Převody jednotek online | Výpočetnice.cz\nArchiv rubriky: Převody jednotek online\nPublikováno 8. 2. 2020 8. 2. 2020\nPublikováno 7. 2. 2020 18. 4. 2020\nOBJEM – PŘEVODY JEDNOTEK\nNa této stránce najdete online převod jednotek objemu, názvy, podrobné popisy anebo vzorec pro výpočet. Níže uvedená tabulka zahrnuje základní měrnou jednotku podle soustavy SI, kterou je metr krychlový (m3). Online kalkulačka z něj provádí přepočet na všechny známé a schválené předpony pro násobky a díly, stejně jako na veškeré běžně používané objemové jednotky (litr, decilitr, centilitr, mililitr, hektolitr a mnohé další).\nSoučástí je taktéž vzájemný převod všech měrných jednotek objemu mezi sebou, zahrnující angloamerické jednotky jako například: tekutý dram, galon, pinta, tekutá unce, barel, kvart, gill, bušl, peck anebo stopu, yard či palec krychlový. Převodník jednotek dále nabízí staré české měrné jednotky objemu obsahující jednotky jako soudek, vědro, škopek, pinta, žejdlík, půlka, máz, kbel, korec, metník, prostice, řepice, věrtel, vůz, měřička anebo bečka.\nVyberte si jednotky objemu\nyoktometr krychlový (ym³)zeptometr krychlový (zm³)attometr krychlový (am³)femtometr krychlový (fm³)pikometr krychlový (pm³)nanometr krychlový (nm³)mikrometr krychlový (µm³)milimetr krychlový (mm³)centimetr krychlový (cm³) = mililitr (ml)decimetr krychlový (dm³) = litr (l)metr krychlový (m³)dekametr krychlový (dam³)hektometr krychlový (hm³)kilometr krychlový (km³)megametr krychlový (Mm³)gigametr krychlový (Gm³)terametr krychlový (Tm³)petametr krychlový (Pm³)exametr krychlový (Em³)zettametr krychlový (Zm³)yottametr krychlový (Ym³)\nmililitr (ml)centilitr (cl)decilitr (dl)hektolitr (hl)\nunce britská tekutá = fluid ounce (fl oz, fl. oz. anebo oz. fl)unce americká tekutá = fluid ounce (fl oz, fl. oz. anebo oz. fl)dram britský tekutý = fluid dram (fl dr)dram americký tekutý = fluid dram (fl dr)galon britský = gallon (gal)galon americký tekutý = gallon (gal)galon americký suchý = gallon (gal)pinta britská = pint (pt)pinta americká tekutá = pint (pt)pinta americká suchá = pint (pt)kvart britský = quart (qt)kvart americký tekutý = quart (qt)kvart americký suchý = quart (qt)gill britský (gi)gill americký (gi)bušl britský = bushel (bsh, bu)bušl americký = bushel (bsh, bu)peck britský (pk)peck americký (pk)barel ropy = barrel (bl, bbl)stopa kubická (krychlová)yard kubický (krychlový)(cu yd)palec kubický (krychlový)\npůlkažejdlík (hrneček)pintametníkřepicemáz českýměřičkasoudekškopekvěrtelvědro českékbelprosticekorec = strych = měřicebečkavůz\nyoktometr krychlový (ym³) –\nzeptometr krychlový (zm³) –\nattometr krychlový (am³) –\nfemtometr krychlový (fm³) –\npikometr krychlový (pm³) –\nnanometr krychlový (nm³) –\nmikrometr krychlový (µm³) –\nmilimetr krychlový (mm³) –\ncentimetr krychlový (cm³) = mililitr (ml) –\ndecimetr krychlový (dm³) = litr (l) –\nmetr krychlový (m³) –\ndekametr krychlový (dam³) –\nhektometr krychlový (hm³) –\nkilometr krychlový (km³) –\nmegametr krychlový (Mm³) –\ngigametr krychlový (Gm³) –\nterametr krychlový (Tm³) –\npetametr krychlový (Pm³) –\nexametr krychlový (Em³) –\nzettametr krychlový (Zm³) –\nyottametr krychlový (Ym³) –\nDalší používané jednotky objemu\nmililitr (ml) –\ncentilitr (cl) –\ndecilitr (dl) –\nhektolitr (hl) –\nunce britská tekutá = fluid ounce (fl oz, fl. oz. anebo oz. fl) –\nunce americká tekutá = fluid ounce (fl oz, fl. oz. anebo oz. fl) –\ndram britský tekutý = fluid dram (fl dr) –\ndram americký tekutý = fluid dram (fl dr) –\ngalon britský = gallon (gal) –\ngalon americký tekutý = gallon (gal) –\ngalon americký suchý = gallon (gal) –\npinta britská = pint (pt) –\npinta americká tekutá = pint (pt) –\npinta americká suchý = pint (pt) –\nkvart britský = quart (qt) –\nkvart americký tekutý = quart (qt) –\nkvart americký suchý = quart (qt) –\ngill britský (gi) –\ngill americký (gi) –\nbušl britský = bushel (bsh, bu) –\nbušl americký = bushel (bsh, bu) –\npeck britský (pk) –\npeck americký (pk) –\nbarel ropy = barrel (bl, bbl) –\nstopa kubická (krychlová) –\nyard kubický (krychlový) (cu yd) –\npalec kubický (krychlový) –\nžejdlík (hrneček) –\nmáz český –\nvědro české –\nkorec = strych = měřice –\nMetr krychlový (kubický metr, kubík)\nObjem – vzorec\nLitr (decimetr krychlový)\nMililitr (centimetr krychlový)\nTekutá unce (fluid ounce)\nKrychlová (kubická) stopa, yard a palec\nStaré české jednotky objemu\nObjem (V) z anglického volume, je fyzikální veličina vyjadřující velikost vymezeného trojrozměrného uzavřeného prostoru, v němž se může nacházet kapalina, pevná látka, plyn nebo plazma. Jednorozměrným (například čára) a dvojrozměrným (například čtverec) tvarům objem přiřadit nelze. Objem nádoby je obecně chápán jako kapacita, čili kolik pojme například kapaliny, spíše než velikost prostoru této nádoby. Objemy jednoduchých tvarů lze vypočítat jednoduše pomocí aritmetických vzorců. Složitější tvary se v matematice počítají pomocí integrálů.\nPodle mezinárodní soustavy SI je hlavní metrickou jednotkou objemu metr krychlový (m3), též nazývaný jako metr kubický či hovorově kubík. Jde o odvozenou jednotku SI se složeným názvem. Jakákoliv jednotka délky může odpovídat jednotce objemu krychle (pravidelnému šestistěnu – kostce), jejíž strany mají danou délku. Například 1 metr krychlový (1 m3) je objem krychle, jejíž strany jsou dlouhé 1 metr (1 m).\nK hlavní jednotce objemu je možné přidávat libovolné schválené předpony SI pro její násobky a díly, přestože se některé v praxi nevyužívají. U násobků to jsou: dekametr krychlový (dam3), hektometr krychlový (hm3), kilometr krychlový (km3), megametr krychlový (Mm3), gigametr krychlový (Gm3), terametr krychlový (Tm3), petametr krychlový (Pm3), exametr krychlový (Em3), zettametr krychlový (Zm3) a yottametr krychlový (Ym3).\nK menším dílům patří: decimetr krychlový (dm3) = litr (l), centimetr krychlový (cm3) = mililitr (ml), milimetr krychlový (mm3), mikrometr krychlový (µm3), nanometr krychlový (nm3), pikometr krychlový (pm3), femtometr krychlový (fm3), attometr krychlový (am3), zeptometr krychlový (zm3) a yoktometr krychlový (ym3). Pro přepočet jednotek použijte tabulku a online kalkulačku v úvodu.\nDecimetr krychlový (dm³) je v soustavě SI menším dílem odvozené jednotky (metru krychlového). Jde o objem krychle (kostky), v níž má každá strana délku 10 cm, tedy 1 decimetr. Jeden decimetr krychlový je to samé, co 1 litr (l, L). Přestože je název litr běžně používaný, nepatří (na rozdíl od decimetru krychlového) mezi jednotky mezinárodní soustavy SI. Jeho používání je ale spolu s jednotkami SI akceptováno. Převody jednotek litru nabízí online kalkulačka v úvodní tabulce.\nLitr se značí malým počátečním písmenem “l“. Vzhledem k tomu, že tato značka může být zaměňována s jiným písmenem anebo číslem, bylo později od roku 1979 povoleno značení velkým písmenem “L“. Chybně se též občas litr značí malým psacím písmenem ℓ.\nHistorie litru sahá do Francie roku 1793, kde byla tato jednotka za doby Velké francouzské revoluce zavedena. Definice litru byla jako ta současná, tedy že jde o 1 decimetr krychlový, přičemž slovo litr je odvozeno ze staré francouzské jednotky litron, která byla zase převzata z řeckého litra označující hmotnost.\nDefinice litru se však roku 1901 změnila, a to tak, že mělo jít o objem 1 kilogramu vody za normálního tlaku a při teplotě 3,98 °C. Mělo se totiž za to, že jde stále o stejný objem 1 decimetr krychlový. Jenže později se zjistilo, že 1 kg takové vody nemá objem 1 dm3 zcela přesně, ale je o 28 miliontin větší. Roku 1964 se tak vrátila původní definice, že 1 l = 1 dm3.\nMililitr (ml) je jedna tisícina litru, tedy 1 centimetr krychlový (1 cm3). Velikostí se jedná o objem krychle o stranách dlouhých 1 cm.\nCentilitr (cl) je jedna setina litru. Podobně jako v předchozím případě, název je tvořen pojmenováním jednotky litr a schválenou předponou SI soustavy “centi“.\nDecilitr (dl) – nesprávné označení dcl, je jedna desetina litru. V běžném životě označujeme takové množství jako deci, například 2 deci vína.\nHektolitr (hl) je označení pro 100 litrů, což odpovídá 0,1 m³. Název je tvořen základní jednotkou litr a předponou SI pro 100násobky “hekto“.\nU angloamerické měrné soustavy jde o jednotky imperiální – imperial units (dříve a v některých případech i dnes používané ve velké Británii) a americké běžné jednotky – U.S. customary units (převzatých z britských jednotek s úpravami a používaných ve Spojených státech amerických).\nDram můžeme znát jako jednotku hmotnosti, kromě toho ale také jako jednotku objemu především v lékárnictví. Tekutý dram – fluid dram (fl dr, ƒ 3 anebo fʒ) byl definován jako jedna osmina tekuté unce a je roven 3.6966911953125 mililitrům v americkém systému a 3.5516328125 ml britského měrného systému.\nGalon nebo taktéž gallon (gal) je známá angloamerická měrná jednotka objemu, která však vyjadřuje odlišné objemy, a to dle jedné definice v britském systému a podle dvou definic (kapalné a suché) v americkém systému. V Británii, Kanadě a některých karibských zemích 1 galon značí 4,546 090 litrů. V USA a některých latinskoamerických a karibských zemích 1 galon pro kapalné látky odpovídá 3,785 411 784 litrům a v USA pro suché látky 4,404 884 121 915 litrům. Historicky ale existuje ještě více definic.\nPinta, anglicky pint (pt) nebo v některých zemích taktéž pinte, je americkou a britskou jednotkou objemu užívanou jak pro kapalné, tak pro sypké látky. V Británii 1 pinta kapalné látky odpovídá 0,5683 litru. V USA 1 pinta je 0,4732 litru pro kapaliny a 0,5506 litru pro sypké látky. V americkém i britském systému jde o 1/8 galonu.\nUnce je jednotkou hmotnosti, objemu a v historii i délky. Tekutá (dutá) unce, anglicky fluid ounce (fl oz, fl. oz. anebo oz. fl) je odlišná pro americký a britský systém. V USA má tekutá unce 29,573 529 562 5 mililitrů, což je 1/16 pinty anebo 1/128 galonu. V Británii má tekutá unce 28,413 062 5 ml, což odpovídá 1/20 pinty anebo 1/160 galonu.\nBarel, anglicky barrel (bl, bbl) znamenající mimo jiné sud, je jednotkou objemu používanou v několika souvislostech, při nichž má často odlišný objem. Taktéž se různí podle toho, zda jde o britský či americký barel, suchý či tekutý a podobně. Objem barelu tak může při současném běžném použití být od 100 do 200 litrů, ve středověku byl rozsah dokonce od 100 do 1 000 litrů.\nPříkladem je ropný průmysl celého světa a označení barel ropy, který odpovídá objemu přibližně 159 litrů a zcela přesně 158,987294928 litrů (42 amerických galonů). Americký barel piva má oproti tomu 119,240471196 litrů (31,5 amerických galonů), ale britský barel piva má 163,65924 litrů (36 britských galonů).\nS ropou se užívá i označení Mbbl, které znamená 1 tisíc barelů. Jde o konflikt s běžným používáním předpony Mega a písmene M znamenající milion, neboť v souvislosti s ropou a barely jde o tisíc (z římského M označující tisíc). Dále se užívá MMbbl (milion barelů) anebo občasně Gbbl (miliardu barelů). Mimo USA se objem ropy počítá v metrech krychlových – kubických metrech (m3) anebo pak například na burzách v tunách.\nKvart – quart (qt) z latinského kvartu znamenající jednu čtvrtinu je jednotka objemu, která odpovídá objemu 1/4 galonu anebo 2 pinty. Protože mají galony v USA a Británii různé objemy, mohou mít odlišné objemy i kvarty.\nGill (gi) nebo také šálek je objem odpovídající čtvrtině pinty. Vzhledem k tomu, že objem pinty je různý v Americe a Británii, je dle toho i různý objem gill. Dnes už se tato jednotka nepoužívá, s výjimkou souvislosti s alkoholem.\nBušl – bushel (bsh, bu) je stará angloamerická jednotka používaná v souvislosti s objemem anebo hmotností, která má různé hodnoty podle zemí (britské či americké) a komodit. Britský bušl má u objemu 36,36872 litrů, americký 35,2391 litrů.\nPeck (pk) je britskou a americkou suchou jednotkou objemu, která odpovídá 2 suchým galonům, 8 suchým kvartům anebo 16 suchým pintám. Jeden peck v Británii je 9,09 litrů a v USA 8,81 litrů.\nPodobně jako je tomu v naší metrické soustavě SI, tak i v angloamerické soustavě existují v souvislosti s objemem krychlové jednotky vztahující se k angloamerickým jednotkám délky. Příkladem je stopa (stopa krychlová) – cubic foot (cu ft, foot3) odpovídající 0,028316846 592 m³, dále yard (yard krychlový) – cubic yard (cu yd, yard³) odpovídající 0,764 554 857 984 m³ anebo palec (palec krychlový) – cubic inch (cu in, inch³) odpovídající 16,387064 cm³.