Kde neexistuje čas a teplota, jak to spolu souvisí a proč tomu skoro nikdo nerozumí - Blog iDNES.cz\nKde neexistuje čas a teplota, jak to spolu souvisí a proč tomu skoro nikdo nerozumí\n4. 12. 2018 9:24:56\nDost světově známých fyziků vyjadřuje názor, že čas vlastně neexistuje a jeho existence je pouze naše iluze či zdání. Dokonce i můj "milovaný" Carlo Rovelli, tento fyzik a filosof, má za to, že čas vzniká díky našem vnímání světa.\nNejdříve si vyjasněme samotný problém. Začněme z jednoduchého konce, teplotou. Na Wiki si můžeme přečíst, že teplota je v původním významu "vlastnost předmětů a okolí, kterou je člověk schopen vnímat a přiřadit jí pocity studeného, teplého či horkého." Dále se tam dočteme, že je to veličina "vhodná k popisu stavu ... makroskopických systémů."\nUž od začátku 20. století prokazatelně víme, že se svět skládá z atomů a molekul, a proto můžeme termodynamicky chápat teplotu jako míru "střední kinetické energie...pohybu molekul..." či atomů, jako míru vnitřní energie tělesa. (Není to tak jednoduché, neboť záleží vždy na fázových přechodech, skupenství látek, tedy jde-li o plyn, kapalinu, pevné těleso atd., ale to je technický "detail", který náš následný výklad nejenže nezpochybňuje, ale dokonce podporuje.)\nTeplota je pojem historicky starší, lidské intuici příjemnější, protože lidé dříve svými smysly vnímali teplotu a teplo, jako tepelnou energii začali lépe chápat až později. Proto jsem začali výklad teplotou. Teplo se ale bude někdy lépe hodit pro náš výklad, proto budeme používat ve výkladu oba pojmy souběžně, současně nebo střídavě. Na podstatě výkladu se tím nic nezmění. Teplota a teplo jsou velmi úzce spojeny a odvíjí se obě shodně od kinetické energie atomů či molekul, jak uvedeno výše.\nPojem tepla (i teploty) má strukturní omezení. Za tepelnou energii kamene považujeme něco, co souvisí s neuspořádaným pohybem atomů kamene, ne ale pohyb kamenem jako celku. Hodíme-li kámen nějakou rychlostí v, pak míru jeho pohyb jako celku označujeme jako kinetickou energii (E = 1/2 m.v^2), ne jako teplo. Dá se říci, že teplo existuje na úrovni pohybu atomů, ale na úrovni pohybu celého kamene teplo(ta) neexistuje.\nVysoká teplota ohně (pixabay free photo)\nPojem tepla je ale strukturně omezen nejen shora, jak jsem si právě vyložili, ale i zdola. Pohyb jednoho atomu nelze považovat za klasickou teplotu, neboť ten není makroskopickým systémem, jak se říká ve výše uvedené "definici". Klasická, původní teplota pod úrovní atomů neexistuje. Proto ji také není možné měřit obvyklým kontaktním způsobem, třeba teploměrem. Můžeme sice pojem teploty zobecnit i pod úroveň atomů, ale tím se spodního strukturního omezení nezbavíme, jen jen posuneme dolů.\n"..koncepce teploty se z látkového prostředí zobecňuje i na prostředí složená z jiných částic než jsou molekuly a atomy - na fyzikální soubory různých mikročástic a jejich vázaných kombinací ". Niels Bohr např. zavedl představu "teploty" atomového jádra jako souboru protonů a elektronů, který vyzařuje jiné částice. Tato "teplota" je už ale jen teplotou v uvozovkách, zobecněním původního pojmu teploty, je analogií (původní) teploty či spíše metaforou, přeneseným významem teploty. Takto zobecněná teplota neexistuje pro jednotlivou částici, tedy pod úrovni souboru částic, v případě "Bohrovy" teploty, pod úrovní souboru nukleonů, tedy pod úrovní atomového jádra.