBO TAIWAN, RYCHLE SE ROZVÍJEJÍCÍ ČÍNA A VIETNAM, FINANČNÍ CENTRUM HONGKONG A ASIJSKÉ LAS VEGAS MACAO, ALE I NEJŘIDČEJI OSÍDLENÝ STÁT SVĚTA MONGOLSKO A TAKÉ JEDNO Z NEJCHUDŠÍCH A NEJUZAVŘENĚJŠÍCH MÍST NA SVĚTĚ, KLDR. SUMA SUMÁRUM ZDE ŽIJE CELÁ ČTVRTINA LIDSKÉ POPULACE ZEMĚ, KTERÁ DOKÁŽE VYTVOŘIT VÍCE NEŽ PĚTINU SVĚTOVÉHO HDP. V NAŠÍ NABÍDCE ANAMORFNÍCH MAP JSME SE ZAMĚŘILI NA DOVOZ PRODUKTŮ V OBORU NANOTECHNOLOGIE, IT, BIOTECHNOLOGIE A KOSMICKÉHO PRŮMYSLU. HRUBÝ DOMÁCÍ PRODUKT POČET OBYVATEL ČESKÁ REPUBLIKA MONGOLSKO ČÍNA VIETNAM Macao Hongkong KLDR KOREJSKÁ REPUBLIKA TAIWAN JAPONSKO ČR ČÍNA VIETNAM MONGOLSKO Macao Hongkong KLDR TAIWAN KOREJSKÁ REPUBLIKA JAPONSKO Zdroj: Wikipedia LEGENDA 4 mm 2 odpovídají 14 mld. USD do HDP/obyv. (v tis. USD) nad 30 Zdroj: Wikipedia LEGENDA 4 mm 2 odpovídají 1,5 mil. obyvatel do hustota zalidnění (obyv./km 2 ) nad TRADE NEWS 2/2012\n17 Tematické mapy IMPORT INTEGROVANÝCH OBVODŮ IMPORT POČÍTAČOVÝCH PAMĚTÍ celkový export ČR z toho do východní Asie KOREJSKÁ REPUBLIKA celkový export ČR z toho do východní Asie KOREJSKÁ REPUBLIKA ČÍNA TAIWAN JAPONSKO ČÍNA TAIWAN JAPONSKO VIETNAM Hongkong VIETNAM Macao Hongkong Zdroj: Comtrade LEGENDA 4 mm 2 odpovídají 280 mil. USD importu (u ČR exportu) do 0,001 podíl ČR na importu země (v %) 0,001 0,01 0,01 0,05 nad 0,05 Zdroj: Comtrade LEGENDA 4 mm 2 odpovídají 35 mil. USD importu (u ČR exportu) do 0,001 podíl ČR na importu země (v %) 0,001 0,01 0,01 0,07 nad 0,07 IMPORT LETADEL, KOSMICKÝCH LODÍ, DRUŽIC IMPORT ANTIBIOTIK celkový export ČR z toho do východní Asie KOREJSKÁ REPUBLIKA celkový export ČR z toho do východní Asie KOREJSKÁ REPUBLIKA Zdroj: Comtrade LEGENDA ČÍNA 4 mm 2 odpovídají 16 mil. USD importu (u ČR exportu) VIETNAM Hongkong do 0,001 TAIWAN JAPONSKO podíl ČR na importu země (v %) 0,001 0,002 0,002 0,003 nad 0,003 Zdroj: Comtrade LEGENDA ČÍNA VIETNAM 4 mm 2 odpovídají 1,5 mil. USD importu (u ČR exportu) Hongkong TAIWAN do 0,001 JAPONSKO podíl ČR na importu země (v %) 0,001 0,01 0,01 0,1 nad 0,1 TRADE NEWS 2/\n18 Rozhovor PRVNÍ KONTAKT V ČÍNĚ ANEB ABY SE MALÁ EVROPSKÁ FIRMA V ŘÍŠI STŘEDU NEZTRATILA V ČÍNĚ MUSÍTE BÝT A MUSÍTE JI MÍT RÁDI, ABYSTE S NÍ MOHLI OBCHODOVAT. I O TOM JSME HOVOŘILI S CHRISEM CHEUNGEM, VÝKONNÝM ŘEDITELEM A PORADCEM PRO VSTUP NA TRH V OBLASTI ROZVOJE PODNIKÁNÍ V EU SME CENTRE (NEBOLI CENTRU EU PRO MALÉ A STŘEDNÍ PODNIKY V ČÍNĚ). ORGANIZACE JE FINANCOVANÁ EVROPSKOU UNIÍ A NABÍZÍ BEZPLATNÉ SLUŽBY EVROPSKÝM PODNIKŮM, JEŽ CHTĚJÍ PRORAZIT NA ČÍNSKÉM TRHU A DLOUHODOBĚJI SE TAM UDRŽET. Čína zpomaluje tempo hospodářského růstu. Vyplatí se ještě usilovat o její přízeň? Je tam stále dostatek příležitostí pro exportéry? Mezinárodní měnový fond nedávno snížil svůj odhad růstu čínského HDP na 8 % oproti své předchozí předpovědi 8,2 %, což odráží určité zpomalení ekonomiky. Navzdory tomu jsou odhady budoucího růstu (MMF nyní předpovídá pro rok ,5 %) stále obrovsky pozitivní, zejména ve srovnání s předpokládaným růstem v EU. Navíc export ze zemí EU do Číny roste, loni to bylo cca o 21 %. Některé segmenty jsou na tom ještě mnohem lépe. Například export potravin a nápojů z EU do Číny vzrostl v první polovině letošního roku o 51 %. K tomu se na stránkách Trade News ještě vrátíme. Říše středu je známá zejména jako obrovský exportér. Existují nějaká odvětví, v nichž by naopak výrazně převažoval import, například ze zemí EU, nad