\nSud nebo také soudek je starou českou jednotkou objemu, která měla hodnotu 11,625 litru. Sudy mohly mít ale rozdílné objemy, jako například žitavský sud (992 l), svídnický sud (496 l), český sud (11,4624 l) anebo třeba týnský sud (124 litrů).\nVědro je staročeskou měrnou jednotkou pro měření objemu tekutin. Jedno české vědro odpovídalo 61,117 litrům. Známe ale také vědro pražské (56,6048 l), vědro moravské (56,59 l), stejně jako vědro ruské (12,29894 l), vídeňské (56,589 l), rakouské (56,605 l) atd.\nJednotka objemu škopek byla známá už za dob Karla IV. (vládl od srpna 1346 do své smrti v listopadu 1378). Škopek má objem 15,5 litrů.\nObjemová jednotka pinta je známá především z angloamerických měrných jednotek. U nás se ale také používala, a to od 14. století po následujících asi 5 století. Hodnota se různí, kdy do 16. století byla 1 pinta rovna asi 0,956 litru a po 16. století rovna asi 1,938 litru. Počínaje rokem 1764 byl objem pinty udáván v rozmezí 1,9 až 1,91 litru. Někdy se pro podobný objem využívalo i pojmenování Máz.\nStará česká jednotka objemu žejdlík se stejně jako některé podobné jednotky používala jak pro měření sypkých, tak kapalných látek. Hodnota by měla být 0,4803 litru anebo 0,4765 litru. Jiné hodnoty se užívaly na Slovensku, v Německu, Rakousku a podobně.\nHodnota staré objemové jednotky půlka byla v roce 1607 stanovena jako 0,242 litru, tedy polovina žejdlíku.\nNázev pro starou objemovou jednotku je odvozen z německého mass, kde vyjadřovalo objem 1,069 litru. U nás ale známe objem jiný, a to 3,35 litru (český máz Starého Města Pražského). Máz vídeňský měl zase objem 1,415 litru, moravský 1,07 litru a podobně. Občasně se u nás název Máz používal pro 1 pintu (1,938 litru).\nKbel je starou jednotkou pro měření objemu, jejíž hodnota byla 71,53 litrů, tedy 1,264 vědra.\nKorec nebo také kořec či strych je objemovou jednotkou v minulosti používanou především pro sypké látky. Objem se lišil podle místa použití. Jeden korec český či pražský byl 93 litrů, tedy 4 věrtele. Od roku 1764 byla hodnota korce udávána 93,54 litru. V jiných českých městech mohl být ale korec značně odlišný, a to zhruba od 90 po 150 litrů.\nMetník nebo též metek, mečík, mírka či záměra je stará jednotka pro měření objemu pevných látek, obvykle obilí anebo třeba brambor. Velikost metníku by měla dle dochovaných informací odpovídat asi objemu 2,8 litru.\nU objemové jednotky prostice, která se používala kolem 17. století například k měření soli, se objem jen odhaduje, a to na přibližných 73 litrů.\nNázev řepice (nebo také Achtl z německé jednotky achtel) se užíval v souvislosti s měřením objemu obilí, kdy hodnota měla být 2,906 litrů (1/32 korce).\nVěrtel z německého viertel znamenající čtvrtinu je stará česká jednotka využívaná k měření objemu, jejíž hodnota byla dle Hájkovy kroniky 248 litrů (jako sud na pivo). Podobná ruská jednotka má 210 litrů. Jinak jsou objemy značně odlišné, neboť se u nás z historie uvádí okolo 23,5 litru, což odpovídá zhruba čtvrtině věrtele. Nejdéle používaný český věrtel v chmelařství měl rovných 23,25 litrů.\nStará česká objemová jednotka bečka se používala například pro měření množství soli a podobných komodit, stejně jako pro měření objemu piva či vína. Hodnota bečky je jen odhadována, a to v rozmezí 70 až 100 litrů.\nAčkoliv to tak nevypadá, vůz je stará česká objemová jednotka pro kapaliny s hodnotou rovnající se 32 vědrům. Vědro ale mělo různé velikosti, takže i vůz může být značně odlišný. Při 61,134 litrech za vědro vychází vůz na 1 956 litrů. Mohl mít ale také pod 1 500 litrů.\nMěřička nebo také mírka, čvrtník, čtvrtce anebo čvrtka byla plošná i objemová jednotka o velikosti 1/16 korce, tedy 5,812 litru.\nPublikováno 6. 2. 2020 18. 4. 2020\nDÉLKA – PŘEVODY JEDNOTEK\nNa této stránce naleznete téměř veškeré české a cizí, více či méně známé jednotky délek. Naše kalkulačka a tabulka pro převody jednotek provádí online převod mezi všemi najednou. Stačí zadat výchozí hodnotu a nechat ji přepočítat do všech ostatních.\nZákladem je metrická soustava SI se základní jednotkou metr, včetně všech schválených 20 předpon pro jeho násobky a díly (mm, cm, km atd.). Další je vám pro přepočet jednotek k dispozici Angloamerická měrná soustava (palec, stopa, yard, míle a pěší hodina). Převody jednotek pokračují přes astronomické jednotky (astronomická jednotka, světelný rok, den, hodina, minuta anebo světelná sekunda, parsek včetně předpon a hubble). Kalkulačka pro měrné jednotky dále nabízí Staré české jednotky délky (zrno, prst, dlaň, pěst, píď, střevíc, česká stopa, loket, krok, sáh, látro, postav, provazec, hon, prut, lán a česká míle). Závěrem je převodník jednotek (pixel, point – bod), námořní míle a zeměpisná míle.\nVyberte si jednotku délky\nyoktometr (ym)zeptometr (zm)attometr (am)femtometr (fm)pikometr (pm)nanometr (nm)mikrometr (µm)milimetr (mm)centimetr (cm)decimetr (dm)metr (m)dekametr (dam)hektometr (hm)kilometr (km)megametr (Mm)gigametr (Gm)terametr (Tm)petametr (Pm)exametr (Em)zettametr (Zm)yottametr (Ym)\npalec (in, “) = coulstopa (ft, ´)yard (yd)míle (mi)pěší hodina = league = legua (leag)\nastronomická jednotka (au, ua, AU, UA)světelná sekundasvětelná minutasvětelná hodinasvětelný densvětelný rok (ly)parsek (pc)kiloparsek (kpc)megaparsek (Mpc)gigaparsek (Gpc)hubble\nfermi = femtometr (fm)angstrom (Å)\nzrnoprstdlaňpěstpíďstřevícstopa českáloketkroksáhlátropostavprovazechonprutlánčeská míle\npixel (px)point (pt)námořní míle (M, nmi, Nm, NM, nm)zeměpisná míle\nyoktometr (ym) –\nzeptometr (zm) –\nattometr (am) –\nfemtometr (fm) –\npikometr (pm) –\nnanometr (nm) –\nmikrometr (µm) –\nmilimetr (mm) –\ncentimetr (cm) –\ndecimetr (dm) –\nmetr (m) –\ndekametr (dam) –\nhektometr (hm) –\nkilometr (km) –\nmegametr (Mm) –\ngigametr (Gm) –\nterametr (Tm) –\npetametr (Pm) –\nexametr (Em) –\nzettametr (Zm) –\nyottametr (Ym) –\npalec (in, “) = coul –\nstopa (ft, ´) –\nyard (yd) –\nmíle (mi) –\npěší hodina = league = legua (lea) –\nastronomická jednotka (au, ua, AU, UA) –\nsvětelná sekunda –\nsvětelná minuta –\nsvětelná hodina –\nsvětelný den –\nsvětelný rok (ly) –\nparsek (pc) –\nkiloparsek (kpc) –\nmegaparsek (Mpc) –\ngigaparsek (Gpc) –\nJednotky délky k měření atomů\nfermi = femtometr (fm) –\nangstrom (Å) –\nStaré české jednotky (často přibližné)\nstopa česká –\nčeská míle –\nDalší jednotky délky\npixel (px) –\npoint (pt) –\nnámořní míle (M, nmi, Nm, NM, nm) –\nzeměpisná míle –\nMíle, námořní míle a další\nPěší hodina (league)\nSvětelný rok, den, hodina, minuta a sekunda\nStaré české jednotky délky\nDélka (“d“ anebo též malé L, x, a, b, c..) je fyzikální veličina, jejíž hlavní jednotkou je metr (m) patřící mezi 7 základních jednotek soustavy SI. K délce metr je možné přidávat libovolné předpony soustavy SI k vyjádření jeho násobků anebo dílů, i když se některé v praxi nepoužívají.\nPředpony pro násobky jsou: deka (deset), hekto (sto), kilo (tisíc), mega (milion), giga (miliarda), tera (bilion), peta (biliarda), exa (trilion), zetta (triliarda), yotta (kvadrilion). Předpony pro díly jsou: deci (desetina), centi (setina), mili (tisícina), mikro (miliontina), nano (miliardtina), piko (biliontina), femto (biliardtina), atto (triliontina), zepto (triliardtina), yokto (kvadriliondtina).\nMetr (m) je základní jednotka délky. Metrická soustava založená na jednotce 1 metr byla zavedena ve Francii v roce 1790, z ní poté vzešel Mezinárodní systém jednotek SI (zkratka SI pochází z francouzského „Le Système International d’Unités). Nejaktuálnější definice pro současnou soustavu SI pocházející z 21. října 1983 říká, že 1 metr je délka, kterou světlo ve vakuu urazí za 1/299 792 458 sekundy, (za 1 sekundu světlo ve vakuu urazí 299 792 458 metrů). V minulosti ale bylo mnoho jiných definic, jako například tyto.\nV roce 1790, že metr by měl být tak dlouhý, jako délka kyvadla, jehož polovina výkyvu trvala 1 sekundu. V roce 1791, že délka 1 metr odpovídá desetimilióntině délky od severního pólu k rovníku. V roce 1799 byla vyrobena metrová tyč, která se uložila jako etalon ve francouzském národním archivu. V roce 1889 byla zhotovena platinová tyč s 10 % iridia (archivní metr), na níž 1 metr znázorňovala vzdálenost 2 linek při teplotě 0°C. Tato definice byla roku 1927 upřesněna o tlak a podepření tyče při měření. Poslední definice metru předcházející té současné aktuální pochází z roku 1960 a říká, že 1 metr je 1 650 763,73násobek vlnové délky radiace ve vakuu odpovídající přechodu mezi 2p10 a 5d5 kvantové úrovně atomu kryptonu-86.\nNepřehledná a komplikovaná angloamerická měrná soustava obsahuje imperiální jednotky (Imp.) a americké běžné jednotky (U.S.). Pro měření délky jsou nejznámější palec, stopa, yard, míle a pěší hodina.\nImperiální jednotky (anglicky imperial units) známé coby anglický systém či britský systém, byly od roku 1824 používané ve Velké Británii. Přestože Velká Británie od roku 1995 oficiálně používá metrickou soustavu SI, s imperiálními jednotkami se v ní setkáme stále.\nAmerické běžné jednotky (anglicky U.S. customary units) jsou převzaty (v některých případech se změnami) z imperiálních jednotek a používají se i v současnosti ve Spojených státech amerických. Metrická soustava SI není v USA (tak jako v Británii) uzákoněna, je ale povolena, nicméně se nepoužívá.\nPřestože se jednotka délky palce, která není součástí SI, v mnoha zemích už nepoužívá, setkat se s ní stále běžně můžeme ve Spojených státech amerických a z větší části například ve Velké Británii anebo Kanadě. Délka palce byla brána podle skutečné šíře mužského palce, proto bylo obvyklé, že v různých zemích a městech byla v minulosti pokaždé jiná, a to zhruba od 23 do 27 mm. Až v roce 1959 byla ustanovena jednotná délka palce 25,4 milimetru, (1“ = 25,4 mm).\nNěkteré rozměry v palcích jsou zvyklostí taktéž v ČR a jinde ve světě. Jde například o úhlopříčky televizorů, (28“=71cm, 32“=81cm, 40“=102cm, 43“=109cm, 48“=122cm, 50“=127cm, 55“=140cm apod.), kdy jako převodník jednotek palec na centimetr a podobně či opačně můžete využít tabulku výše.\nV palcích se běžně udává i úhlopříčka displeje mobilních telefonů, (4.5“, 5.7“, 6.2“ apod.), úhlopříčka monitorů počítačů a notebooků (11“, 14“, 15.6“, 17.3“ apod.) anebo třeba průměr ráfku pneumatik automobilů v palcích (13“, 14“, 15“, 16“, 17“, 18“ apod.), který je dokonce kombinován s šíří pneumatik v milimetrech a výškou profilu v procentech z šířky.\nPalec (anglicky inch) dobře známe také jako Coul (z německého Zoll). Využití můžeme vidět například u instalačních trubek, které mohou mít různý rozměr známý právě v coulech, tedy palcích, (3/8 coulu, 1/2, 3/4, 1, 1 1/4, 1 1/2, 2 apod.).\nJednotka délky stopa (anglicky foot anebo v množném čísle feet) byla v minulosti využívána snad všude. Její rozměr byl odvozen od otisku lidské stopy (nohy, chodidla), proto není divu, že existovalo jejich velké množství různých rozměrů. Historie stopy sahá až do 2 500 let před naším letopočtem, kdy byla délka stopy brána podle délky otisku chodidla jisté sochy.\nStopa byla rozměrově jiná také jako stopa česká (29,635 cm), moravská a brněnská (29,59 cm), saská (28,32 cm), slezská (28,96 cm), pruská (31,385 cm) anebo vídeňská (31,608 cm). Dále je známá stopa v Sumerské říši (cca 26,45 cm), stopa nippurská (27,58 cm), stopa Vikingů (29,5 cm), v Babylonii (30,83 cm), středověké Palestině (32,3 cm) a mnohé další. První zmínka o stopě v našich zemích (střevíc 29,57 cm) pochází z roku 1579. V roce 1794 délku stopy patentovala Marie Terezie (29,82 cm).\nV současnosti je významná pouze stopa angloamerická (imperiální), jejíž délka je z 1. června 1959 stanovena na 30,48 cm. Používá se běžně v USA, ale třeba i ve Velké Británii a dalších zemích Commonwealthu (Společenství národů Spojeného království Velké Británie, Severního Irska a jeho bývalých kolonií). U nás, stejně jako ve světě, se s měřením ve stopách setkáme především v letectví, kdy si můžete všimnout při letu letadlem třeba na dovolenou, že pilot hlásí výšku nejen v kilometrech, ale někdy i ve stopách, (Př.: výška 32 000 stop = 9,75 km). Pro přepočet jednotek stopa, centimetr, metr, kilometr atd. využijte tabulku výše.