\nPřece se dá ale mluvit o tom, že ""teplotu"" má dokonce i jen jedna částice, třeba elektron, ale to už je dvojnásobná metafora (kvůli čemuž jsme použili dvoje uvozovky). To jsme totiž původní pojem teploty opustili na dva způsoby. Jednak tak, že jsme opustili úroveň atomů či molekul, a podruhé tak, že neuvažujeme, v rozporu s původní "definicí", soubor částic, ale pouze částici jedinou. Vzpomeneme-li si pak na výše uvedený příklad jednoho kamene, jehož míru pohybu jsme si neoznačili jako teplotu, ale jako kinetickou energii, je nám jasné, že jsme ve stejné situaci v případě jedné částice. Ve skutečnosti jde o kinetickou energii částice, kterou můžeme pouze metaforicky označovat jako ""teplotu"".\nVe skutečnosti teplota jedné částice neexistuje (v původním významu toho slova). Nicméně principiálně by bylo možné metaforicky vyjádřit v podobě teploty i kinetickou energii kamene. Taková metafora nám za chvíli poslouží k rozšíření původního významu času.\nČas (pixabay free photo)\nJe zajímavé si uvědomit, že podobným způsobem jako teplotu můžeme analyzovat i čas. U něj také nalezneme horní a spodní strukturní hranici, nad níž či pod níž neexistuje. A čas je, stejně jako teplota, všudypřítomný. Jak to myslíme? Opět začněme u teploty. Teplota v původním slova smyslu, existuje naprosto všude tam, kde existují soubory atomů či molekul, které se srážejí nebo jsou dokonce spojeny užšími vazbami, než jsou jejich náhodné srážky, a tvoří tak třeba kapalinu či pevnou látku. Jde tedy o vše, kde atomy či molekuly vytvářejí systém, což je nějak organizovaný soubor prvků, které jsou spojeny vazbami. Teplota je relativně všudypřítomná, je všude, kde je splněna podmínka systému atomů. Čas klame tím, že se zdá absolutně všudypřítomný, ale je to tím, že jsme zatím neopustili oblast, kde se vyskytuje. Ale právě názory, že čas neexistuje, ukazují, že už tuto oblast, alespoň myšlenkově, pomalu opouštíme.\nOdpovězme si teď na otázku, co je to čas, a to na základě tautologie měření. Měření je vlastně ve svém základě srovnáváním téhož (třebaže na tomto základě odvozené nepřímé metody měření postupují jinak). Měření délky v původní nejprimitivnější podobě bylo srovnávání dvou různých délek, třeba délky látky s délkou lidského lokte, či porovnávání nějaké menší vzdálenosti s palcem, nebo jiné se stopou či sáhem. V nedávné minulosti byla jednotkou metru tyč, nyní je to "délka, kterou urazí světlo ve vakuu za 1/299 792 458 s". U oné tyče si snadno představíme, jak pomocí ní měříme tak, že ji opakovaně přikládáme třeba na dřevěnou kládu.\nPlatino iridiový standardní metr (Wiki - free licence)\nProtože každé měření je v základě tautologie a čas je veličina, která měří trvání pohybů (zajímá nás, třeba, za jaký čas vlak dojede do cíle), lze snadno nahlédnout, že ani čas nemůže být nic jiného než pohyb. Pohyb lze totiž měřit zase jen a pouze pohybem, jde-li o podstatu tohoto měření. A protože v realitě nejde měřit abstraktně, ale musíme k měření použít konkrétní měřidlo (třeba pásmo k měřené délky skříně), je zřejmé, že i čas není nic jiného než konkrétní fyzikální pohyb. Že se nám jeví jako abstraktní je způsobeno jen tím, že je zatím kdesi v kvantové hloubce, mimo horizont našeho poznání. Ale úplně stejně abstraktně se nám do 19. století jevily atomy, jejichž pohyby jsou materiálním základem teploty.\nV minulosti jsme měřili teplotu bez toho, abychom dohlédli její pravou podstatu, tedy konkrétní fyzikální pohyb atomů či molekul. Ten byl mimo naše znalosti, mimo náš znalostní horizont, dokud nebyly atomy popsány, dokázány a "ohmatány". I když byl ale tento atomový pohyb "neviditelný", přesto jsme jej mohli měřit právě teplotou. Stejná je nyní situace s časem. Je to pohyb mimo náš horizont, kdesi hluboko ve struktuře světa. Z čeho tak soudíme? To z toho, že je opravdu všudypřítomný. Existuje nejen tam, kde je systém atomů (jako teplota), ale nemetaforicky existuje i v případě jednotlivých částic nebo třeba jen gravitačních vln, prostě v případě všeho, co se podle našich současných poznatků hýbe.