exportem? Odvětví, v nichž evropské společnosti tradičně exportují do Číny ve velkých objemech, jsou zejména ty sektory, kde mají evropské podniky konkurenční výhodu v oblasti know-how a technologií. Malé a střední podniky v EU jsou tradičně velmi silné v odvětvích, jako je doprava a komunikace, stavebnictví a výroba. Na co lákáte evropské firmy? Které argumenty hovoří ve prospěch čínského trhu? Mnoho evropských malých a středních podniků již obchoduje se sousedními zeměmi v rámci Evropy; nicméně atraktivita působení na největším trhu na světě, co se týče počtu spotřebitelů, příležitostí k růstu, konkurenceschopnosti a inovací, je obrovská. ČÍNSKÉMU TRHU JE TŘEBA SPRÁVNĚ POROZUMĚT, A TO JEŠTĚ PŘEDTÍM, NEŽ NA NĚJ VSTOUPÍTE. Hodně firem má zájem prorazit v Číně vzhledem k velikosti její populace, tj. 1,35 miliardy lidí, což představuje velmi lákavé odbytiště i vzhledem k rostoucím příležitostem v oblastech mimo nejvýznamnější čínská města. Rozsáhlý rozvoj čínských měst druhého a třetího sledu a stále lepší dopravní spojení mezi jednotlivými městy dále zvětšuje už tak impozantní klientskou základnu a také dostupný fond atraktivní pracovní síly pro mnoho společností. Evropské malé a střední podniky mohou v Číně využít pomoci celé škály poskytovatelů služeb. Naše EU SME Centre funguje jako první kontaktní místo; poskytuje jim primární obchodní informace a podporu. Která další odvětví čínského trhu jsou v současné době pro evropské exportéry nejperspektivnější? Každý členský stát EU má jedno nebo více odvětví, ve kterém má vysokou odbornost. Díky své různorodosti je export ze zemí Evropské unie velmi dobře zastoupen ve velkém množství odvětví. V první řadě, jak už jsem zmínil, je to potravinářský průmysl, ale také průmyslové zboží: strojírenská a dopravní zařízení, různé zboží a chemikálie, které představují 10,9 % exportu. Lze říci, že by některá odvětví byla zvláště slibná pro malé a střední podniky z EU? Příležitosti pro evropské malé a střední podniky jsou ve všech sektorech. EU SME Centre provádělo průzkum na mnoha trzích včetně zelených technologií, IT, potravinářství, automobilového průmyslu, textilního a oděvního průmyslu a zdravotní péče (pozn. red.: některé informace z těchto průzkumů přinášíme na následujících stránkách) a zjistili jsme, že všechny tyto sektory nabízejí těmto firmám dobré příležitosti (viz documentation?doc_type=report). S jakými zbraněmi mají tedy naše firmy jít do boje o tyto trhy? Všechny malé a střední firmy, které již v Číně dosáhly úspěchu, vsadily na pokročilé technologie, know-how a také se snažily porozumět místní mentalitě a trhu a navázat správné vztahy. Naše čtenáře by zajímala především spolupráce s českými firmami. Máte nějaké zkušenosti i s českými malými a středními podniky? 18 TRADE NEWS 2/2012\n19 Rozhovor zákazníky velmi populární. Jedním z těchto nejlepších příkladů, který na našem webu prezentujeme, je firma Stavus český podnik, který exportuje do Číny důlní zařízení. V čem podle vaší zkušenosti spočívají největší nástrahy při vstupu na čínský trh? Dá se říci, že některé aspekty či specifika evropští exportéři mají tendenci podceňovat? Úspěšný vstup na čínský trh není věcí nemožnou, ale je třeba pokládat správné otázky a být schopný na ně nalézt ty nejlepší a nejpřesnější odpovědi. Většina malých a středních podniků se domnívá, že je čínský trh díky své velikosti jakýmsi