\nYard (yd) je původem anglickou jednotkou délky, pocházející ze starého gerd, gyrd označující větve a tyče. S odstupem času se yard zařadil mezi britské imperiální jednotky a americké běžné jednotky. Podle mezinárodní dohody z roku 1959 odpovídá 1 yard délce 0,9144 metrů, 3 stopy anebo 36 palců. Pro ostatní převody jednotek použijte úvodní tabulku.\nV minulosti existovalo spousty jiných definic yardu, včetně této údajné historické, že 1 yard byl u anglického krále Jindřicha I. vzdáleností od špičky nosu po prostředníček na natažené ruce. Historickým standardem bývala buď nějaká část lidského těla jako noha, délka paže či rozpětí rukou anebo nějaký jiný přírodní objekt.\nYard se nepoužívá jen v USA či Británii, ale z části určitým způsobem i v jiných zemích světa, například v atletice, v níž 1 yard udává přesnou výšku překážek v závodech mužů na 400 metrů anebo 3 kilometry. V běžeckém překážkovém závodě mužů na 110 metrů odpovídá zase vzdálenost mezi překážkami délce 10 yardů. Stejné hodnotě 10 yardů odpovídá také ve fotbale poloměr části kruhového oblouku v pokutovém území. Vnitřní rozměr branky by zase měl být 8 yardů na šířku a 8 stop na výšku. Yardy se objevují i v rozměrech kriketových hřišť, v golfu a podobně.\nMíle (mi), anglicky mile, je anglická jednotka délky odpovídající 5 280 stopám anebo 1 760 yardům. Míle není součástí soustavy jednotek SI. V minulosti se jednotkou míle označovalo několik různě definovaných délek se značným rozsahem od půl kilometru až po více jak 10 km. Dle dohody z roku 1959 je 1 mezinárodní míle přesně 1 609,344 metrů, tedy přibližně 1,6 km.\nKromě standardní míle známe také námořní míli, původně definovanou jako délku 1 obloukové minuty zemského poledníku, která se využívá v námořní anebo letecké dopravě. Námořní míle nemá jednoznačně stanovenou značku, používají se tedy M, NM, Nm, nm anebo nmi, i když například M není vhodné kvůli podobnému značení metru a nm zase kvůli značení nanometru. Jako u statutární míle, i námořní míle měla coby britská míle, americká míle či odvozená v jiné zemi různou definovanou délku. V Americe to bylo 1 853,248 metrů, v Británii zase 6 080 stop, což u těchto dvou činilo rozdíl 64 milimetrů.\nK dohodě o sjednocení námořní míle došlo až v roce 1929 v Monaku na První mezinárodní mimořádné hydrografické konferenci. Zde se definovala délka 1 námořní míle jako 1 852 metrů. Tu postupně akceptovaly další země, včetně USA roku 1954.\nZ historie známe mnoho dalších více či méně lišících se délek označených jako míle, a to například zeměpisná míle (7 420 metrů), vídeňská míle (7 585,936 metrů), česká míle (11 2495 anebo 7 530 metrů), římská míle (1 483 metrů), italská míle (1 852 metrů), arabská míle (1 800 až 2 000 metrů) anebo čínská míle (500 metrů).\nDále to byla stará anglická míle (1 900 m), welšská míle (6 170 m), skotská míle (1 810 m), irská míle (2 048 m), holandská míle (3 280 až 4 280 m), německá míle (7 586 m), pruská a dánská míle (7 532,5 m), maďarská míle (8 379 až 8 937,4 m), portugalská a brazilská míle (2 087,3 m), ruská míle (7 468 m), chorvatská míle (11 300 m) anebo osmanská míle (1 894,35 m) později nahrazena modernější tureckou mílí (1 853,181 m). V USA se dodnes v souvislosti se sportem používá termín Metrická míle (1 500 metrů).\nLeague (leag) je jednotka délky dříve běžná v Americe a Evropě, nyní už se ale oficiálně nepoužívá nikde. Pěší hodina udávala vzdálenost, kterou byl člověk schopen urazit za 1 hodinu. Není proto divu, že od středověku byla pro pěší hodinu definována celá řada rozličných hodnot. V Americe byla 1 pěší hodina rovné 3 míle (4,828 032 km).\nJsou známé i další hodnoty pěších hodin, a to například pro Starověký Řím kolem 8. století před naším letopočtem (2,2 km) anebo země jako Argentina (5,572 km), Francie (různě od 3,25 do 4,68 km), Portugalsko (4,44 km až 6,17 km) či Španělsko (4,18 km).\nJednotka používaná v astronomii k měření vzdáleností uvnitř sluneční soustavu anebo kolem jiných hvězd se nazývá astronomická jednotka (au, ua, UA, AU) z anglického astronomical unit. Původní definice byla, že 1 AU je zhruba délka vzdálenosti Země od Slunce. Tato vzdálenost je ale vlivem obíhání Země kolem slunce vždy od určitého minima do maxima, tedy proměnlivá.\nOd roku 2012, po Valném shromáždění IAU v čínském Pekingu, definice pro astronomickou jednotku zní, že 1 AU = 149 597 870 700 metrů s možnou odchylkou 3 metry (1 au = téměř 150 milionů kilometrů). Doporučená jednotka byla stanovena “au“. Astronomická jednotka není v soustavě SI, dříve však byla její vedlejší jednotkou, ale tato kategorie byla zrušena. Na základě dodatku SI z roku 2014 je astronomická jednotka soustavou SI uznávána.\nDalší jednotka využívaná v astronomii k měření obrovských vzdáleností je světelný rok (ly) podle anglického light-year. Nejde tedy o jednotku času, ale jednotku vzdálenosti. Definice jednoho světelného roku zní, že jde o vzdálenost, kterou ve vakuu (vzduchoprázdnu) urazí světlo za 1 juliánský rok (365,25 dní s délkou každého dne 86 400 sekund). Podle rychlosti světla se lze dopočítat, že 1 světelný rok má délku 9 460 730 472 580 800 metrů, tedy necelých 10 bilionů kilometrů, (10 milion milionů km). Pro převody jednotek využijte úvodní kalkulačku.\nJednotka 1 světelný rok je v častých případech příliš velká, proto se někdy používají termíny jako světelný den (25 902 068 371 200 metrů), světelná hodina (1 079 252 848 800 m), světelná minuta (17 987 547 480 m) anebo světelná sekunda (299 792 458 m). Ta se dokonce ještě může užívat jako ještě menší světelná milisekunda, mikrosekunda anebo nanosekunda).\nVšechny tyto jednotky udávají délku, kterou urazí světlo ve vakuu za daný časový údaj, tedy den, hodinu, minutu, sekundu a podobně. Na rozdíl od výše popsané astronomické jednotky mezinárodní systém jednotek SI světelný rok ani jeho díly neakceptuje, přestože se nejen v astronomii, ale i v telekomunikačních oborech anebo relativistické fyzice často využívají.\nParsek anebo parsec (pc), (nikoliv paprsek)je jednotkou délky využívanou v astronomii pro měření extrémně velkých vzdáleností mimo sluneční soustavu. Parsek je více jak 206tisíckrát větší, než astronomická jednotka a přes 3,2x větší, než světelný rok. Definice parseku zní, že jde o vzdálenost, ze které má 1 astronomická jednotka úhlový rozměr 1 vteřina.\nJednotku parsec poprvé pravděpodobně v roce 1913 navrhl britský astronom Herbert Hall Turner (1861 – 1930). V roce 2015 definovala Mezinárodní astronomická unie délku parseku ve vztahu k astronomické jednotce, z níž vyplývá, že 1 parsec je 3,08567758149137×10 na 16tou metrů. Jeden parsec může být v praktickém použití astronomie stále malou jednotkou, proto se používá i 1000násobek (kiloparsek), milion násobek (megaparsek) anebo miliardkrát větší (gigaparsek).\nPro zajímavost, v roce 2018 stále fungující americká vesmírná sonda Voyager 1, která byla vypuštěna 5. září 1977 a jejímž cílem byly planety Jupiter a Saturn, urazila při své rychlosti 61 200 km/hod (cca 1,5 milionů km denně) přibližně 66 parseků za dobu 39 let.\nHubblova délka či Hubblova vzdálenost se používá v kosmologii, což je odvětví zabývající se vznikem a vývojem vesmíru. Délka 1 Hubble je přibližně 14,4 miliard světelných let anebo 4,55 gigaparseků.\nFermi (fm) je jednotka vzdálenosti pro měření atomů a jiných elementárních částic, která vznikla na počest italsko-amerického fyzika se jménem Enrico Fermi (1901-1954). Jednotka Fermi je jiným výrazem pro předponu “ femto“ před jednotkou délky “metr“ v soustavě SI. Jeden fermi je tedy 1 femtometr, má stejnou značku (fm) a jeho délka je 10–15 metru, (jedna miliardtina metru).\nÅngström či Angstrom (A) je jednotka vzdálenosti využitelná k měření atomů, molekul, mikroskopických biologických struktur, vlnových délek a podobně. Jednotka byla pojmenována po švédském fyzikovi se jménem Anders Jonas Ångström (1814-1874). Tato jednotka není součástí soustavy SI, svou velikostí 10−10 m odpovídá délce 0,1 nanometru.\nZrno je starou jednotkou délky (i hmotnosti) využívanou nejen v Čechách, kde se užívalo zrno z ječmene, ale i jinde ve světě. Délka českého zrna by měla být asi 4,93 mm. Pokud by se ale vycházelo z definice níže, že 4 zrna tvoří 1 prst, pak by byl přesný rozměr zrna 4,9275 mm.\nKronika česká (Hájkova kronika) z roku 1541 uvádí, že délka 1 prst odpovídá 4 zrnům ječmene, což by prý mělo být 19,71 milimetrů.\nStará česká délková jednotka dlaň by měla odpovídat šířce dlaně bez palce, tedy 4 prstům. Délka 1 dlaň je bez mála 8 cm, podle výše uvedeného prstu činí jeho 4násobek přesně 7,874 cm.\nJaká byla délka staré české délkové jednotky pěst, není přesně známo. Odhaduje se na 9,856 cm, což by odpovídalo 4 českým palcům. Od roku 1765 se zase předpokládá, že to byly 4 palce vídeňské, to by činilo 10,54 cm.\nKronika česká z roku 1541 uvádí, že 1 píď je rovna 10 prstům anebo jedné třetině lokte, tedy asi 19,7 cm. Ještě před tím se ale pídě měřily roztaženými všemi prsty, kdy 1 píď byla vzdálenost kolem 20 cm od palce k malíčku.\nStřevíc je další starou délkovou mírou údajně vzniklou v roce 1579, a to s hodnotou 29,57 cm. Zatímco v jiných částech světa se brala za obdobnou jednotku stopa, u nás to byl právě střevíc, čili délka otisku této boty. Délka střevíce byla ale několikrát měněna.\nZa stopu českou byl v roce 1579 brán střevíc, tedy délka 29,57cm. Od konce července roku 1764 měla ale dle patentu Marie Terezie (1717-1780) stopa česká délku 29,82 cm. Stopa byla ale i jiná (brněnská, slezská atd.), s mírně odlišnými délkami.\nNa lokte už se v Egyptě, Řecku a jiných zemích měřilo někdy kolem 2 000 let před naším letopočtem. Šlo o velice snadné, ale nepřesné měření. Délka paže každého člověka může být jiná, proto měla každá země nebo dokonce město odlišnou hodnotu lokte. Často se jeho délka v podobě železa zazdívala na náměstích do zdí, aby se předešlo sporům.\nČeský loket nebo taktéž loket pražský či staroměstský, byl v roce 1268 nastaven na délku 59,3 cm a jeho etalon byl zazděn na Novoměstské radnici v Praze. Vzor českého lokte taktéž nalezneme v Praze na vratech Hradčanské radnice, a dále na radnicích v Mělníku, Bělé pod Bezdězem, Litoměřicích a Litomyšli.\nKromě loktu českého známe také mnoho jiných, jako vídeňský loket (77,8 cm), moravský loket (78,9 cm), slezský loket (57,461 cm), ašský loket (71,829 cm), pražský textilní loket (69,514 cm), pražský dlouhý loket (94,824 cm), pražský krátký loket (84,29 cm), brněnský loket (79,052 cm), dlouhý loket (73,22 cm), chebský loket (65,85 cm), olomoucký loket (78,228 cm), klatovský loket (69,85 cm), mělnický loket (59,14 cm), litomyšlský loket (59,40 cm) a podobně.\nZe světa je to například anglický loket (114,3 cm), skotský loket (94,1 cm), mezopotamský loket (51,7 cm), egyptský královský (52 cm) anebo egyptský malý loket (45 cm), polský loket (78 cm anebo 59,6 cm), vlámský loket (69,1 cm), pruský loket (66,7 cm) atd.\nKrok je starou českou jednotkou délky s hodnotou přibližně 59 centimetrů.\nSáh patří mezi staré jednotky délky, jehož hodnota odpovídala rozpaženým rukou u dospělého člověka, z čehož je zřejmé, že samotná délka byla různá. Staročeský sáh měl délku 179,28 cm, tedy přibližně 3 české lokte. Dále známe anglický sáh – fathom (182,88 cm), čínský sáh (166 cm), polský sáh (172,8 cm), turecký sáh (183 cm), ruský sáh (185,2 cm) a podobně. Délky se ale mohly v průběhu času měnit.\nStaročeskou délkovou jednotkou bylo také látro, jehož délka byla různá kolem 2 – 3 metrů. Známe například české látro (207,445 cm), pražské látro (237,08 cm ), slezské látro (196 cm), slavkovské látro (195 cm), rakouské látro (379,3 cm), pruské látro (209,4 cm) apod.\nStará česká jednotka délky zvaná postav měla délku 177,4 cm anebo 230 cm.\nStaročeská délková polní míra provazec měla celou řadu různých hodnot. Od roku 1268 po nařízení Přemysla II. to bylo 24,84 metrů. Poté byl od roku 1541 stanoven český provazec na 30,82 metru. Známe ale také provazec rybářský (13,01 m), viničný provazec (37,85 m anebo v Praze 42,59 m), lesní provazec (14 až 32 m) a mnoho dalších.\nDélka měrné jednotky Hon (anebo honec ) není přesně známa. Zemské desky (předchůdce pozemkových knih) uvádí 1 hon jako 153,8 metrů. Kronika česká zase uvádí 1 hon jako 124,2 metru. Hon měl ale v jiných zemích nejenom význam coby délka, ale také obsah a objem.\nMěrná jednotka délky prut měla několik variant. Původně Přemysl Otakar II. (1233?