\nJak dobře popisuje Carlo Rovelli ve své koncepci smyčkové gravitace, právě na úrovni kvantování samotného prostoročasu, tedy kvantování gravitačního pole, se čas ztrácí. Co se tam děje snadno pochopíme právě z analogie s mizením teploty ve struktuře látek. "Pravá" teplota mizí právě na úrovni atomů, pod ní neexistuje. Teplota je vlastně ale jen jistým vyjádřením energie, tepelné energie. Tepelná energie tedy pod úrovní atomů neexistuje, nicméně je tam jiná forma energie, pohybová či další druhy energie.\nZakřivený prostoročas - gravitační pole (pixabay free photo)\nJe tedy analogicky zřejmé, že představa, že někde na úrovni kvantové gravitace zcela mizí čas, je silné zjednodušení. Každý vznik a zánik je totiž pouze relativní (například zánik živého tvora ani v nejmenším neznamená zánik jediného z jeho atomů, stejně jako jeho narození jediný atom nevytvoří). Navíc vše vzniká, vynořuje se, jako organizování již existujících částí (kapalná voda vzniká silnějším spojení molekul vody, led ještě silnějším). Tato emergence neboli synergický efekt, jak se tento jev nazývá v teorii systémů, dává vazbami něco navíc, co v prvcích původně nebylo. To je proces (relativního) vzniku každého objektu, každého procesu, každé vlastnosti.\nJe tedy patrné, že jsme na úrovni kvantové gravitace "nahmatali" synergický efekt, kterým vzniká čas. Jenže stejně, jako vzniká nějaký objekt, spojením prvků, tedy menších objektů, vzniká každý proces spojením (z jeho hlediska) elementárních procesů. Náš čas je proces, pohyb, tedy i on musí synergicky vznikat z dílčích kvantově gravitačních procesů a je nyní na fyzice, aby poznala, z jakých a jak vzniká. Zatím jsou tyto hluboké procesy pro nás neznámé, tedy je nevidíme, a proto se nám zdá, že neexistují a že čas jaksi povstává z ničeho a hlouběji "nic není".\nJenže z této úvahy je taky zřejmé, že "pod" naším časem se vše také hýbe. Jinak by ani neexistoval náš čas, kdyby se tam nic nehýbalo, neboť by neměl tento pohyb, který je časem, z čeho vzniknout. Nelze jinak než pojem času zobecnit a předpokládat nějaký jiný druh čas, hlubší druh času, neboť kdyby tam níže nebyl nějaký čas (tedy pohyb), vše co známe, by se zastavilo. Tak jako pod pohybem systémů atomů, který vnímáme jako teplotu, existují pohyby individuálních atomů, které dokonce tvoří podstatu teploty, stejně je to s naším časem. Pod strukturní úrovní našeho času existují elementární pohyby, které jej vytvářejí, které zatím sice neznáme, ale které jsou jeho podstatou. Ty se ale nutně dějí v jiném čase, když už tam ten nám známý fyzikální čas není. Tento hlubší čas si pracovně označme třeba jako "hluboký čas". Můžeme tento hluboký čas chápat jako "čas" v přeneseném slova smyslu, podobně jako Bohr chápal "teplotu" atomového jádra. Ale protože je čas obvykle součástí scény, na které se fyzikální děje odehrávají, bude asi vhodné pojem času zobecnit a chápat ho podobně jako energii, která má také mnoho druhů. Čas je totiž pouze obecná funkce (jako ono býti matkou), nikoliv absolutní a jediná vlastnost.\nMimochodem už relativita času objevená Einsteinem, zejména v podobě absolutních změn času v obecné teorii relativity, je vlastně důkazem existence hlubokého času. Kdyby nebylo hlouběji nic, neměl by se čas vůči čemu zakřivovat a byl by všude stejný. Podobně jako vlna na vodě existuje jen díky tomu, že se nalézá v "krabici" prostoru, která je pevná, nebo přesněji řečeno, přinejmenším se deformuje jinak než vlna vody.