eldorádem. Nicméně, i když skutečně skýtá velké množství příležitostí, je především třeba mu správně porozumět, a to ještě předtím, než na něj vstoupíte. Mnoho společností se snaží dělat byznys na dálku, ale to je v Číně obtížné zkrátka tam musíte být. Musíte udržovat pravidelný kontakt se svými partnery. Věnujte hodně času tomu, abyste je opravdu poznali; nemluvte vždy jen o byznysu. Zkuste si více povídat o tom, odkud kdo z vás pochází, o svých životech, rodinách, koníčcích. Takto se vaše vztahy za krátkou dobu začnou prohlubovat a vy začnete jeden druhému důvěřovat. Chris Cheung, výkonný ředitel a poradce pro vstup na trh v EU SME Centre Dostáváme mnoho dotazů od malých a středních podniků z celé Evropské unie. Chtějí pomoci vyhledat partnery v Číně nebo trhy pro zboží a služby, poradit, jak prorazit na tamním trhu či porozumět procedurám spojeným s dovozem a cly. Je to velmi různorodé. Pomohli jsme tak už i několika českým firmám. Na našem webu jsou k dispozici případové studie týkající se těch podniků, které již na čínském trhu působí. Ty ukazují nejlepší praxe a jsou mezi našimi Tedy porozumění a důvěra. Jak však kvalitního partnera, s nímž budete tento vztah budovat, najít? Jak v obrovské Číně zvolit správný směr? Tady můžeme pomoci. V první řadě nalézt odpovídající trh: musíte se rozhodnout, do jakého regionu či města půjdete. Pak potřebujete právní poradenství, abyste zjistili, zda existují nějaká omezení vstupu na trh. Další věcí, kterou musíte udělat, je v mnoha případech nalézt spolehlivého čínského partnera pokud exportujete, musíte nalézt distributora. Nově příchozím firmám důrazně doporučujeme navštívit místní trh a jezdit na relevantní veletrhy, aby si udělaly samy obrázek o úrovni kvality a konkurence. Je nezbytné kontaktovat zkušené podpůrné organizace, jako například vaši příslušnou obchodní komoru nebo průmyslový svaz. EU SME Centre umí pomoci ve všech těchto oblastech; může poskytnout českým malým a středním firmám informace TRADE NEWS 2/\n20 Rozhovor EU SME Centre (Centrum EU pro malé a střední podniky v Číně) Je organizací financovanou Evropskou unií a podporovanou sdružením obchodních komor včetně Čínsko-britské obchodní rady, německé, francouzské, italské, španělské obchodní komory v Číně a obchodní komory Beneluxu v Číně, Evropské obchodní komory v Číně a EUROCHAMBRES v Bruselu. Funguje jako platforma umožňující koordinaci mezi poskytovateli služeb malým a středním podnikům z řad státního a soukromého sektoru v EU i v Evropě. FOTO: THINKSTOCK a poradenství ohledně toho, jak vstoupit na trh, a mělo by tedy být jedním z prvních kontaktních míst, na která se mohou v Číně obrátit. Naše webové stránky obsahují velké množství informací, takže už podle nich je možné si udělat dobrou představu o tom, jak začít. A já můžu českým firmám jen doporučit, aby je pravidelně sledovaly. ZA ROZHOVOR DĚKUJÍ JANA JENŠÍKOVÁ A DANIEL LIBERTIN. FOTO: ARCHIV EU SME CENTRE Malé a střední podniky, které mají zájem o poradenství v oblasti čínského trhu, se mohou zdarma zaregistrovat na a získají tak bezplatný přístup ke službám, které centrum poskytuje. S EU SME Centre lze komunikovat i v češtině. PROČ SE OBRÁTIT NA EU SME CENTRE V PEKINGU? PĚT ARGUMENTŮ CHRISE CHEUNGA 1 Odbornost V EU SME Centre pracují experti, kteří za sebou mají více než 10 let zkušeností s prací v Číně ve své specializaci. Ty sahají od rozvoje podnikání přes právní poradenství, normy pro export až po vzdělávání a lidské zdroje. Malé a střední podniky, které se na nás obrátí s žádostí o informace o trhu a poradenství, si proto mohou být jisté, že od nás dostanou ty nejpřesnější a nejaktuálnější informace, aby pak na jejich základě mohly dělat kvalifikovaná obchodní rozhodnutí. 