-1278) ustanovil 1 prut s délkou 4,78 metru. O století později byl 1 prut 2,92 metru. V Hájkově kronice české (1541) je zase jako 1 prut uvedena délka odpovídající 621 metrům.\nJednotka délky lán byla stanovena jako 7,4718 km. Lán se ale spíše využíval pro značení plošné výměry, která se zase dle zemí lišila přibližně od 7 do 28 hektarů. Výraz lán používáme i dnes pro označení velké plochy, například lány obilí apod.\nPro označení česká míle známe 2 různé délky, a to 11,2495 km (cca 365 provazců po 52 loktech) anebo 7,530 km (cca 12 600 pražských loktů). Více o mílích se dočtete výše pod angloamerickou měrnou soustavou.\nJednotka grafiky pixel z anglického picture element se značí px a představuje nejmenší jednotku v digitální grafice, tedy jeden bod. Pixel je dobře známý například v souvislosti s rozlišením obrazovky televizoru, monitoru anebo displeje, který je dán právě počtem pixelů (horizontálně a vertikálně).\nU notebooků můžeme mít například nejčastěji rozlišení 1366×768. Full HD notebooky a TV mají rozlišení 1920×1080. Novější 4K televizory rozlišení 4096 x 2304 a podobně. Rozlišení řešíme třeba také u digitálního fotoaparátu (5 megapixelů, 8 Mpx, 12 Mpx, 20 Mpx atd.). Co se velikosti 1 pixelu týče, ten má obvykle zhruba čtvrt milimetru, tedy 0,25 mm. Hovoříme ale o pixelu monitoru či televize. Jeden pixel na velkoplošné obrazovce promítající například hokej na náměstí bude mít ale mnohem větší rozměr.\nSlovo pixel poprvé publikoval v roce 1965 americký inženýr Frederic C. Billingsley (1921-2002), který popisoval video rozlišení vesmírných sond mířících k Měsíci anebo Marsu. Slovo pix, z něhož se pixel skládá, se ale objevilo v americkém časopise už v roce 1932 a zkráceně ve vztahu k filmům označovalo obrázky (picture).\nPoint (pt), česky bod anebo puntík, vyjadřuje v typografii angloamerické soustavy velikosti písmen, kdy 1 point odpovídá velikosti 0,376 mm. Anglické body jsou o něco menší kolem 0,353 mm. V minulosti od 18. století se hodnoty měnily od 0,18 do 0,4 mm. V současnosti můžeme s velikostí\npoint hovořit v souvislosti s rozlišením počítačů a velikosti zobrazených bodů, stejně jako s body při tisku na tiskárnách. Hodnoty velikosti se mohou lišit.\nPublikováno 5. 2. 2020 18. 4. 2020\nHMOTNOST – PŘEVODY JEDNOTEK\nTato stránka vám nabízí online převody jednotek hmotnosti, včetně podrobného popisu ke každé z nich. Tabulka a kalkulačka obsahuje základní měrnou jednotku kilogram a k tomu všechny schválené předpony metrického systému SI pro násobky a díly gramu. Dále jsou vám k dispozici ostatní měrné jednotky hmotnosti, jako tuna, metrák, trojská unce, karát, sluneční a zemská hmotnost, atomová hmotnostní konstanta anebo Planckova hmotnost.\nZ avoirdupois systému angloamerické měrné soustavy převodník jednotek pro hmotnost obsahuje jednotky dram, unce, libra (pound), kámen, dlouhá (imperiální) a krátká tuna, grain a pennyweight. Ze starých jednotek je to česká a lékárnická unce, česká a lékárnická libra a ruský pud. Přepočet se po zadání libovolné jednotky hmotnosti a její hodnoty provádí online do všech ostatních najednou.\nVyberte si jednotky hmotnosti\nyoktogram (yg)zeptogram (zg)attogram (ag)femtogram (fg)pikogram (pg)nanogram (ng)mikrogram (µg)miligram (mg)centigram (cg)decigram (dg)gram (g)dekagram (dag)hektogram (hg)kilogram (kg)megagram (Mg) = tuna (t)gigagram (Gg) = kilotuna (kt)teragram (Tg) = megatuna (Mt)petagram (Pg)exagram (Eg)zettagram (Zg)yottagram (Yg)\natomová hmotnostní konstanta (mu) = unifikovaná atomová hmotnostní jednotka (u) = dalton (Da)Planckova hmotnost (mp)karát (ct, CT, Ct) = metrický karáttrojská unce = troyská unce (oz t)metrický cent = metrák (q)zemská hmotnost (Mz)sluneční hmotnost (M?)\ngrain (gr) = zrnopennyweight (dwt)dram (dr)unce (oz) = ouncelibra (lb) = poundkámen = stone (st)krátká tuna = short ton (T, ton)dlouhá tuna = imperiální tuna = long ton (l/t, ts nebo T)\nlékárnická uncečeská uncečeská libralékárnická librapud\nyoktogram (yg) –\nzeptogram (zg) –\nattogram (ag) –\nfemtogram (fg) –\npikogram (pg) –\nnanogram (ng) –\nmikrogram (µg) –\nmiligram (mg) –\ncentigram (cg) –\ndecigram (dg) –\ngram (g) –\ndekagram (dag) –\nhektogram (hg) –\nkilogram (kg) –\nmegagram (Mg) = tuna (t) –\ngigagram (Gg) = kilotuna (kt) –\nteragram (Tg) = megatuna (Mt) –\npetagram (Pg) –\nexagram (Eg) –\nzettagram (Zg) –\nyottagram (Yg) –\nOstatní jednotky hmotnosti\natomová hmotnostní konstanta (mu) = unifikovaná atomová hmotnostní jednotka (u) = dalton (Da) –\nPlanckova hmotnost (mp) –\nkarát (ct, CT, Ct) = metrický karát –\ntrojská unce = troyská unce (oz t) –\nmetrický cent = metrák (q) –\nzemská hmotnost (Mz) –\nsluneční hmotnost (M?) –\nAvoirdupois a angloamerická měrná soustava\ngrain (gr) = zrno –\npennyweight (dwt) –\ndram (dr) –\nunce (oz) = ounce –\nlibra (lb) = pound –\nkámen = stone (st) –\nkrátká tuna = short ton (T, ton) –\ndlouhá tuna = imperiální tuna = long ton (l/t, ts nebo T) –\nStaré a cizí\nlékárnická unce –\nčeská unce –\nčeská libra –\nlékárnická libra –\nMetrický cent (metrák)\nAtomová hmotnostní konstanta (jednotka)\nTroyská (Trojská) unce\nDlouhá tuna (Imperiální tuna)\nStaré a cizí jednotky hmotnosti\nUnce česká a lékárnická\nLibra česká a lékárnická\nHmotnost (m) z anglického slova mass, je vlastnost těles, kterou vnímáme podle toho, jak je předmět “těžký“. Tato vlastnost (nesprávně váha) souvisí s gravitačními anebo setrvačnými účinky, tedy s tendencí tělesa zůstat v klidu, anebo pokud je v pohybu, zůstat v něm v konstantní rychlosti. Hmotnost patří mezi 7 základních jednotek mezinárodní soustavy SI a její základní jednotkou je kilogram (kg).\nKilogram (kg), běžně nazýván jako kilo, je jednou ze 7 hlavních jednotek měrné soustavy SI. Definice 1 kilogramu zní, že jde o hmotnost vzorového kusu, který je uložen u Mezinárodního úřadu pro míry a váhy ve Francii. Tento úřad založený roku 1875 a označovaný BIPM (z francouzského Bureau international des poids et mesures) je jednou ze tří mezinárodních organizací udržující SI soustavu.\nPrototypem kilogramu je válec s výškou 39 mm a průměrem 39 mm, který je zhotovený ze slitiny obsahující 90 % platiny a 10 % iridia. Jednu z 80 vyrobených kopií tohoto etalonu v ČR uchovává Český metrologický institut. V minulosti byl 1 kilogram definován jako hmotnost 1 litru vody.\nKilogram je v soustavě SI raritou, protože coby základní jednotka hmotnosti obsahuje už předponu kilo. Naopak gram je jeho tisícina. V soustavě SI lze u hmotnosti využívat kteroukoliv ze schválených předpon pro díly, jako decigram (dg), centigram (cg), miligram (mg), mikrogram (µg), nanogram (ng), pikogram (pg), femtogram (fg), attogram (ag), zeptogram (zg) a yoktogram (yg), anebo pro násobky, jako dekagram (dag), hektogram (hg), kilogram (kg), megagram (Mg) = tuna (t), gigagram (Gg) = kilotuna (kt), teragram (Tg) = megatuna (Mt), petagram (Pg), exagram (Eg), zettagram (Zg) a yottagram (Yg). Mnohé se v praxi ale nevyužívají anebo pod jiným běžnějším pojmenováním, (např.: tuna). Pro převod jednotek využijte kalkulačku výše.\nMetrický cent (q), nespisovně a lidově znám jako metrák, je standardní a v minulosti oficiální označení jednotky hmotnosti 100 kg, která se hovorově a běžně používá i v současnosti, (na metráky se v běžné řeči udává například množství uhlí, brambor, obilí atd.).\nSluneční hmotnost (M☉) označovaná velkým písmenem M a slunečním symbolem, je standardní jednotkou hmotnosti používanou v astronomii. Jde o hmotnost slunce 1.98847×1030 kg, s níž se porovnávají hmotnosti planet, hvězd, galaxií a podobně. Hmotnosti hvězd se pohybují zhruba od 0,05 do 150 sluneční hmotnosti. Sluneční hmotnost je přibližně 332 946x větší než hmotnost Země.\nZemská hmotnost (hmotnost Země) s hodnotou 5,9736 × 1024 kg je astronomická jednotka používaná k vyjádření poměru s hmotnostmi dalších planet.\nAtomová hmotnostní konstanta (mu) odpovídá 1/12 klidové hmotnosti atomu uhlíku 12, (který obsahuje v jádře 6 neutronů a 6 protonů). Relativní atomová hmotnost pak vyjadřuje podíl klidové hmotnosti daného atomu a atomové hmotnostní konstanty. Relativní molekulová hmotnost zase udává podíl klidové hmotnosti dané molekuly a atomové hmotnostní konstanty. K atomové hmotnostní konstantě se také vztahuje pojem (unifikovaná) atomová hmotnostní jednotka, (v chemii, fyzice, biochemii a technice známá jako dalton – Da), kdy platí, že všechny 3 uvedené jednotky jsou si rovny.\nTroyská unce nebo taktéž Trojská unce (oz t, t oz, oz. tr. a podobně), anglicky Troy weight či Troy ounce, je jednotka hmotnosti používaná na trzích s drahokamy a drahými kovy (platina, zlato, stříbro) v zemích, kde se jinak využívají standardní měrné jednotky SI, s výjimkou východní Asie. Kovy vážené v trojských uncích se značí písmenem X, po němž následuje značka kovu, například u unce zlata XAU, stříbra XAG atd. Trojská unce je přes 31 gramů. Pro přesné zjištění, kolik je jedna unce gramů či jiný převod jednotek, využijte online kalkulačku v úvodu.\nKarát (ct, CT, Ct) z anglického carat, je jednotka hmotnosti používaná při vážení perel a drahých kamenů jako je diamant, safír, rubín a podobně. Současná definice přijatá v Paříži roku 1907 na čtvrté konferenci pro míry a váhy, někdy známá jako definice pro metrický karát, říká, že 1 karát je pětina\ngramu, tedy 0,2 gramy. (Z hlubší minulosti z roku 1877 známe i mezinárodní karát 0,25 gramu). Pro výpočet hmotnosti je vám k dispozici online kalkulačka v úvodu.\nV případě diamantů se mnohdy setkáme s pouhými desetinami karátu, příklady 0,15 ct, 0,54 ct apod. Broušený diamant o hmotnosti 1 gram má 5 karátů, u surového se hmotnost obvykle uvádí jen v gramech. V minulosti odpovídala hmotnost 1 karátu hmotnosti semene svatojánského chleba. Karát se nesmí zaměňovat s jednotkou čistoty slitiny zlata.\nPlanckova hmotnost (mP) má velikost přibližně 0,0217651 mg. Na rozdíl od jiných Planckových jednotek, které jsou svou velikostí díky extrémně malé hodnotě pro lidi jen těžko představitelné, Planckova hmotnost, přestože je také velmi malá, se dá představit asi jako hmotnost blešího vajíčka.\nAvoirdupois (avdp) z francouzského avoir du pois, je váhový systém nejprve běžně používaný ve 13. století při mezinárodním obchodování s vlnou, který se v roce 1959 díky mezinárodní dohodnuté definici libry a unce stal standardem v zemích, v nichž se jako jednotka hmotnosti používá libra. Nyní jde o hmotnostní systém každodenně používaný v USA a částečně také ve Velké Británii, (která však oficiálně přijala metrickou soustavu SI), Kanadě anebo některých bývalých britských kolonií.\nDram (dr) je jednotka hmotnosti v avoirdupois systému. Stejně tak může jít o objemovou jednotku, (tekutý dram). Původně šlo ale v souvislosti s dramem o váhu a/nebo minci ve starověkém Řecku.\nUnce, též ounce (oz) je jednotkou hmotnosti, může být ale i objemovou jednotkou a kdysi v minulosti byla dokonce i jednotkou délkovou. Původní (latinsky) uncia označovala ve starověkém Římě jeden díl. Mezinárodní avoirdupois unce je podle dohody z roku 1959 definována jako přesně 28,349523125 gramů. Ve Spojených státech jde o běžnou jednotku. Zákonnou měrnou jednotkou ve Velké Británii přestala být unce od roku 2000, i když se stále okrajově používá. Známá je taktéž třeba unce španělská (28,75 g), francouzská (30,59), Portugalská (28,69 g), Římská (27,4 g), Nizozemská (100 nebo 30 g), Čínská (50 g), trojská unce (31,1034768 gramů) atd., jejich hodnoty jsou ale odlišné.\nLibra (lb) nebo taktéž pound, je jednotka hmotnosti, i když tento název přebíraly i jiné měrné jednotky. V minulosti byly používané různé definice libry, podle avoirdupois systému z 1. července 1959 je 1 libra 0.45359237 kilogramu, což odpovídá 16 avoirdupois uncím. Název jednotky pochází z římské libry, anglický název pound je zase blízký německému pfund, holandskému pund anebo švédskému pund. Jednotka libry se využívá(ala) i v jiných zemích než USA či Velké Británii, často ale s odlišnou hodnotou, například v Čechách.\nKámen, anglicky stone (st), je stará jednotka hmotnosti, jejíž hodnota se pohybovala zhruba od 3 do 15 kilogramů podle oblasti, kde se využívala. Šlo především o Anglii a severní Evropu, setkat se s ní bylo možné i jinde, včetně v Čechách. Stone byl ve Velké Británii oficiální jednotkou váhy ještě nedávno až do roku 1985. Používá se občasně i nyní, a to s přepočtem 1 st = 6.35029318 kg.