\nHluboký čas zatím neznáme (pixabay free photo)\nMyšlenkový blok, kterému jsme tady vystaveni, je v tom, že si většina lidí myslím, že existuje čas pouze jediný. A to přesto, že se každodenně setkáváme třeba s počítačovým časem, který jde zrychlit či zpomalit třeba přetaktováním procesoru, nebo nedostatečným výkonem či zahlcením některé počítačové komponenty, která způsobí až zastavení (počítačového) času. Snadno ho také zastavíme vypnutím počítače. Námitka, že to není (ten pravý) čas, je celkem na místě, ale je to stejná námitka, kterou jsme analyzovali u nepravých teplot výše, a dělili jsem je na teplotu, "teplotu" a ""teplotu"". Můžeme si budˇ všechny časy shrnout do obecnější kategorie, jako jsme si teplotu (spíše teplo) zahrnuli mezi různé druhy energie, a postulovat meta-čas a hledat jeho konkrétní formy, podobně jako mámo energii jako obecnější kategorii, jejíž jednou formou je teplo. Nebo, nemaje zatím lepšího termínu, můžeme hovořit o jiném čase, hlubokém čase.\nAbychom neměli pouze dva dobře prozkoumané časy, uveďme ještě jeden, dobře známý. Jde o biologický čas. Ten kupodivu může souviset i s teplotou. Je známo, že tzv. "studenokrevní" živočichové, zejména plazi a hmyz, se pohybují pomaleji při nižších teplotách. Nejde ale o zpomalení pouze pohybů, ale zjednodušeně řečeno všech tělesných procesů (pravděpodobně na buněčné úrovni). Je to podobné jako u teorie relativity, kde zpomalení fyzikálního času, dilatace, znamená (je) zpomalení všech pohybů.\nDokonce je možné říci, že každý systém má svůj čas a tímto časem je pohyb na elementární úrovni. Vybereme-li "družstvo" želv pro rychlostní závod, bude jistě pomalejší než třeba družstvo zajíců. Podle rychlosti členů družstva, bude rychlá celá štafeta.\nOnen myšlenkový blok, který nás nutí myslet si, že existuje pouze jeden jediný čas, pochází ještě od Newtona a jeho představy absolutního času. Kdyby byl čas skutečně absolutní, musel by být i absolutně jediný. Je to jako bychom si ani dnes nevšímali, že Einstein dokázal, že je čas relativní. On to sice ukázal v konkrétní podobě, ale pakliže je prokázáno, že je fyzikální čas relativní v jednom smyslu, znamená to zcela spolehlivě, že je relativní i v každém dalším směru. Třeba v tom smyslu, že existuje relativně, což konkrétně znamená, že existuje jen na určité strukturní úrovni a hlouběji ne. Tato zobecněná relativita času vytváří při mechanické uvažování povrchní dojem, že neexistuje vůbec. Zobecněná relativnost také znamená, že čas není jediný. Dokonce lze říci, že každý pohyb může zastávat funkci času, podobně jako každá žena může zastávat roli matky.\nAlbert Einstein (pixabay free photo)\nOnen newtonovský myšlenkový blok způsobuje, že problému (ne)existence času, rozumí málokdo. Je to totiž po několik století hluboké myšlenkové paradigma (viz Kuhn S.: Struktura vědeckých revolucí, paradigma a relativita vědeckého poznání), která nám nedovolí opustit vyšlapané cestičky uvažování. Přitom řešení problému není nijak zvlášť intelektuálně náročné. Je to podobná situace, jako když Aristoteles stvořil paradigma centrálního postavení Země ve vesmíru, které blokovalo po mnoho století další uvažování. A čekalo až na Koperníka a Keplera, aby ho změnili v představu sluneční soustavy se Sluncem v centru a kolem něj obíhající Zemí.