2Ušetřený čas Veškeré obchodní nástroje a adresáře, jimiž EU SME Centre disponuje, jsou dostupné on-line. Díky tomu, že máme veškeré informace centrálně uloženy na jednom místě, naši klienti mohou významně ušetřit čas tím, že se podívají na náš web, a pak nás kontaktují. To vychází mnohem lépe, než kdyby museli prohledávat mnoho webových stránek a kontaktovat několik poskytovatelů služeb, aby nalezli relevantní informace. 3Důraz na praxi, srozumitelnost O čínském trhu existuje hodně informací, ale není vždy snadné je pochopit. Zejména předpisy a procesy spojené s dovozem mohou být dost zavádějící. Naše centrum tyto informace zpřístupňuje všem, a to v jednoduchých, přehledných příručkách, kde jsou vypíchnuty klíčové skutečnosti, které jsou pro malé a střední podniky nejdůležitější. 4 Důvěryhodnost EU SME Centre má kolem sebe hustou síť silných partnerů je podporováno sdružením obchodních komor a financováno Evropskou unií. Zajišťujeme naše služby malým a středním podnikům napříč všemi 27 členskými státy EU a poskytujeme nezávislé, nezaujaté informace a soukromé, důvěrné poradenství. 5Bezplatné služby Jelikož je EU SME Centre financováno Evropskou unií, za naše služby si nic neúčtujeme. Jsme v podstatě neziskovou organizací, jejíž jediný cíl je pomáhat vzdělávat ty firmy, které projeví zájem o čínský trh. 20 TRADE NEWS 2/2012


archiweb.cz - Rodinný dům v Mnichově Hradišti\nAdresa: Za Orlí Branou, Mnichovo Hradiště, Česká republika\nUžitná plocha:233 m2\nPlocha pozemku:2476 m2\nObestavěná plocha:1022 m3\nRegulativy územního plánu města pro tuto lokalitu kromě jiného určovaly možnosti půdorysného tvaru, výšku stavby, sedlovou střechu a dokonce i krytinu v teracotovém odstínu.\nNaším úkolem bylo proto najít formu, která tuto přísnou regulaci zohlední a zároveň plně vyhoví požadavkům klienta, kontextu okolní krajiny i orientaci pozemku.\nDiskuse s rodinou klienta vyústila v řešení, kdy objekt je v podstatě rozdělen do dvojice separátních hmot. Vyšší (dvoupodlažní) část plní funkci společných obytných prostor v přízemí, v patře je umístěna ložnice rodičů a pracovna. Jednopodlažní protáhlejší křídlo je určeno pro zázemí dnes již dospělých dětí a obsahuje pro každého z nich větší pokoj se samostatnou koupelnou. K tomuto křídlu byly rovněž přidány vstupní prostory, zahradní sklad a přístřešek pro auta pod protažením střechy.\nPůdorysná kompozice obou částí ve tvaru L, propojených pouze spojovacím krčkem, vytváří obytnou část zahrady. Sem jsou orientovány hlavní prostory domu a jejich pokračováním je krytá vnější terasa. Výrazným vertikálním prvkem kompozice je zděný komín, odvádějící splaliny z vnitřního i venkovního krbu.\nMateriálové řešení celé stavby je běžné - stěny a příčky z keramického zdiva, kontaktní zateplení, stropy z keramických panelů, okna z lepeného dřeva. Spojovací krček a vystupující hmota schodiště jsou provedeny jako fošnové konstrukce s palubkovým opeřením. Obytná terasa je řešena jako prostorový dřevěný rám s pochozí dřevěnou plochou a zastřešením z čirého tvrzeného skla.