\nImperiální tuna nebo taktéž dlouhá tuna, v angličtině imperial ton (l/t, ts, T), long ton nebo taktéž weight ton, je jednotkou hmotnosti užívanou v imperiální či avoirdupois soustavě používanou ve Velké Británii a jejích bývalých koloniích například při udávání výtlaku lodí. Dlouhá tuna má hodnotu 1016,0469088 kg. Často ale byla nahrazena metrickou tunou (dle soustavy SI 1 000 kg) anebo krátkou tunou (v USA).\nJednotka hmotnosti krátká tuna, anglicky short ton, je využívaná především ve Spojených státech amerických, kde je známá jednoduše jako tuna (ton), aniž by se blíže uvádělo, že jde o krátkou tunu (a nikoliv o dlouhou, imperiální anebo metrickou). Nicméně existují případy, (např.: námořní lodě), kdy se pod označením tuna bez další specifikace myslí tuna dlouhá. Hodnota krátké tuny je 907.18474 kg. K váhovému rozdílu mezi dlouhou tunou (2240 lb) a krátkou tunou (2000 lb) dochází tím, že jde podle definice o 20 stoliber, přičemž v USA a ve Velké Británii se uváděla libra s jinou hodnotou.\nGrain (gr) nebo také zastarale zrno, je měrnou jednotkou hmotnosti využívanou hlavně ve Spojených státech amerických a Kanadě při vážení kulek a střelného prachu. Tuto jednotku ale můžeme ve stejné souvislosti najít i v České republice, a to na laborační váze, kterou je možno pořídit v některých obchodech se střelivem. V lukostřelbě se v grainech zase váží šípy, v zubním lékařství se na grainy váží zlaté fólie na opravy zubů. Grain je aktuálně přesně roven 64,79891 miligramům, kdysi se ale vyjadřoval jako hmotnost zrna ječmene z poloviny klasu.\nOficiální používání britské jednotky hmotnosti pennyweight, která byla určena v klenotnictví k vážení a oceňování drahých kovů, přestalo někdy v roce 1878. Od té doby se zachovala pouze troyská unce. O pennyweight jsou zmínky už ve středověké Anglii, tehdy ale byl přepočet na gramy jiný. Jednotka pennyweight se ale například dodnes zachovala při vážení angreštů v jedné soutěži v severozápadní Británii.\nLékárnická unce je váhová jednotka, která byla v Evropě využívána do konce 19. století. Vzhledem k tomu, že se lékárnická unce místo od místa lišila, nelze přesně určit její přepočet na gramy. Jde ale zhruba o 27 gramů. U české unce se pak uvádí hodnota 31,11 gramu.\nLibra je jednotkou hmotnosti využívanou kromě USA či Velké Británie i v jiných zemích, přičemž její hodnota se podle různých zemí a v nich i dle různých oblastí mohla lišit. Zatímco britská libra má hodnotu 0,453 592 338 kg, česká libra je 0,513 kg a lékárnická libra je 0,420 045 kg. Dále je známá libra moravská 0,559 kg, pražská 0,514 kg, slezská 0,530 kg, vídeňská 0,560 060 kg, ruská 0,409 kg, římská 0,327 450 kg a podobně.\nPud je ruská jednotka hmotnosti používaná už od středověku. V SSSR byla zrušena v roce 1924. Její hodnota je 16.38 kg.\nPublikováno 4. 2. 2020 18. 4. 2020\nOBSAH – PŘEVODY JEDNOTEK\nTato stránka vám nabízí online převody jednotek obsahu a vzorce pro výpočet. Ke každé měrné jednotce je zároveň popis. Kalkulačka a tabulka níže zahrnuje automatické převody mezi základní jednotkou metr čtvereční (m2) a všemi 20 schválenými předponami pro násobky a díly, jako je km2, cm2, mm2 atd.\nPřepočet jednotek taktéž obsahuje další běžně používané jednotky ar a hektar. Dále převodník z angloamerické soustavy pro míli, yard, stopu a palec čtvereční, anebo akr. Online kalkulačka a tabulka zahrnuje i převod starých českých obsahových jednotek jako je lán, hon, jitro, brázda, záhon, anebo role.\nVyberte si jednotky obsahu\nyoktometr čtvereční (ym²)zeptometr čtvereční (zm²)attometr čtvereční (am²)femtometr čtvereční (fm²)pikometr čtvereční (pm²)nanometr čtvereční (nm²)mikrometr čtvereční (µm²)milimetr čtvereční (mm²)centimetr čtvereční (cm²)decimetr čtvereční (dm²)metr čtvereční (m²)dekametr čtvereční (dam²)hektometr čtvereční (hm²)kilometr čtvereční (km²)megametr čtvereční (Mm²)gigametr čtvereční (Gm²)terametr čtvereční (Tm²)petametr čtvereční (Pm²)exametr čtvereční (Em²)zettametr čtvereční (Zm²)yottametr čtvereční (Ym²)\nar (a)hektar (ha)\npalec čtvereční (sq in)stopa čtvereční (sq ft)yard čtvereční (sq yd)míle čtvereční (sq mi)akr (ac)\nlán německýlán zemskýlán selskýlán panskýlán kněžskýlán královskýrolejitrojitro staročeskébrázdazáhonhon\nyoktometr čtvereční (ym²) –\nzeptometr čtvereční (zm²) –\nattometr čtvereční (am²) –\nfemtometr čtvereční (fm²) –\npikometr čtvereční (pm²) –\nnanometr čtvereční (nm²) –\nmikrometr čtvereční (µm²) –\nmilimetr čtvereční (mm²) –\ncentimetr čtvereční (cm²) –\ndecimetr čtvereční (dm²) –\nmetr čtvereční (m²) –\ndekametr čtvereční (dam²) –\nhektometr čtvereční (hm²) –\nkilometr čtvereční (km²) –\nmegametr čtvereční (Mm²) –\ngigametr čtvereční (Gm²) –\nterametr čtvereční (Tm²) –\npetametr čtvereční (Pm²) –\nexametr čtvereční (Em²) –\nzettametr čtvereční (Zm²) –\nyottametr čtvereční (Ym²) –\nDalší používané jednotky obsahu\nar (a) –\nhektar (ha) –\npalec čtvereční (sq in) –\nstopa čtvereční (sq ft) –\nyard čtvereční (sq yd) –\nmíle čtvereční (sq mi) –\nakr (ac) –\nStaré české jednotky obsahu\nlán německý –\nlán zemský –\nlán selský –\nlán panský –\nlán kněžský –\nlán královský –\njitro staročeské –\nObsah – vzorec\nObsah (S) nebo také povrch je veličinou vyjadřující v geometrii dvourozměrnou velikost plochy, (rozlohy). Chybně se pojem obsah používá v souvislosti s objemem určitého trojrozměrného prostoru. Obsah je však jenom dvourozměrný, přičemž je jedno, o jaký tvar se jedná (čtverec, obdélník, trojúhelník, kruh, elipsa, lichoběžník, povrch koule atd.).\nMetr čtvereční anebo taktéž metr čtverečný (m2), nesprávně také metr čtvercový, patří v mezinárodní soustavě SI mezi odvozenou jednotku obsahu. Velikost čtverečního metru odpovídá ploše čtverce, jehož strany jsou dlouhé 1 metr.\nProtože se jedná o schválenou jednotku SI, je možné před ní přidávat veškeré předpony pro její násobení a dělení, i když se některé z nich nemusí běžně tolik používat. U násobků se jedná o předpony a značky: dekametr čtvereční (dam2), hektometr čtvereční (hm2), kilometr čtvereční (km2), megametr čtvereční (Mm2), gigametr čtvereční (Gm2), terametr čtvereční (Tm2), petametr čtvereční (Pm2), exametr čtvereční (Em2), zettametr čtvereční (Zm2) a yottametr čtvereční (Ym2).\nPro dělení je to: decimetr čtvereční (dm2), centimetr čtvereční (cm2), milimetr čtvereční (mm2), mikrometr čtvereční (µm2), nanometr čtvereční (nm2), pikometr čtvereční (pm2), femtometr čtvereční (fm2), attometr čtvereční (am2), zeptometr čtvereční (zm2) a yoktometr čtvereční (ym2). Pro přepočet uvedených měrných jednotek využijte tabulku a online kalkulačku výše.\nAr (a) z latinského area je jednotkou plošného obsahu, která se využívá především při měření velikosti stavebních parcel, zemědělské či lesnické půdy, a podobně. Ar není v soustavě SI, může se však ve specifických případech používat. Velikost plochy 1 aru odpovídá čtverci, v němž má strana délku 10 metrů. Jedná se tedy o 100 m2.\nHektar (ha) je jednotkou obsahu využívanou při určování velkých ploch například v zemědělství, lesnictví či stavebnictví. Měrná jednotka Hektar je soustavou SI akceptována, není ale jeho součástí. Obsah plochy 1 hektaru odpovídá čtverci o délce stran 100 metrů. Jde tedy o 10 000 metrů čtverečních, stejně jako o 100 arů.\nPalec čtvereční (sq in, square in, sq inches, sq inch) je anglo-americkou jednotkou obsahu, kdy 1 čtvereční palec odpovídá obsahu čtverce o straně 1 palce, tedy 2,54 cm x 2,54 cm.\nStopa čtvereční (sq ft, square feet, sf, ft2) je měrnou jednotkou plošného obsahu užívanou ve Velké Británii a USA, ale částečně i v Kanadě, Ghaně, Hongkongu, Indii, Malajsii, Nepálu, Pákistánu anebo třeba v Singapuru. Čtvereční stopa je definována jako obsah čtverce o délce strany 1 stopa, což odpovídá 30,48 cm x 30,48 cm. Historicky byly ale délky stop, stejně jako obsahy stop čtverečních, různé.\nYard čtvereční (sq yd, sq yards, sq yard, sq yds) je jednotkou obsahu hojně využívanou v Británii, USA, Kanadě či Indii. Hodnotou je čtvereční yard roven obsahu čtverce o délce strany 1 yard, tedy 91,44 cm x 91,44 cm.\nMíle čtvereční (sq mile, sq mi)je britskou a americkou jednotkou obsahu. Obsah 1 čtvereční míle je stejný, jako obsah čtverce o stranách 1 míle, tedy přibližně 1,6 x 1,6 km, přesně 1 609,344 metrů x 1\n609,344 metrů. V minulosti měla ale 1 míle různé hodnoty, čímž vznikaly i odlišné hodnoty míle čtvereční.\nAkr (ac) z anglického acre, je jednotkou obsahu, která patřila do imperiálních jednotek. Hodnota 1 akru odpovídá zhruba hodnotě 0,4 hektaru, přesně 4 046,873 metrů x 4 046,873 metrů. Historicky šlo o přibližnou plochu pole, kterou zvládl zemědělec zorat za pomoci 2 volů během 1 dne.\nSlovo lán se v dnešní době používá v souvislosti s polem nebo rozlehlou plochou či velkou vzdáleností. V minulosti to byla jak stará jednotka vzdálenosti, tak plošného obsahu. Od 13. století se měrná jednotka lán vztahovala k takové ploše, kterou sedlák (láník) dokázal obhospodařit s jedním potahem koní. Velikost 1 lánu byla tedy různá, a to například: 1 lán královský (27,9452 hektaru), kněžský (25,6164 ha), panský (23,2876 ha), selský (18,6301 ha), zemský (18,3001649 ha) anebo 1 lán německý (7,6597 ha).\nRole byla údajně stará jednotka plošného obsahu o hodnotě 790 m2.\nJitro byla plošná jednotka odpovídající takovému obsahu pole, které sedlák zvládl zorat během dopoledne, tedy od jitra do oběda (anebo od jitra až do západu slunce). Z popisu je jasné, že hodnoty se velice lišily, a to od třetiny hektaru do přibližně 1 hektaru, přičemž podle Hájkovy kroniky odpovídalo 1 jitro jednomu honu, tedy asi 3 085 metrům čtverečním.\nHon nebo taktéž honec je staročeskou jednotkou plošného obsahu, jejíž hodnota je pouze odhadována. Hájkova kronika z roku 1541 uvádí přibližně 3 821 m2 anebo 3 085 m2, čili něco kolem jedné třetiny hektaru. Varianty také jsou, že 1 hon byl 3 783 m2 anebo že byl roven 1 staročeskému jitru (2 837 m2).\nStará česká plošná jednotka záhon používaná už od středověku má taktéž jen odhadovanou hodnotu, a to zhruba 394 m2.\nBrázda je jednotkou obsahu známou ze středověku, jejíž hodnota byla 45,47 m2, (rovných 130 čtverečních loktů).\nPublikováno 3. 2. 2020 18. 4. 2020\nPublikováno 2. 2. 2020 18. 4. 2020\nPublikováno 1. 2. 2020 18. 4. 2020\nPublikováno 31. 1. 2020 18. 4. 2020\nSÍLA – PŘEVODY JEDNOTEK\nNa této stránce jsou vám k dispozici online převody jednotek síly, podrobné popisy a vzorec pro její výpočet. Tabulka a kalkulačka nabízí přepočet základní jednotky síly newton, včetně 20 předpon soustavy SI, a dále cizí anebo zastaralé měrné jednotky: dyn, poundal, libra síly, kilogram síly (kilopond), stén anebo kip. Po zadání hodnoty funguje převodník do všech uvedených jednotek najednou.\nVyberte si jednotku síly\nyoktonewton (yN)zeptonewton (zN)attonewton (aN)femtonewton (fN)pikonewton (pN)nanonewton (nN)mikronewton (µN)milinewton (mN)centinewton (cN)decinewton (dN)newton (N)dekanewton (daN)hektonewton (hN)kilonewton (kN)meganewton (MN)giganewton (GN)teranewton (TN)petanewton (PN)exanewton (EN)zettanewton (ZN)yottanewton (YN)\ndyn (dyn)poundal (pdl)libra síly = pound-force (lbf)kilopond (kp) = kilogram síly = kilogram-force (kgf)stén (sn)kip (kip, klb) = kip-force (kipf, klbf)\nyoktonewton (yN) –\nzeptonewton (zN) –\nattonewton (aN) –\nfemtonewton (fN) –\npikonewton (pN) –\nnanonewton (nN) –\nmikronewton (µN) –\nmilinewton (mN) –\ncentinewton (cN) –\ndecinewton (dN) –\nnewton (N) –\ndekanewton (daN) –\nhektonewton (hN) –\nkilonewton (kN) –\nmeganewton (MN) –\ngiganewton (GN) –\nteranewton (TN) –\npetanewton (PN) –\nexanewton (EN) –\nzettanewton (ZN) –\nyottanewton (YN) –\nStaré a cizí jednotky síly\ndyn (dyn) –\npoundal (pdl) –\nlibra síly = pound-force (lbf) –\nkilopond (kp) = kilogram síly = kilogram-force (kgf) –\nstén (sn) –\nkip (kip, klb) = kip-force (kipf, klbf) –\nSíla – vzorec\nSíla (F) z anglického slova force, je vektorová fyzikální veličina udávající, jak na sebe působí tělesa (hmotné předměty) anebo pole (gravitační, magnetické, elektrické atd.). Účinky projevu síly mohou být statické (zdeformování těles) anebo dynamické (změna pohybového stavu). Jednotka síly je Newton (N), který patří do odvozených jednotek SI.