\nPomoci může tady teorie systémů, jejíž funkci jsme si ostatně předvedli v akci v podobě představy, že systém je soubor provázaných elementů, které synergickým efektem vytvářejí vlastnosti charakterizující celek/systém. Předvedli jsem si ji na příkladě teploty i času. Relativnost přístupu je zde i v tom, že každý element je dílčím systémem, který má své hlubší elementy, a každý systém může být prvkem vyššího systému. Je možné s nadšením kvitovat, že smyčková kvantová gravitace, přinejmenším v podáním Carla Rovelliho začíná poněkud systémový přístup používat, i když pouze částečně a živelně, a to v podobě relační kvantové mechaniky. Zcela jasně je to vidět třeba v Oxfordské přednášce Carla Rovelliho "Cosmology and Quantum Theory: the Relational View", viz níže:\nDalším rizikovým faktorem fyzikálního zkoumání je, že je tak rozsáhlé a hluboké, že je téměř nemožné udržet si celkový nadhled a udržet systematický obecný přístup. Navíc v rámi fyziky se, bohužel, moc nestuduje teorie vědeckého poznání, protože to není fyzikální obor, a tak občas někomu chybí správné "brýle poznání", kterými se snadněji nahlíží na obecné otázky fyziky. A také obecný nadhled chce poněkud jiný styl uvažování, než přísně exaktní, který je pro matematiku a fyziku typický.\nNedávno vydala Sabine Hossenfelder knihu Ztraceni v matematice. Ta ukazuje, že u nejobecnějších fyzikálních problémů se exaktní vědec může poměrně snadno ztratit, pakliže si myslí, že je možné je vyřešit pouze technicky, matematicky, bez celkového nadhledu na problém. Nebo lze i parafrázovat Newtonovu myšlenku, že vědci kutají v hlubokých šachtách poznání a měli by se proto občas vynořit, aby se nadýchali čerstvého vzduchu.\nCelkový nadhled je zcela zásadní v natolik obecných otázkách fyziky, které už přestávají být otázkami pouze fyzikálními a jsou také otázkami filosofickými a systémovými. Takovou otázkou jistě je, co je to čas. Že nejobecnější uvažování není občas nejsilnější stránkou i současné špičkové fyziky může naznačovat i příklad špičkového fyzika Stephena Hawkinga, který prohlásil, že je filosofie mrtvá. Je to jako tvrdit, že vzduch nemá žádný vliv na náš život. Je to sice pravda, ale tak do prvního hurikánu. Měli bychom to tušit, když historie má zkušenosti s takovými bouřemi, které zcela změnily fyziku od základu, jako byla bouře teorie relativity nebo kvantové mechaniky. :-)\nAutor: Jan Fikáček | úterý 4.12.2018 9:24 | karma článku: 45.64 | přečteno: 4170x


Aktuální nabídka rybníky Kunratice (Liberec) denně zásobovaná stovkami realitních kanceláří. Vyberte si rybníky Kunratice (Liberec) než Vás někdo předběhne.\nKategorie rybníky Kunratice (Liberec) se neobjevuje v nabídce tak často. Hledáte-li pro sebe, rodinu či přátele rybníky Kunratice (Liberec) neváhejte ani chvilku a pokud Vás některá z nemovitostí osloví je dobré kontaktovat prodejce či makléře. Většinou je rybníky Kunratice (Liberec) právě druhem nemovitosti, který je obvykle hledaný a díky menší četnosti v nabídce je hojně poptávaný.\nLevné rybníky Kunratice (Liberec)\nPrávě hledáte své nové bydlení či jiný druh nemovitosti v kategorii rybníky Kunratice (Liberec), pokud v této kategorii nemůžete nalézt vhodnou nemovitosti zkuste i kategorii následující rybníky Kunratice (Liberec), a to rybníky na prodej Kunratice (Liberec), pronájem kybníku Kunratice (Liberec), dražby rybníků Kunratice (Liberec).\nPokud nalezené nemovitosti v kategorii rybníky Kunratice (Liberec) nesplňují Vaše představy, rozšiřte své hledání na nemovitosti v následujících kategoriích rybníky Kunratice (Liberec), rybníky na prodej Kunratice (Liberec), pronájem kybníku Kunratice (Liberec), dražby rybníků Kunratice (Liberec).\nNehledáte rybníky Kunratice (Liberec) ?\nPokud jste v této kategorii rybníky Kunratice (Liberec) omylem a hledáte jiný typ nemovitosti zkuste si vybrat z následujících :\nDalší lokality v okolí rybníky Kunratice (Liberec)\nPro ještě lepší výsledek ve Vašem hledání v kategorii rybníky Kunratice (Liberec), si můžete upřesnit lokalitu pro Váš současný výběr rybníky Kunratice (Liberec). Určitě lépe naleznete rybníky Kunratice (Liberec), který hledáte.