Business snídaně na téma Blockchain a jeho využití v průmyslu\nBlockchain je technologie, o které v souvislosti s kryptoměnou bitcoin slyšel už téměř každý. V poslední době se ovšem intenzivně diskutuje nasazení blockchainu mimo původní oblast kryptoměn a jako všechno, i tato technologie má svá pro a proti. A tak zatímco někteří o ní hovoří v superlativech a nazývají blockchain největší ekonomickou inovací, jiní říkají, že je to všechno jenom “hype.”\nJaké jsou možnosti využití blockchainu v průmyslové výrobě? Je opravdu tak bezpečný, neměnný a transparentní, jak se tvrdí? Co na něm všichni mají? A jak to tedy všechno funguje...?\nRádi bychom Vám nabídli možnost stát se součástí této diskuze, zeptat se na to, co vás k této technologii zajímá i nabídnout svůj názor -\na to při moderované business snídani na téma Blockchain, kterou pořádáme společně s finanční skupinou Roklen. Pozvali jsme k jednomu stolu odborníky, kteří se touto technologií zabývají od jejích úplných počátků, ale i zástupce technologických leaderů, kteří pracují na její aplikaci do jiných odvětví průmyslu či finančnictví.\nFormát business snídaně s omezenou kapacitou nabízí dostatek prostoru pro vaše individuální otázky a konfrenční prostory v 10. patře zase jedinečný výhled na Pražský hrad.\nMgr. Ing. Dominik Stroukal, Ph.D., hlavní ekonom finanční skupiny Roklen\nVyučuje na VŠ CEVRO Institut, je šéfredaktorem časopisu Trade-off, provází pořadem Kdo to platí? na MALL.TV, autor knih o kryptoměnách a\nv roce 2019 mu vyšla nová kniha Ekonomické bubliny. O blockchainu ví úplně všechno a snaží se bojovat s mýty, které ohledně jeho zavádění panují.\nZakladatel společnosti Altlift s.r.o., která se zabývá krypto poradenstvím a aplikací DLT; od roku 2014 přednáší o DLT na VŠE i mimo akademické prostředí, působí jako technologický expert iniciativy Blockchain Republic, jejímž jménem se například účastní jednání dvou pracovních skupin Evropské komise - projektu digitálních identit na blockchainu a vysokoškolských diplomů na blockchainu.\nIT Area Lead pro OpenBanking, Česká spořitelna a.s.\nVěnuje se problematice blockchainu v rámci České spořitelny, jejíž mateřská Erste Group se účastní konsorcia, které vyvíjí tzv. chytré kontrakty postavené na blockchainu.\nObchodní ředitel IBM, v minulosti řídil IBM Systems and technology group v České republice; blockchain patří k řešením, které aktivně nabízí\nIBM jako jedna z mála již vyvíjí vlastní aplikace postavené na blockchainu a podílí se na řadě blockchainových projektů svých klientů, včetně projektu Erste Group či EIA Blockchain.\nPrezident Elektrotechnické asociace ČR, zakladatel platformy EIA Blockchain, člen představenstva Svazu průmyslu a dopravy ČR.\nJakožto prezident Elektrotechnické asociace ČR stojí za vznikem prvního českého průmyslového blockchainu, který poskytuje službu ověřování pravosti dokumentů Blockchain Notarius.\nVstup na konferenci na základě potvrzené registrace do maximální kapacity 40 osob.\nRegistrační poplatek 600 Kč a DPH 21 %. Partneři NCP4.0 bez poplatku.\nTermín konání: 24. 10. 2019 od 8:30 do 11:30 hodin\n8:30 - 9:00 Registrace a přivítání, snídaně\n9:00 - 10:00 Představení jednotlivých hostů a úvod do problematiky technologie blockchain\n10:00 - 10:15 Prostor pro předání dotazů pro hosty diskuze a moderátora, občerstvení\n10:15 - 11:30 Moderovaná diskuze, zodpovězení dotazů od publika\nRegistrace na konferenci se stává platnou po uhrazení registračního poplatku ve výši 600 Kč a DPH 21 % do maximální kapacity 40 osob. Partneři NCP4.0 bez poplatku.