\nNewton (N) je v soustavě měrných jednotek SI jednotkou síly, a to odvozenou ze základních jednotek kilogram (kg) pro váhu, metr (m) pro délku a sekunda (s) pro čas. Definice zní, že 1 newton je taková síla, která hmotnému bodu (abstraktní náhradě skutečného tělesa) s hmotností 1 kg, udělí zrychlení 1 metr za sekundu na mínus druhou (m.s-2), matematicky zapsáno jako metr lomeno sekunda na druhou (m/s2). Jinak lze také říci, že 1sekundové působení síly 1 newton na 1kilogramvý hmotný bod změní (zvýší anebo sníží) jeho rychlost o 1 m/s.\nV souvislosti s gravitací můžeme taktéž hovořit o pojmu tíha (dříve váha), tedy o síle, jakou je objekt přitahován k Zemi. Příklad: Objekt o hmotnosti 100 kg je k Zemi přitahován silou přibližně 981 N, (téměř 1 kilonewton). Před jednotku síly (newton), jakožto odvozenou jednotku soustavy SI, je možné přidávat předpony SI pro vyjádření jeho násobků anebo dílů. Příkladem je právě kilonewton (tisícinásobek). Ne všech 20 předpon se však v praxi používá. Pro přepočet jednotek síly využijte úvodní tabulku a kalkulačku.\nZa jednotkou síly pojmenovanou newton stojí anglický fyzik, matematik, alchymista a astronom Isaac Newton (1642-1727), mnohdy označovaný za jednu z nejvlivnějších osob v historii lidstva.\nGravitační síla (Fg) se vypočítá vynásobením hmotnosti (m) s Newtonovou gravitační konstantou (g).\nDyne (dyn) z řeckého dynamis znamenající sílu, je stará odvozená jednotka soustavy CGS (centimetr-gram-sekunda), navržená v roce 1873 výborem Britské asociace pro rozvoj vědy. Definice 1 dynu zní, že jde o sílu, která hmotnému bodu o hmotnosti 1 gram udělí zrychlení 1 centimetr za sekundu na druhou (1 dyn = 1 g⋅cm/s2). Tradičně používaná jednotka k měření povrchového napětí je také dyn na centimetr, kdy například povrchové napětí destilované vody je 71,99 dynů na centimetr (dyn/cm) při teplotě 25 ° C (77 ° F).\nPoundal (pdl) je jednotkou síly britského systému jednotek FPS (foot–pound–sekond / stopa-libra-sekunda) z roku 1877. Defenice 1 poundalu je, že jde o sílu, která hmotnému bodu o hmotnosti 1 libra udělí zrychlení 1 stopa za sekundu na druhou.\nLibra síly, pound-force (lbf) je imperiální jednotkou síly používanou v některých systémech měření, včetně britského gravitačního systému anebo inženýrských jednotek odvozených z anglických měrných jednotek a používaných ve Spojených státech amerických.\nLibra síly se používala už od 18. století dle původní definice k méně přesnému měření. Ve 20. století byla definice libry síly (také díky standardizované hodnotě gravitačního zrychlení) zpřesněna. Libra\nsíly (pound-force)nesmí být zaměňována s jednotkou pro práci a energii (foot pound-force), s jednotkou točivého (kroutícího) momentu (Pound-foot) a ani s jednotkou hmotnosti (libra).\nKilopond (kp) z latinského pondus znamenající váhu, nebo také kilogram síly, kilogram-force (kgf) je starou jednotkou síly, která v minulosti bývala základní jednotkou rozšířené technické soustavy jednotek, dříve využívanou především v Evropě před zavedením soustavy SI. Definice 1 kilopondu zní, že jde o tíhu tělesa s hmotností 1 kilogram v místě s tíhovým zrychlením (zrychlením volného pádu) 9,80665 m/s2 (což je průměrné gravitační zrychlení na zemském povrchu).\nStén, Sthène (sn) je zastaralá jednotka síly v soustavě M.T.S. (metr-tuna-sekunda) zavedené ve Francii roku 1919. Jednotka stén se využívala především v letech 1933 až 1955 v bývalém Sovětském svazu. Soustava MTS byla později zrušena a nahrazena současným mezinárodním systémem SI.\nKip (kip, klb) je jednotkou síly spadající pod Americké běžné jednotky (United States customary units) primárně používanou americkými inženýry a architekty k měření zatížení. Přestože je to neobvyklé, občas se kip považuje za jednotku hmotnosti rovnající se 1000 librám. Pakliže se má ale tato jednotka síly jednoznačně odlišit, používá se někdy výraz kip-force (kipf, klbf)\nPublikováno 30. 1. 2020 18. 4. 2020\nTEPLOTA – PŘEVODY JEDNOTEK\nTato stránka vám nabízí online převody jednotek teploty. Kalkulačka a tabulka obsahuje nejznámější měrné jednotky, jako je stupeň Kelvina (K), stupeň Celsia (°C) a stupeň Fahrenheita (°F), a dále také stupně Rømera (°Rø), Newtona (°N), Delisla (°De, °D), Rankina (°Ra, °R) a Réaumura (°Ré, °Re, °R). Po zadání jednotky a hodnoty je proveden online přepočet do všech ostatních jednotek najednou.\nVyberte si jednotku teploty\nstupeň Celsia (°C)stupeň Fahrenheita (°F)kelvin (K)stupeň Rømera (°Rø)stupeň Newtona (°N)stupeň Delisla (°De, °D)stupeň Rankina (°Ra, °R)stupeň Réaumura (°Ré, °Re, °R) Zadejte teplotu\nstupeň Celsia (°C) –\nstupeň Fahrenheita (°F) –\nkelvin (K) –\nstupeň Rømera (°Rø) –\nstupeň Newtona (°N) –\nstupeň Delisla (°De, °D) –\nstupeň Rankina (°Ra, °R) –\nstupeň Réaumura (°Ré, °Re, °R) –\nTeplota (t, T) je fyzikální veličina, která má souvislost s kinetickou (pohybovou) energií částic, jež se v dané látce anebo předmětu pohybují. Teplota je vlastností našeho okolí anebo předmětů, kterou můžeme vnímat jako studenou, teplou anebo horkou. Teplota se s hlavní jednotkou Kelvin (K) řadí mezi 7 základních jednotek soustavy SI. Odvozenou jednotkou je stupeň Celsia (°C). Teplota je velice důležitým pojmem a jevem, na němž závisí vlastnosti jiných látek.\nKelvin (K) je základní jednotkou SI, která je definována dvěma hodnotami:\nJednou je absolutní nula, kdy 0 K odpovídá nejnižší definované a teoreticky dosažitelné teplotě. Hypoteticky je nejnižší možná, doposud však nedosažená, teplota, tak zvaná absolutní nula při nule Kelvina (0 K = -273,15 °C, naprosto přesně 0 K = −273,149806372 °C), při níž se v látce zastaví veškerý tepelný pohyb částic.\nDruhou definicí je teplota trojného bodu vody, při níž existují současně tři skupenství (pevné, kapalné a plynné). Tato rovnováha nastane u vody přesně při hodnotě 273,16 kelvinů (0,01 °C) a tlaku 611,7 Pascalů (Pa).\nDefinice Kelvina se ale plánuje upravovat za využití Boltzmannovy konstanty, která udává vztah mezi teplotou a energií a vyjadřuje, kolik energie je potřeba k ohřátí 1 částice ideálního plynu o 1 kelvin.\nZa vznikem Kelvinovy stupnice, jejíž 1 stupeň má mimochodem stejnou velikost, jako 1 stupeň Celsia, akorát počáteční nula začíná u každé jinde, stojí významný skotský fyzik William Thomson (1824-1907), známý především pod šlechtickým jménem lord Kelvin of Largs. Jako převodník stupňů využijte úvodní tabulku.\nCelsiův stupeň (°C) je odvozenou jednotkou soustavy SI. Používá se téměř po celém světě mimo USA. Velikost (rozsah) 1 stupně Celsia je stejně velká, jako velikost 1 stupně Kelvina, akorát stupnice je posunuta o 273,15 stupňů, kdy 0 °C = 273,15 K. Pro převody jednotek teploty online využijte tabulku v úvodu.\nZa vznikem stupňů Celsia roku 1742 stojí švédský astronom a fyzik Anders Celsius (1701-1744). Zajímavostí je, že na počátku byla stupnice Celsia obrácená, kdy 100 °C označovalo při tlaku 1013,25 hPa bod tání ledu a 0 °C naopak u vody při stejném tlaku bod varu. Švédský přírodovědec a lékař Carl Linné (1707-1778) dal později z části podnět stupnici otočit do stavu, jaký známe dnes. V roce 1743 navrhl převrácení stupnice taktéž francouzský fyzik, matematik a astronom Jean-Pierre Christin (1683-1755).\nFahrenheitův stupeň (°F) je jednotka teploty oficiálně používaná ve Spojených státech amerických, dále třeba na ostrově Guam, Kajmanských ostrovech, v Portoricu, Belize, Jamajce anebo africké Libérii. Minimálně se s ním můžeme setkat i v Kanadě anebo ještě omezeněji na Britských ostrovech.\nStupeň Fahrenheita byl pojmenován po holansko-německo-polském fyzikovi jménem Gabriel Fahrenheit (1686-1736), jehož hlavním vynálezem byl rtuťový teploměr. Definice stupně Fahrenheita původně vycházela z roku 1724 a říkala, že 0 °F je nejnižší teplota, která se tomuto fyzikovi v uvedeném roce podařila dosáhnout u slané vody. Později ale došlo ke změnám.\nZatímco u Celsia je mezi bodem mrazu 0 °C a bodem varu 100 °C rozmezí 100 stupňů, u Fahrenheita odpovídá bodu mrazu 32 °F a bodu varu 212 ° F, což je rozmezí 180 stupňů. Tedy 1 stupeň Fahrenheita odpovídá velikosti 5/9, což je 0,5555555556 stupně Celsia (a Kelvina). Obě stupnice se protínají akorát pří mínus 40 stupních, kdy -40 ° F = -40 ° C. Pro online převod jednotek teploty je vám k dispozici úvodní kalkulačka.\nRømerův stupeň (°Rø) navrhl v roce 1701 dánský astronom Ole Rømer (1644-1710). Stupnice Rømera je rozložena tak, že bod mrazu čisté vody 0 °C odpovídá hodnotě 7,5 °Rø a bod varu 100 °C odpovídá hodnotě 60 °Rø. V porovnání se stupněm Celsia (a Kelvina, který má stejnou velikost) platí, že 1 stupeň Rømera odpovídá velikosti 100/52.5, což je přibližně 1,9 stupně Celsia.\nRømerova stupnice se už nepoužívá, má však historický význam, neboť vedle Newtonovy stupnice byla první kalibrovanou stupnicí k měření teploty. Jiné předchozí totiž ukazovaly pouze to, zda teplota stoupala či klesala anebo byly velice nepřesné. Například nejvyšší a nejnižší body stupnice byly nastaveny na nejvyšší a nejnižší teplotu v daném roce. Myšlenka, používat dvou pevných bodů, tak byla zcela nová. Navíc kapalinu (tehdy směs alkoholu a vody) vzduchotěsně uzavřel kvůli vlivu tlaku do skleněné trubice.\nNewtonův stupeň (°N) navrhl v roce 1701 anglický fyzik, matematik a alchymista Isaac Newton (1642-1727), který byl v dějinách lidstva brán za jednu z nejvýznamnějších osob. Newtonova stupnice pro měření teploty byla vedle Rømerovy stupnice, navržené téměř ve stejnou dobu, vůbec prvním objektivním měřením.\nNewton pro měření využil lněný olej (pouze ale do teploty tání cínu, potom využíval železo), u něhož studoval změnu objemu při určitých teplotách. Stanovil si asi 18 referenčních bodů, z nichž některé byly velmi nepřesné. Výchozí bylo 0 stupňů, při nichž začíná mrznout voda, což odpovídá i 0 stupňům Celsia, (0 ° N = 0 ° C). Bod varu vody 100 °C ale stanovil na 33 °N. Dalšími zajímavými referenčními body bylo například: Teplota vzduchu v poledne v červenci = asi 6 °N, největší teplo zachycené teploměrem při kontaktu s tělem 12 °N, teplo v lázni, při němž se kapalný vosk pomalu stává pevným = 20 °N, teplota tání slitiny bismutu a cínu = 48 °N anebo třeba teplo, při kterém je rozžhavené železo nejzářivější = 192 °N.\nDelislův stupeň (°De, °D) se používal od roku 1732, kdy ho vytvořil francouzský astronom Joseph-Nicolas Delisle (1688-1768). Delisla používal jako pracovní tekutinu teploměru rtuť. Původně byla ale Delislova stupnice (podobně jako původně u Celsia) obrácená, kdy vroucí voda byla stanovena jako 0 °D a od ní se pak smršťováním rtuti odvíjely další nižší teploty v mnoha dílcích, kdy nebylo nic neobvyklého, že tento teploměr měl i 2 700 stupňů vhodných pro měření mrazu v Rusku.\nPozději však německý profesor medicíny a anatomie v Rusku Josias Weitbrecht (1702-1747) Delislův teploměr překalibroval a stanovil dva pevné body, 0 °D jako bod varu vody a 150 °D jako její bod mrazu. Takto upravený teploměr rozeslal různým vědcům, včetně Anderse Celsia. Teploměr byl v Rusku používán údajně asi 100 let. Jeden z jeho majitelů, ruský vědec a spisovatel Mikhail Lomonosov (1711-1765), ale nakonec stupnici otočil, kdy 0 °D označovalo bod mrazu a 150 °D bod varu.\nRankinův stupeň (°Ra, °R) stvořil v roce 1859 skotský strojní inženýr, fyzik a matematik William John Macquorn Rankine (1820-1872). Základem stupnice Rankina je absolutní nula (-273,15 stupňů Celsia),\nkterému odpovídalo 0 stupňů Rankina, (0 °R = -273,15 ° C). Na stupnici je pak velikost či rozsah 1 stupně Rankina stejně velký, jako je rozsah jednoho stupně Fahrenheita.\nRéaumurův stupeň (°Ré, °Re, °R) vymyslel roku 1730 (12 let před stupněm Celsia) francouzský vědec a spisovatel René Antoine Ferchault de Réaumur (1683-1757). Jeho stupnice pro měření teploty byla využívána až do minulého století, dnes už se s ní setkáme ale jen zřídka. Stupnice byla podle definice rozpínání zředěného lihu nastavena tak, že 0 stupňů Réaumura odpovídalo bodu mrznutí vody a 80 °R odpovídalo jejímu bodu varu.\nAlkohol byl jako náplň Réaumurova teploměru vybrán z důvodu, že se viditelněji rozpínal (mezi bodem mrazu a varu o 80 %). To ale způsobovalo mnoho problémů, včetně příliš velké velikosti teploměru. Od konce 18. století tak byla pravděpodobně ve všech teploměrech používána jen rtuť. K závěru, že je právě rtuť nejlepší náplní, dospěl kolem roku 1772 po svém studování několika látek švýcarský geolog, meteorolog a filozof Jean-André Deluc (1727-1817).