Zástěna pro vypravěče - Strážce Al-Qarimu - Dračí Hlídka\nE-shop / Herní doplňky / Zástěna pro vypravěče – Strážce Al-Qarimu\nZástěna pro vypravěče – Strážce Al-Qarimu\nKvalitní zástěna v precizním knihařském zpracování. Nezbytný doplněk každého správného vypravěče.\nSe spoustou užitečných informací a tabulek z vnitřní strany a s nádhernou kresbou majestátní hydry v písečných ruinách od dvorního ilustrátora Dračí Hlídky: Jakuba Politzera ze strany vnější vám poskytne dostatek soukromí i podklady k co nejplynulejšímu zážitku ze hry.\nZástěna pro vypravěče - Strážce Al-Qarimu množství\nKatalogové číslo: DHD00003 Kategorie: Herní doplňky\nDíky této šikovné pomůcce můžete listování pravidly hodit za hlavu. Ty nejčastěji vyhledávané informace už totiž budete mít vždy po ruce a vaše poznámky k dobrodružství navíc zůstanou skryty před zraky zvídavých hráčů.\nZástěna je čtyřdílná, skládací a je vyrobena z vysoce kvalitního kartonu s povrchovou úpravou.\nRozměry ve složeném stavu: 28x22cm\nRozměry v rozloženém stavu: 111x22cm\nPříběh, ze kterého zástěna vychází:\nMěsto Al-Quarim patřilo od nepaměti mezi největší a nejbohatší na světě. Vybudováno v samotném srdci Krinaje, stalo se sídlem císaře Mahúda. Zlatavé kupole chrámů se leskly vysoko nad ním a mohutné hradby, které ho chránily před písečnými bouřemi, se táhly od obzoru k obzoru. Ne nadarmo se mu říkalo Perla pouště. Po celé generace bylo toto místo centrem kultury, vědění a moci. Jeho věhlas neustále rostl a stejně tak se dařilo celé Krinajské říši.\nNic na světě však netrvá věčně a ani Al-Quarim nebylo výjimkou. Nikdo už přesně neví, čím to začalo. V knihách Kamala Ibn Nasúra se píše o nebeských znameních a chvění země, které trvalo celé týdny. Ve starých příbězích se zase vypráví o sedmi oázách a vyschlých studních. O tajném kultu a zabíjení nevěřících. Kdo však dnes ví, co z toho byla pravda?\nV některých věcech se však legendy vzácně shodují. Všechny hovoří o rychlé zkáze města. O domech i čtvrtích pohlcených zemí. O regimentech vojáků i uprchlíků, které skončily zrovna tak. O potupném odchodu císaře, který se musel vzdát symbolu svého impéria. A také o stohlavém monstru rejdícím v písečných dunách a ukrytém kdesi hluboko pod městem.\nAl-Quarim tak zůstalo opuštěným a prokletým místem v poušti. Zaprášené vzpomínky na něj ožívají jen tehdy, objeví-li se na černém trhu některé z jeho pokladů.\n27.5 × 21.8 × 1.2 cm\nZástěna pro vypravěče – Trpasličí svatyně\nZástěna pro vypravěče – V temnotách


Road Show 2017: My a naše bezpečnost – KYBEZ\nV rámci cyklu 14 odborných debat a diskuzí s veřejností v jednotlivých krajích České republiky na téma zajištění obrany a bezpečnosti České republiky, schopnosti země čelit krizovým situacím a možnosti efektivní ochrany obyvatelstva zavítala tato debata do Prahy na Slovanský ostrov, do Paláce Žofín.\nKonference nebo jak jinak lze toto Road Show nazvat, je velmi účinným a silným prostředkem ke komunikaci s občany a velmi silným státotvorným prvkem. Kde jinde totiž může běžný občan vyslechnout strategie, které se mnohdy říkají jen za zavřenými dveřmi, a položit otázky vrcholným šéfům oblastí a sektorů, kteří se k jeho otázce mohou hned vyjádřit? Odpověď zní: Nikde! Celou tuto akci proto považuji za něco, co má určitě svůj smysl a vyplatí se jí navštívit. Zatím proběhly dvě části v Mladé Boleslavi za Středočeský kraj, a v Praze za Prahu, ostatních 12 setkání je ještě před námi. A proto, pokud budete mít možnost se zúčastnit, učiňte tak! Pořadatelem je Národní institut pro obranu a bezpečnost, na jehož stránkách se může registrovat kdokoli, kdo má zájem se této akce zúčastnit. Zde najdete i program jednotlivých následných akcí Road Show 2017 včetně časování akcí a jejich účastníků.\nmy a naše bezpčenost, roadshow 2017