Páteřní křižovatka u kladenského zimáku je uzavřena, vznikne zde kruhák - Kladenský deník\nPáteřní křižovatka u kladenského zimáku je uzavřena, vznikne zde kruhák\n/FOTOGALERIE/ Z důvodu obnovy přivaděče - vodovodu společnosti Vodárny Kladno-Mělník je uzavřena v Kladně křižovatka ulic Petra Bezruče a Ke Stadionu. Kromě pokládky potrubí výkopovou metodou zde vznikne nový kruhový objezd. Práce potrvají řadu týdnů. Řidiči proto musí volit objízdné trasy.\nPáteřní křižovatka u kladenského zimáku je uzavřena, vznikne zde kruhák. | Foto: Deník/Kateřina Nič Husárová\nKromě výměny zastaralého potrubí budou provedeny i úpravy křižovatky a původní světelnou nahradí nový kruhový objezd. Další kruhák vznikne ještě letos také na křižovatce ulic Železničářů a Josefa Čapka, kde by měly být práce zahájeny do tří týdnů.\nDalší omezení čeká obyvatele města Kladna od druhého říjnového týdne také u podjezdu u 7. a 8. základní školy ve Vodárenské ulici, kde se bude pracovat na nové lávce. Podjezd by měl být po téměř celou dobu výstavby průjezdný pro autobusy a záchranný systém. V polovině října by pak mělo dojít k uzavření silnice kolem Buštěhradu a Lidic, která slouží k připojení na dálnici D7. Zde by měly být práce hotové do poloviny listopadu.\nObjízdné trasy pro současné práce na křižovatce u zimního stadionu:\nHlavní obousměrná objízdná trasa vede ul. Doberskou, Vítěznou Čs. armády, Kleinerovou, Cyrila Boudy, Petra Bezruče a zpět na původní trasu.\nVedlejší objízdná trasa:\n• příjezd od Velké Dobré do Kladna Kročehlavy - ul. P.Bezruče, za železničním přejezdem vpravo do ul. Jateční, Železničářů, Cyrila Boudy, Petra Bezruče a zpět na původní trasu\n• příjezd od Velké Dobré do Kladna centrum - ul. Sportovců, Fr. Kloze, Ke Stadionu, Čs. armády\n• příjezd z centra Kladna ul. P. Bezruče, Cyrila Boudy, Josefa Čapka, Železničářů, přes propojení do ul. Petra Bezruče


Češi jsou barbaři, zlobí se lingvista. Budeme opět sekat latinu?\nKategorie: Latinský jazyk\nWebový server EuroZprávy.cz uveřejnil na svých stránkách zajímavý a inspirativní rozhovor s doc. PhDr. Luborem Kysučanem, PhD., vedoucím Katedry klasické filologie na Filozofické fakultě Univerzity Palackého v Olomouci.\nČíst dál: Češi jsou barbaři, zlobí se lingvista. Budeme opět sekat latinu?\nPortál pro výuku a procvičování latiny\nZájemcům o studium latiny je již od r. 2008 k dispozici studijní portál www.latina-zdarma.cz, který studentům i učitelům zpřístupňuje cvičení, testy, texty i písničky. Vše samozřejmě v latině a zdarma. V současné době obsahuje již více než 600 článků, z větší části cvičení a testů.\nČíst dál: Portál pro výuku a procvičování latiny\nLatinský jazyk O škole --Základní informace --Fotogalerie --Virtuální prohlídka --Historie --Celokrajská konference EVVO Jídelna a DM Kontakty Dokumenty --Výroční zprávy --Formuláře --Přijímací řízení --Školní vzděl. prog. --Školní řád --Domov mládeže --Rozpočet a výhled rozp. --Ostatní --ISIC Informační povinnost Gymnázium --Výuka předmětů --Maturitní zkoušky --Gymnaziální přípravka Projekty --EU peníze školám --EUROgymnázia --Podpora přírod. před. --Projekt z MŠMT --Můj šálek čaje – nová generace --Projekty podporované zřizovatelem --Erasmus+ --OP VVV I 2017 --OP VVV II 2019 Povinné informace --Odpovědi 106/1999 Sb. --Směrnice o poskytování informací --Ochrana osobních údajů --Úřední deska --Školská rada --Prohlášení o přístupnosti --Mapa stránek