Black and white cross steh schéma na různých předmětů pro dospělé a děti s možností stahovat\nelegantní a sluší malby provedené s použitím pouze černé a bílé vlákno, tato díla vynikají díky své jednoduchosti a zároveň elegance.Černobílé křížové stehy umožňují vytvářet úžasné a jedinečné produkty.\nZde je krásný kolotoč kůň:\nmotýli létání nad květiny:\nMatka s dítětem:\nBlack and white cross-steh může být provedena v několika variantách.\nPrvní varianta - obrys vyšívání.Charakteristický rys tohoto typu černo-bílé výšivky spočívá v tom, že obrazy získané vzduchem a přes to, jako by se v beztížném stavu. Pro vyšívání siluet tanečních párů se zpravidla používá obrysová výšivka.\nCross Stitch: černá a bílá verze se může stát kvůli monochromatické technologie. V této verzi je obraz statický a monolitický.\nMama kočka s koťaty:\nčerná a bílí koně\nfunkci třetího provedení nebo kontrastní výšivkou, která se používá jen v bílé nebo jen černé.\nšvadlena se domnívají, že tento druh výšivky má několik výhod, a to zejména za práci, kterou je třeba menší množství barvy nití, a za druhé, to je snadnější se učit a přístupné pro nově příchozí, a nakonec, vzhledem k tomu, že není nutné kombinovat velkýpočet barev, obrázek je vyšívaný dostatečně rychle.\nObzvláště populární mezi needlewomen má výšivka černý kříž dále: schéma stavět, které budou uvedeny níže.\nprovádět programy výšivek\nExistuje značný počet programů, které vám umožní vytvořit originální černo-bílé obrazy, jejich tvorba vyžaduje přísnost čáry a vysokou přesnost provedení, ale vypadá úžasně.Hlavní věc, mít na paměti, že černo-bílá výšivka by měla být vždy na plátně je bílá, protože barva na plátně jiné práce bude dokončena úhledně.\nMusí vidět videa lekce navrhl níže.\nstylové a vypadají krásné obrazy vytvořené pouze pomocí černé a bílé vlákno, tato díla vynikají díky své jednoduchosti a zároveň elegance.Černé a bílé systémy cross steh vám umožní vytvořit úžasné a jedinečné produkty.\nPletená čepice pro chlapce: pletení, velikostní tabulka\nHračky z ručně vyráběných materiálů vlastními rukama: fotografie a videa\nPatchwork pro začátečníky: schémata, techniky, projekty a videa


Švédská ekonomika pociťuje dopady imigantů. Jen výpadek daňových příjmů je skoro deset miliard | Investiční pavlač\nŽadatelé o azyl pracující ve Švédsku bez smlouvy zapříčinili podle agentury Reuters výpadek téměř 9 miliard eur plynoucích do veřejných rozpočtů. Ochota pracovat za nižší mzdu navíc tlačí průměrnou mzdu níže.\nZa rok 2015 dorazilo do Švédska zhruba 163 tisíc žadatelů o azyl, většina z nich pak z válkou zasažených oblastí Blízkého východu a severní Afriky. Ve snaze zajistit si alespoň nějaký zdroj obživy jsou často ochotni pracovat bez smlouvy za částky hluboko pod úrovní minimální mzdy. Výplatu jim navíc jejich zaměstnavatelé předávají v hotovosti, čímž se vyhýbají placení daní a sociálního zabezpečení.\nZástupci odborů a švédské vlády si stěžují, že nelegální zaměstnávání migrantů zapříčinilo v zemi výpadek daňových příjmů a příspěvků na sociální zabezpečení. Za loňský rok se tento deficit údajně vyšplhal až na 66 miliard švédských korun, tedy přibližně 4 procenta veřejných příjmů.\nOchota uprchlíků pracovat i za malé peníze navíc tlačí dolů průměrnou mzdu v zemi. V důsledku toho se o práci hlásí méně švédských občanů, kteří si raději zažádají o sociální dávky. Klesá rovněž produktivita práce, což může v dlouhodobém důsledku ovlivnit celkový výkon ekonomiky.


Malíře Grimmicha na výstavě v GASK fascinuje betonová džungle městského prostředí | ego!\nMalíře Grimmicha na výstavě v GASK fascinuje betonová džungle městského prostředí\nNázev obrazu je číslo 116, akryl, plátno, 190 × 160 cm, 2016\nMalíř Igor Grimmich vystavuje v kutnohorské galerii GASK. Grimmich se vyučil uměleckým truhlářem, v minulosti pracoval například jako noční hlídač ve středisku pro imigranty. Jako malíře jej odjakživa fascinovalo městské prostředí.\nNejnovější civilistní krajiny výtvarníka Igora Grimmicha, často s ostře vyrýsovanými architekturami v popředí, rozpíjejícím se pozadím a planoucím červeným, jedovatě zeleným nebo žlutým nebem až na samém okraji obrazu, jsou jako mysteriózní mlčící světy na pomezí snu a skutečnosti. Zdánlivě se tam nic neděje. Může se tam stát cokoliv.\nVýstava v kutnohorské galerii GASK se jmenuje Image a podle Grimmicha, narozeného roku 1979, ilustruje všechno, co se mu "honí hlavou poslední rok". Svá města, nejen ta na kutnohorské výstavě, většinou pozoruje shora. Díváme-li se s ním, vidíme řady jasně osvětlených oken nad úběžníky liduprázdných ulic.\nV minulosti Grimmich maloval cyklisty řítící se intenzivně zbarvenou krajinou, nebo spíš sebe sama na kole, jako novodobé rytíře. Na jeho obrazech se nudily sekretářky, odehrávala se loupežná přepadení, ulicemi se promenovaly prostitutky, za okny malířův hledáček vyhmatával skryté děje.\nNa výstavě Image ovšem postav výrazně ubylo. Zůstaly jen na třech velkých plátnech s názvem Staré nohy, jež zobrazují jakousi nehodu, lidi zírající na propadlou vozovku, do hluboké díry končící až bůhvíkde.\nIgor Grimmich byl na pražské AVU žákem Michaela Rittsteina, autora barokně opulentních obrazů plných děje. Svou tvorbou se od svého učitele hodně odklonil, ale zůstala mu po něm intenzivní barevnost.\nStaré nohy IV, akryl, plátno, 148 × 148 cm, 2015 Staré nohy IV, akryl, plátno, 148 × 148 cm, 2015Autor / zdroj: archiv autora\n616, akryl, sololit, 190 × 80 cm, 2016 616, akryl, sololit, 190 × 80 cm, 2016Autor / zdroj: archiv autora\n515, akryl, plátno, 190 × 160 cm, 2015 515, akryl, plátno, 190 × 160 cm, 2015Autor / zdroj: archiv autora\nJeho cesta k vlastní tvorbě nebyla přímočará. Vyučil se uměleckým truhlářem a vyzkoušel si řadu profesí. Mimo jiné byl nočním hlídačem ve středisku pro imigranty, malířem pokojů, pracoval jako dělník. Pak se rozhodl pro malbu a pustil se do ní s obrovskou vervou. Na akademii ho vzali na první pokus. O jiné médium se od té doby nikdy nepokusil, malba mu prý k sebevyjádření dokonale stačí.\nVětšina jeho děl v GASKu jsou rozměrné akryly na plátně nebo sololitu. Inspirací mu byly fotografie Berlína, Prahy, Železného Brodu, Tanvaldu nebo okolí Děčína.\nIgor Grimmich: Image\notevřeno do 22. května\n"Odjakživa ho fascinovalo městské prostředí. Je pro něj něčím, co nás obklopuje jako betonová džungle," říká Grimmichův kurátor Richard Drury.\nNa stěnách v GASK jsou ale i obrazy, na nichž městská krajina chybí.\n"S tímhle prostředím jsem hodně vnitřně spojený," říká Grimmich před potemnělými obrazy továren z 19. století. Podél jejich stěn, nad řekou spoutanou do těsného kamenného koryta, letí ptáci.\nDíla s názvem V horách jsou z míst "někde mezi Železným Brodem a Tanvaldem". Z horské krajiny si tedy Grimmich zase vybírá architekturu. Ty obrazy jsou znepokojivě statické, rozbité jen tušeným pohybem křídel.


Bebe Stevensová - South-park.cz\nBebe je kamarádská holka, její největší kamarádka je Wendy. Dobře vychází s celou třídou, tedy až na Erica, kterého nesnáší. Jako první ve třídě jí narostla prsa, což se jí moc nelíbilo, neboť to odputávalo pozornost od jejího intelektu.\nVelice se jí líbí Kyle, hlavně jeho sexy pozadí. Chvíli spolu „chodili“, ale Bebe vztah ukončila, neboť se necítila volná a nechtěla být v tak pevném svazku. Asi moc nemá ráda Stana, protože mu při hře vadí nevadí přikázala, aby si strčil větvičku do ptáka.\nJejí matka zřejmě není moc chytrá — na otázku kolik je 6 × 8 odpověděla: „To jsou dvě úplně rozdílná čísla.“ O Bebe se ale také vždy nedá říct, že je chytrá. Když do města dorazila móda rozmazlenejch kurev, neváhala a přidala se — pořádala pařby, hráli flašku, brali ketamin, což ani nevěděli co je.\nS Wendy jsou sice nejlepší kamarádky, ale někdy se na sebe dokážou pořádně nasrat. Kvůli krásným botám od Clyda dokonce na Wendy namířila pistoli a zradila poctivost seznamu, kvůli čemuž se popraly, ale naštěstí náhodný výstřel z pistole nezasáhl žádnou z dívek — jen Kennyho.\nDabing: Current - Jennifer Howell, Previous - Mary Kay Bergman


Hra Battlefield 1942 datum vydání , popis hry a systémové požadavky.\nBattlefield 1942 - hra, která si získala srdce velkého počtu uživatelů po celém světě. Stalingrad, Kursk, Berlín a další kritická místa, v nich budete muset zapojit se a vést svůj tým k vítězství. Pravidla jsou jednoduchá, u někoho rychleji končí brýle, ten prohrál. Každá bojové jednotky je považován za takový, jednoduchá vojenská aritmetika, nic víc.\nHra poskytuje multiplayer mód průchodu, ale pokud jste zastáncem jedné, pak proti vám vystoupí roboty, které jistě nebudou výnosu v bojové přípravě. Pro toho bitva není затягивались na den, hráčům bude úkolem je zachytit klíčové body, která také pomoci získat výhru.\nV bitvě se podílí několik bojujících stran: Německo, Rusko, velká Británie a další. Každá má své zvláštní zbraně a technika. Je podstatný rozdíl, který vydává tuto hru od ostatních podobných, je to příležitost pro implementaci programu boje nejen ve vzduchu a na zemi, ale i na vodě. Pro to, budete mít na výběr ze 30 různých vozidel. Dovést svůj tým k vítězství a porazit nepřítele na jeho zemi, střídavě překrývá všechny kontrolní body.\nStáhnout hru Battlefield 1942 přes torrent zdarma. Battlefield 1942 koupit licenci.\nResident Evil 5: Gold Edition Resident Evil 5: Gold Edition - všechna akce se odehrává ve fiktivním oblasti Af...\nRag Doll Kung Fu Rag Doll Kung Fu je jedním z nejvíce kreativních a originálních her na tomto mís...\nResident Evil 4 Resident Evil 4 - hlavním hrdinou bude opět Leon Kennedy, jemuž je třeba neméně...\nRed Faction: Guerrilla Red Faction: Guerrilla - hra v níž vše lze vystavit zničení. Jakýkoliv objekt, n...\nResident Evil 2 Resident Evil 2 je již druhá část slavného bestselleru, který v základu změnil n...\nRed Faction Red Faction - lze nazvat novou generací 3D her-Akční, je postaven s využitím tec...\nReturn to Castle Wolfenstein Return to Castle Wolfenstein - akce se odehrává v roce 1943, nyní Třetí Říše se...