Pěstování vycházkového zelí – můžete jíst rostliny zelí vycházkové hůlky – DumBytZahrada\nKdyž sousedům řeknete, že pěstujete zelí vycházkové hůlky, nejpravděpodobnější odpověď bude: „Co je to zelí vycházkové hůlky?“ Rostliny zelí pro vycházkovou hůl (Brassica oleracea var. Longata) produkují listy zelného typu na dlouhém robustním stonku. Stonku lze vysušit, nalakovat a použít jako vycházkovou hůl. Někteří nazývají tuto zeleninu „vycházkovou hůlkou“. Všichni se shodují, že patří mezi neobvyklejší zahradní zeleninu. Přečtěte si informace o tom, jak pěstovat zelí vycházkové hůlky.\nCo je to vycházkové zelí?\nVycházková kapusta není dobře známá, ale ti zahradníci, kteří ji pěstují, ji milují. Skoro to vypadá jako rostlina Dr. Seussa, s velmi vysokou, robustní stonkou (až 18 stop vysokou) zakončenou chmýří zelí / kelu. Pochází z Normanských ostrovů, jedná se o jedlý ornament a určitě upoutá pozornost ve vaší zahradě.\nRostlina roste rychleji než Jackův fazolový stonek. Jeho stopka vystřelí v jedné sezóně 10 stop a produkuje dostatek listů, které vás udrží v zelenině pro sezónu. Je to krátkodobá trvalka v zónách USDA 7 nebo vyšších, která stojí ve vaší zahradě dva nebo tři roky. V chladnějších oblastech se pěstuje jako roční.\nJak pěstovat vycházkové zelí\nRostliny zelí na vycházku se pěstují téměř stejně snadno jako běžné zelí nebo kapusta. Pěstování vycházkového zelí by mělo probíhat v neutrální půdě s pH mezi 6.5 a 7. Rostlina se v kyselých půdách nedaří. Půda musí mít vynikající odvodnění a měla by být před výsadbou doplněna několika centimetry organického kompostu.\nSemena zelí začněte vycházet asi pět týdnů před posledním plánovaným mrazem. Uchovávejte nádoby na parapetu v místnosti s teplotou okolo 55 stupňů Celsia. Po měsíci přesaďte mladé sazenice venku, aby každá rostlina měla na každé straně alespoň 12 palců loketního prostoru.\nPěstování zelí na vycházce vyžaduje týdenní zavlažování. Ihned po přesazení dejte mladým zelím vycházkovou hůlku dva palce vody, pak další dva palce týdně během vegetačního období. Sázejte rostlinu, jakmile začne růst.\nMůžete jíst vycházkové zelí?\nNebuďte v rozpacích a zeptejte se „Můžete jíst zelí na vycházkovou hůlku?“ Je to tak neobvykle vypadající rostlina, že je těžké si ji představit jako plodinu. Ale jednoduchá odpověď je ano, můžete sklízet a jíst listy rostliny. Lepší je, když se nepokoušíte jíst tlustou stonku.\nObrázek by Sherwin Carlquist


Bag American Tourister 65A41007 COLORAII 16'' computer, docu. pock, navy blue Úvod Košík Obchodní podmínky Objednávky Reklamace Kontakty\nBag American Tourister 65A41007 COLORAII 16'' computer, docu. pock, navy blue\nPart no.: 65A-41-007\nVýrobce: Samsonite; Třída produktu: Brašny / batohy / pouzdra pro nootebooky; Typ brašny: Brašna na notebook; Vnější materiál: Nylon; Velikost notebooku/tabletu: 16 palců; Vnitřní rozměr brašny: 38 x 27 x 04 cm; Upozornění: nedostatek dat; Oddělený prostor pro tiskárnu: Ne; Popruh přes rameno: Ano; Ergonomický pás na rameno: Ne; Molitanová přihrádka: Ne; Vnitřní popruh pro upevnění notebooku: Ne; Dodatečné kapsy: dvě samostatné kapsy na příslušenství; Způsob uzavírání: Zip; Další funkce: nedostatek dat; Barva: tmavě modrá; Čistá hmotnost: 0.57 kg; Hrubá hmotnost: 0.57 kg\nDiskuze k Bag American Tourister 65A41007 COLORAII 16'' computer, docu. pock, navy blue\nDiskuze k produktu: bag-at-by-samsonite-65a41007-coloraii-16-computer-docu-pock-navy-blue není založena.