Líčení očí se Salerm Cosmetics | Akademie INhair - vše co musíte znát o vlasech a vlasové kosmetice\nLíčení je neodbytnou součástí života téměř každé ženy. Zkrášluje, zvýrazňuje a strhuje pozornost na to, co není tolik vidět. Každá z nás ví, že na trhu je nepřeberné množství kosmetických značek, luxusních produktů, které jsou k dostání v parfumeriích a levnějších dekorativních přípravků z drogerie. Jak se v nich ale vyznat? Povím vám, není to vůbec jednoduché. A je prakticky nemožné mít neustálý přehled o novinkách, kterými prodejci dennodenně zaplavují přední regály obchodů. A pak už nezbývá než zkoušet, testovat a porovnávat, aby si každá z nás přišla na to, co jí nejvíc sedí a našla si své favority.\nDnes vám představím tři produkty z nové kolekce dekorativní kosmetiky od Salermu. Začněme s řasenkou, což je nezbytná klasika nade vše. Bez ní není žádný make-up dokončený, to je bez debat. Tato objemová řasenka v černém odstínu výrazně prodlouží řasy a dodá jim krásnou sytou černou barvu. Manipuluje se s ní dobře, přestože její štěteček je poměrně dost malý.\nNa mě samotné řasenka vypadala až moc výrazně a nepřirozeně z důvodu barvy mých řas – mám zrzavé vlasy a řasy i obočí mám světlé, nikoliv tmavé jako většina. Proto vždy, když je to možné, sahám po hnědých jemnějších variantách, které nevytváří umělý efekt a nebijí tolik do očí. Zároveň mi přišlo, že řasenka trochu slepovala řasy v jednotlivé hutnější celky, ale s trochou cviku a zručnosti se vždy dá přijít na ten správný tah, který pomůže tomuto problému předejít.\nSalerm Lashes Multipler Black řasenka objemová řasenka\nSalerm Multipler Mascaru bych doporučila všem uživatelkám s tmavými řasami, které chtějí docílit výrazného prodloužení a podtrhnout tmavé zbarvení řas. Společně s temně sytou barvou jim dodá velký objem a hustotu. Takto ošetřené řasy vydrží po celý den jako netknuté. Jen počítejte s tím, že si budete muset pořídit kvalitní odličovač, pokud ho tedy ještě nemáte, protože řasenka i při odličování drží zuby nehty.\nNa post druhého pána na holení se tu hlásí oční stíny. Já mám zlatý odstín Gold, který na okolí hází blýskavé odlesky a krásné třpytky. Stíny od Salermu se, stejně jako řasenka, mohou pyšnit dlouhotrvajícím efektem a výraznou barvou. Ta je ukryta ve vysouvacím aplikátoru – dalo by se to označit za jakousi tužku. Nanesení je s ní přesné, jednoduché a zabere minimum času. Navíc se nemusíte zdržovat s věčným hledáním nějakého speciálního štětečku na oční stíny, či si je nanášet rukou a z té pak pracně, a většinou i neúspěšně, třpytky smývat. Salerm Cosmetics nás díky tomuto inovativnímu řešení zbavil veškerých podobných starostí.\nSalerm Matic Precision tužka na oči hnědá a Salerm Comfort Pure Color oční stíny gold\nStíny vypadají opravdu nádherně, působí přirozeně, drží jako přibité a já je mohu jenom doporučit. Z široké nabídky 10ti různých odstínů si ten svůj nebude mít problém vybrat ani náročnější zákaznice. Někdo možná nevýhodu nalezne v trochu vyšší ceně (přes 300,- Kč), ale podle mě je lepší si zakoupit jedno balení kvalitních očních stínů, které vám vydrží dlouho, než kupovat 3 balení levných stínů z drogerie, které stejně nedrží, práší a hned se smyjí.\nNa závěr už jen pár slov o tužkách na oči Matic Precision. Jsou k dostání ve 3 variacích – černé, hnědé a méně časté tyrkysové. Já jsem si vybrala hnědou, která mi maximálně sedla a k mým vlasům, světlejšímu obočí a řasám se hodila přímo perfektně. I začátečník s ní jedním tahem zvládne bez problému nakreslit tenkou linku, která dá úžasně vyniknout očím. Její jemná textura nijak neškrabe, nepráší a ani se neláme, takže se není čeho obávat. A s výdrží se může měřit se svými „kolegy“ – je na tom tedy také velmi dobře!\nSalerm Matic Precision tužka na oči hnědá\nNejvětší přednost Salerm dekorativní kosmetiky nacházím rozhodně v její výdrži, sytosti barev a jednoduché aplikaci. Pokud jsou pro vás právě tahle kritéria prioritou, neváhejte, prozkoumejte rozmanité odstíny a vyzkoušejte Salerm Cosmetics na vlastní kůži i vy.