BRAVOweb: Jak na ranní vstávání? | Lifestyle blog - Lola J.\nBRAVOweb: Jak na ranní vstávání?\n5. ledna 2013 v 17:10\t| Lola-J\t| Tipy\nMůj starší článek z Bravowebu:\nZnáme to všichni. Je tu zima a ráno je zase tma - tím je vstávání těžší a těžší.\nRánem začíná celý den, proto bychom neměli vstávání podceňovat. Dnes se společně zamyslíme nad tím, co ti pomůže k dobré kondici hned ráno. Jak nezaspíš a po otráveném výrazu nebude ani stopy :-)\nTěš se - je na co!\nUdělej si před spaním kakao, čaj, hoď do sebe housku, zkrátka udělej něco, co je pro tebe samozřejmostí a večer už zůstaň vklidu - v tom "pohodovém režimu". Od dalších dnů nikdy nečekej žádné velké zázraky. Ale taky si nikdy neopakuj, že je to všechno jen stará šedá zaběhlá rutina. Každý den je něčím jiný. Každý den se stane něco jiného. Najdi už večer na následujícím dni něco, na co se můžeš těšit: na cestu autobusem s kamarádkou, klidně i na oběd, supl, hodinu výtvarky, odpolední kino... v podvědomí budeš připravená okamžitě zapnout a žít naplno v jakoukoliv hodinu. Pokus se hned ráno po zazvonění budíku vzpomenout, na co jsi se večer těšila a to ti pomůže se rychleji probudit.\nUž dávno odzvonilo časům, kdy tě maminka pohladila po hlavě a dohlížela na to, jestli do pěti minut vstaneš. Na scéně jsou digitální hodiny, mobily... nesnaž se zbytečně nastavit si ten nejotřesnější tón, který by tě zaručeně zvedl z postele. Z postele tě možná zvedne, ale pochybuji, že budeš zrovna sršet optimismem a nepraštíš sebou hned zase na postel. Příliš jemné melodie by mohly zase jen posílit chuť ke spánku. Zkus něco, co tě obvykle povzbudí a z čeho máš dobrý pocit. Něco, s čím si dokážeš představit, že budeš ráno vstávat. Melodie si můžeš spojit s nějakými plány nebo vzpomínkami, snadněji se tak přepneš ze snové nálady do reálného života.\n"Nesnídám." - ŠPATNĚ!\nSnídani bychom neměli vynechávat ani náhodou, i když nad tím stále spousta lidí mává rukou. Příčiny, proč mnoho lidí nesnídá: ráno nestíhají, drží podivné diety, jsou přesvědčeni, že to není třeba... Určitě nezhubneš, když nebudeš snídat, naopak odpoledne přibereš jednou tolik. Snídaně má za úkol tvůj organismus nastartovat, dodat potřebnou energii a udržet tě dopoledne v kondici. Pochopitelně jen vyvážená snídaně obsahující vitamíny, cukr obsažený v ovoci... - předpokládám, že moc lidí ráno nekonzumuje propečenou kachničku s bramborami a chleba se sádlem.\nPřipravenost a časové rezervy\nVše, co potřebuješ na zítra, neodkládej na poslední chvíli. Možná už máš chuť padnout do postele, ale nikdy nevíš, jaká situace nastane zítra. Nerozbiješ sklenici džusu? Nezazvoní ti budík? Nebudeš moct najít klíče?\nRadši se ujisti, že ať se zítra stane cokoliv, budeš maximálně připravená a jakýkoliv problém během chvilky vyřešíš a vše stihneš bez úhony. Spoléhej především na sebe. Na nic tak nezapomeneš a ještě včas dorazíš na místo. Navíc ze sebe budeš mít dobrý pocit, který ti jistě dlouho vydrží. :-)\nMysli optimisticky - i maličkosti ti začnou přinášet radost a každé ráno bude příjemnějším. Doufám, že dny budou začínat správně vyváženě a hlavně šťastně. Nezapomeň, že od rána se odvine celý den - a moc vše změnit k lepšímu máš jen a jen ty.\n1 Katrin | Web | 5. ledna 2013 v 20:05 | Reagovat\nBravem už nějaký ten rok nebrouzdám a nelistuju, ale tento článek je skvělý :) Tak přeju hodně takových v novém roce.


SilverStone přichází s pasivně chlazeným PSU Nightjar NJ450-SXL\nautor: Ondřej Štěpánek , publikováno 21.5.2018\nNapájecích zdrojů se zcela pasivním chlazením a solidním výkonem je poskrovnu. Světlou výjimkou je řada Nightjar od značky SilverStone, která si nyní vysloužila nový přírůstek.\nJedná se o model NJ450-SXL, který nabídne formát SFX-L a plně modulární kabeláž. Vybrat si tak můžeme pouze ty kabely, které skutečně potřebujeme, což se nejvíce hodí v kompaktních skříních. Přesto, že je PSU chlazeno zcela pasivně a bez ventilátorů, může se tento model pochlubit výkonem 450 wattů.\nZdroj vychází z jedné silné +12V větve, má aktivní PFC, nabízí veškeré běžné elektrické ochrany a splňuje certifikaci 80 Plus Platinum. Jeho energetická účinnost tak může dosahovat až na 94 % při 50% zatížení. Splňuje také poslední specifikaci ATX 12V 2.4. Překvapivě bohatá je také sada dodávaných kabelů. Jedná se totiž například o jedno z mála a možná i jediné PSU s výkonem 450 W nabízející čtyři kabely s 6+2pinovými PCIe konektory.\nMimoto nechybí 24Pinový ATX, 8pinový EPS, osm SATA, tři Molex a jeden Berg (FDD) kabel. Cenu tohoto zajímavého zdroje, který bude jistě vhodným kandidátem do sestav pro nahrávací studia, do tichých provozů a zvukových laboratoří, zatím bohužel neznáme.\nTagy: SilverStone Nightjar NJ450-SXL PSU napájecí zdroj 80 Plus Platinum


Vladimíra Šebová: INSOMNIE - Co kdybyste nikdy nemuseli spát? - Vikate\nV březnu letošního roku se k nám dostal slovenský bestseller s názvem Insomnie. Kniha, jejíž autorkou je mladá spisovatelka Vladimíra Šebová.\nNa této knize se mi velice líbí její rozpracované zákulisí. Mnoho bestsellerů se dočká knižního zpracování, někdy dokonce pokračovaní, vrcholem pak je pokud knihu zfilmují. Insomnie je však zcela jiná. Má vlastní webové stránky, ale i klub insomníků, což mě asi nejvíce zaujalo, už jen kvůli samotnému názvu. Na webových stránkách www.insomniadiary.com se mimo jiné dozvíte také o druhém díle Hypersomnia, která je však zatím jen k dostání na slovenském trhu. Přečíst si zde můžete také ukázky vybraných kapitol, to pro představu, o čem skutečně kniha je a zda vám spisovatelčin styl vyprávění sedne.\nÚryvek z první kapitoly:\n….Z dálky za mými zády zaslechnu smích a křik jakési partičky. Blíží se ke mně asi deset mladých lidí, hlučí, smíchy se lámou v pase. Určitě jsou nalití nebo zhulení. Necítím sice alkohol ani trávu, ale kdo by se jinak takhle pozdě v noci bavil? A krom toho, i když není Halloween, všichni jsou v kostýmech. Jeden se převlékl za piráta, další tu straší coby hrabě Drákula, nějaká holka se zmítá v masce catwoman… Někteří lidé fakt neví, co se sebou.\nMrknou se doprava, doleva, vzápětí rychle přeběhnou silnici, přestože na semaforu pořád svítí červená. Vždy, když vidím takové lidi, ptám se sama sebe, co asi dělají se vším tím extra nasbíraným časem. Za dvě vteřiny naskočí zelená a já se klidným krokem vydám přes silnici….\ncelá kapitola zde…\nKniha, tedy paperback, má 340 stran poutavého čtení. I když se to možná na první pohled nezdá, celý příběh je psán trochu větším písmem, než na které jsem zvyklá a tak se není čemu divit, že mi na konci knihy přišel děj poněkud krátký. Začetla jsem se do něj natolik, že jsem se nedokázala odtrhnout ani na minutu.\nDěj zasazený do Londýnského prostředí, jehož hlavní hrdinkou je mladá spisovatelka Sára Nickson mě zaujal už v prvním odstavci.\nPůlnoc. Ležím nahá v obrovské posteli a přes tělo mám přehozenu něčí ruku. Jmenuje se John? Josh? Tak nějak. Pomalu odfukuje po výkonu, který rozhodně nebyl tak skvělý, jak jsem očekávala. A jak bych si zrovna dnes zasloužila.\nPátá vydaná kniha za letošní rok a čtrnáctá v pořadí. Konečně se o mě začala zajímat média. Vydavatel ve mně vidí pohádkovou slepici, co mu pravidelně snáší zlatá vejce, zatímco já si užívám akorát tak zbytky oškubaného peří. Na mém dnešním křtu se usmíval tak zeširoka, až jsem se bála, jestli mě radostí nesežere. Jenže z čeho by pak dětem financoval školy, hm?\nMladá autorka dětské literatury na první pohled vypadá jako vyrovnaná, pracovitá žena, no jak už to tak ve většině případů bývá, opak je zde pravdou. Její okolí vůbec netuší, že je Sára Insomničkou. Spánek? Tak ten Sára skutečně nepotřebuje.\nMožná to zní jak super schopnost, jenže v knize Sára popisuje tu pravou stránku svého osudu. Dochází tak k nečekaným zápletkám a ještě nečekanějším vyvrcholením. Nechybí zde ani romantický podtext, kdy se Sára potkává s Bartonem, i hrdinčina nezodpovědná povaha, časté změny nálad a chuť si Insomnii pořádně užít i s dalšími insomníky, které Sára v průběhu děje pozná. S tím však souvisí také její touha po odhalení všech výhod i nástrah insomnie. Když se dostane příběh do této části, možná stejně jako já začnete hltat jedno slovo za druhým. Nedočkavě jsem přetáčela jednu stránku za druhou jen abych se dočetla, jak to bude dál.\nTo na knihách miluji, když mě zcela pohltí a nedovolí mi odtrhnout se od nich. Rušilo mě snad jediné a to zbytečné popisy nevýznamných osob, především popis jejich oblečení. No v určitých časových úsecích skutečně nepotřebuji vědět, kdo má co na sobě, ale jak se příběh dál vyvíjí. Chápu, že se nás tak autorka snaží trochu napínat a představit nám svět okolo Sáry z jejího pohledu.\nSára Nicksonová je mladá londýnská spisovatelka, která trpí totální insomnií – nikdy nespí. Zatímco její kariéra stoupá, v osobním životě se jí nedaří. Všechno se změní, když se jí někdo pokusí ublížit a ona je nucena vyhledat cizince, jehož měsíce sleduje. Ten jí prozradí něco, co její dosavadní život navždy změní. Kniha Insomnie je sci-fi určené pro mladé dospělé a je to první část trilogie.\nSamé překvapení, zauzlení i nečekané děje. Kniha je podle mě jedna z těch, které když začnete číst, tak přestat můžete až u poslední věty. Miluji tyhle knihy, i když není zrovna nic příjemného číst knihu až do pozdních ranních hodin a druhý den jít do školy na zkoušku. Ale i takové dny knihomola jsou.\nJedná se o skutečně originální příběh s romantickým nádechem, prvky nadpřirozena a místy vtipnými pasážemi. Nicméně zarazilo mě, když ke mě hlavní hrdinka promlouvala.\nUpřímně, dosud jsem nepotkala nikoho, kvůli komu bych byla ochotná zahodit obavy, postavit se oběma nohama, celou vahou těla i svého břemena na nebezpečně křehkou krustu. Ale… vy se mi líbíte. Nasloucháte mi. Možná vám o sobě povím i víc. Teda, jen pokud budete chtít.\nNo byla bych raději, kdyby příběh plynul sám, bez nějakých otázek na čtenáře. Je to pro mě přirozenější a více se tak mohu ponořit do samotného děje.\nK napsání příběhu o insomnii vedla autorku její zvědavost. Zajímaly ji otázky, jako například jaké by to bylo, kdybychom nepřišli o 25 roků života, které v průměru člověk prospí. Nebo co bychom dělali celou noc, kdybychom nespali? Bylo by to prokletí nebo dar? Stejně jako autorku, tak i mě občas zaujmou takové zvláštní otázky, hlodají ve mě a hlodají, dokud na nich nenajdu odpověď. Autorka měla to štěstí a našla je ve své knize INSOMNIE.\nV detstve sa ma pýtali, čím chcem byť, „keď budem veľká“. A ja som nevedela. A tak som skúšala mnohé. Neviem, či už „som veľká“, ale viem, čo ma baví – písanie.\nUž počas základnej školy som napísala niekoľko krátkych hier, moja záľuba v knihách sa prehĺbila na vysokej škole, kde som študovala Anglický jazyk a literatúru a Nemecký jazyk a literatúru. Začala som písať články o osobnostnom rozvoji, motivácii a zdraví, dva roky som bola šéfredaktorkou časopisu o osobnom rozvoji a viedla som niekoľko projektov v tejto oblasti. Postupom času som sa prepracovala k písaniu fikcie, ktorej sa teraz venujem naplno. V roku 2016 mi vyšla kniha Insomnia, prvá časť trilógie. V roku 2017 ju nasledovalo vydanie pokračovania pod názvom Hypersomnia.\nPísanie je osamelá práca, ale nemusíte na to byť sami.\nViem, aké to je, dokončiť poviedku a nemať ju komu dať prečítať. Aké to je vyhľadávať si všetky potrebné informácie na zahraničných weboch. Nie je to taká zábava… Sama som si pri písaní prešla mnohými zisteniami a veľa z nich fungovalo metódou pokus-omyl.\nA ja o tom píšem. Tu, na blogu.\nPrajem vám krásne čítanie. 🙂\nSamotný děj je velmi napínavý a jak už z recenze vyplývá, mohu knihu jedině doporučit. Jestli přemýšlíte nad vhodným vánočním dárkem pro milovníky knih, případně hledáte knihu na sváteční večery doporučuji sáhnout po Insomnii od Vladimíry Šebové.\nVidět také můžeme trailer ke knize, který je dle mého skromného názoru velice vydařený.\nMoc se těším, až přijde na český trh také její pokračování s názvem HYPERSOMNIA.\nKniha byla poskytnuta k recenzování internetovým knihkupectvím MEGAKNIHY, které nabízí mnoho krásných a levných knížek. Ať už se jedná o odbornou literaturu, prózu či nejnovější bestsellery. Najdete zde vše, co vaše knihomolské jazýčky hledají. Velice se mi u nich také líbí dárečky, které ke každé objednávce zasílají. Zpravidla se jedná o krásně ilustrovanou záložku a k tomu nějaké DVD, které je však pouze od pěti kusů. Teď před Vánoci však na vás čekají také slevové poukazy na předplatné oblíbených časopisů. Tak se mrkněte na jejich nabídku. Ať už dnešní zrecenzovanou knihu nebo jiné. V knihkupectví MEGAKNIHY naleznete vše!\nPrevious: RECENZE: Na hraně zkázy od Miroslavy Dvořákové\nNext: RECENZE: „Ještě mě nenechávej odejít. Pořád tě potřebuji. Jako vzduch.“ Nenechám tě odejít. NAPÍNAVÁ KNIHA, která stojí za to číst.


Váleček na těsto s nepřilnavým povrchem - decoDoma\nVáleček na těsto s nepřilnavým povrchem\nse speciálním nepřilnavým povrchem\nNepřilnavý váleček na těsto Vám ušetří spoustu času a pečení bude zábavou. Váleček je opatřen speciální nepřilnavou vrstvou, díky které se na něj nenalepí žádné z mnoha druhů těst. Je velmi robustní s dlouhou životností a velice snadno se čistí.\nRozměry: délka 25, 5 x pr. 6 cm, délka s držadly 45 cm