Proboštská jezera - přírodní koupaliště | Kam s dětmi – aktivity pro děti a jejich rodiče\nProboštská jezera jsou oblíbeným místem rybaření ale i přírodního koupání v těsné blízkosti Staré Boleslavi. Jezera vznikly po vytěžení štěrkopísku. Nejlepší koupání je na placené písečné pláži v kempu. Proboštská jezera leží v úrodné Polabské nížině nedaleko od Brandýsa nad Labem-Staré Boleslavi. Jedná se o prostor po vytěžení štěrkopísku, spojený úzkým krčkem s Labem. Koupaliště se nachází přibližně 1,5 km severně od Brandýsa nad Labem a je plně vybaveno hygienickým zázemím, parkovištěm, občerstvením, WC, převlékárnami, apod. Vybírá se vstupné a je oploceno. V provozu je také malý kemp. Zdarma se lze koupat na louce vedle kempu. Nudisté a rybáři sídlí na strmých svazích na druhé straně jezera. Pláže jezera jsou převážně písčité, místy porostlé vegetací. Místo je oblíbené milovníky windsurfingu. Místní koupaliště nabízí návštěvníkům hřiště, kurty, dětský koutek a restauraci s parkovištěm. V provozu je také malý autokemp. Pořádají se zde různé kulturní akce i hudební festivaly. Nedaleko je také amatérské letiště Brandýsko-Staroboleslavského Aeroklubu Borek a golfový klub.


Stražisko, Přemyslovice, Bělák – hledání na Rajčeti\n323 vyhledaných výsledků\nPtení Přemyslovice Stražisko\n2009 Stražisko-Ptení -Bělák 11.1.\nZimní turistická akce PPP, z PV vláčkem do Stražiska, po modré U třech dubů zkratkou přes Palisandrovou osadu na zelenou a po ní do Ptení. Pak kolem kostela ke hřbitovu a po zelené na Bělěcký mlýn.Po občerstvení na Běláku vláčkem v 16.33 zpět do Prostějova. 11 km, počasí : zima -4 až -7 . Přes poledne slunečno.\n12-2009 zimní Bělák a Stražisko\núnor 2007 až leden 2010\nsmrky, smrky... 1.5x bor a jedjička\núnor 2007 až červen 2008\nStražisko - stromy\nStražisko - Pěnčín 17.2\nVláčkem za společnosti upovídaného nového majitele chaty na Stražisku jsme dojeli do Stražiska. Po koupi rohlíků jsme vyrazili do Přemyslovic s cílem mrknout na místní zámeček. Zámeček je bohužel opět prázdný a začíná chátrat, je zde pouze hospůdka (zavřená) a nevypadá špatně. V létě někdy prověříme. Ctěli jsme na polévku, ale i druhá hospoda v Přemyslovicích byla zavřená. Takže dále – prošli jsme dlouhé Přemyslovice a vydali se lesní cestou směrem ke Kandii. A jako vždy na výletě, překvapení – tentokrát ve formě objevu nového ranče s koníčkama před Kandií. Pěkné místo, dost utajené. Prošli jsme dál osadu Dvorek, potom Kandii, po hospůdce ani vidu, ani slechu, tak jsme vsadili na Laškov. Dva turistické cíle, ale ani jeden nebyl otevřen (Laškovské šenk a a hospoda U zbrojnice. Co ti lidi celý den dělají?) Tak jsme si prohlídli místní zámek – sídlo obecního úřadu a pár firem, celkem zachovalý a s jednou zajímavostí – v zámku nocoval i císař Franc Josef I. Pamětní desku mám ve fotoarchívu. Byl čas na autobus, tak jsme vyrazili po silnici do Pěnčína, kam jsme přišli cca 15 minut před autobusem a já stihnul aspoň jedno lahvový v obchodě (hospody zase nic).\nPotom autobusem domů. Ale zase pěkný výlet!!\nNeckyáda Stražisko ... 28.7.2018\nVCPR Stražisko 2.6.2018\n1 216 154 | 1 166 780 133