7 stánků, které musíte na Czech Masters navštívit!\n20. srpna 2016 – GolfExtra.cz\nJe tu víkend a s ním i hlavní program třetího ročníku D+D REAL Czech Masters. Díky hvězdám, které se probojovaly do finálových kol, se na Albatrossu očekávají mraky fanoušků. Bavit se přitom mohou jak na hřišti, tak mimo něj.\nUž během úvodních dvou kol dorazili na European Tour do Česka tisíce fanoušků. Během všedních dnů to ale byla pouze předzvěst toho, co přijde o víkendu. Kór, když si ho zahrají třeba John Daly nebo Lee Westwood.\nNa fanoušky ale nečekají pouze hráči, ale i spousta zábavy v turnajové vesničce. Třeba pánové se tak mohou nechat ostříhat nebo oholit v pánském holičství, dámy pak nepohrdnou spoustou nejen golfové módy.\nA i děti si mají kde hrát, když na ně čekají jak mobilní školky, tak hračky.\nZde vám nabízíme tipy na 7 stánků, které byste při své návštěvě Czech Masters rozhodně neměli minout. A to z mnoha důvodů.\nKvůli tomuhle křiklounovi, jak zní český překlad "Loudmouth", rozhodně neohluchnete, ale dost možná oslepnete. Ty vzory jsou skutečně bláznivé.\nAno, bavíme se o značce, která od pasu dolů obléká Johna Dalyho, takže už asi víte, o čem je řeč. Když pak budete mít kliku, potkáte se na stánku přímo s Long Johnem!\nHned vpravo za vchodem do areálu na vás čeká stánek Škodovky, který na první pohled není až tak zajímavý. Dokud vaše oči nenarazí na "Testovací jízdy registrace".\nAno, Škodovka přivezla na Albatross své nejatraktivnější modely a vy se v nich můžete projet. Pouze však na vlastní nebezpečí - dost možná se pak nebudete chtít vrátit do svého až doteď miláčka.\nMáte rádi kávu? Tak to si v turnajové vesničce rozhodně najděte stánek Nespressa.\nNejen že vám zde připraví jejich skvělou kávu, ale navíc za ni nezaplatíte ani korunu! Pro návštěvníky je totiž zdarma.\nPokud ve svém pitném režimu dáváte raději přednost plzeňskému, určitě se vám zalíbí stánek Pilsner Urquell.\nJako památku na Czech Masters si domů můžete odnést nějaký ten PU artefakt, ať už s golfovou, či jinou tématikou.\nA pokud dostanete chuť na jedno orosené, stačí udělat pár kroků a...\nTo, že stánek Raiffeisen Bank nejde minout, jelikož je prakticky přímo uprostřed turnajové vesničky, je jedna věc. Tou hlavní však je, že ho golfisté většinou minout nechtějí.\nJejich soutěživost je totiž donutí vystoupat na speciální green a popasovat se s ostatními v puttovací soutěži. Ti nejlepší se pak utkají v neděli po dohrání posledního flightu před slavnostním vyhlášením na greenu osmnáctky o 100 000 korun.\nPokud nebudete tím šťastným a navíc si doma zapomenete hotovost, netruchlete. Pomůže vám přistavěný bankomat.\nDo Rakouska jezdí čeští golfisté hodně rádi a není se čemu divit. Krásná hřiště, krásná příroda a vstřícní lidé kam se podíváte.\nJe to i případ stánku Golf in Austria, kde navíc můžete soutěžit o pobyt v čtyřhvězdičkovém hotelu Wastlwirt a dvě hrací fee na hřišti golfového klubu Lungau.\nAž toho budete mít plné kecky, skočte si zarelaxovat do milionových postelí Hästens.\nSkvělá kvalita spojená se skvělou společností zajistí, že velmi brzy nebudete vědět, že vás něco bolelo.\nNe že však prospíte ty nejlepší hráče!\nON-LINE: Moving day na Czech Masters! Jak si povede Mrůzek?\nTohle je jak Honda Classic! Když Daly baví a davy bouří\nDaly i Westy na Czech Masters postupují, čtyřem Čechům chyběla rána\nMrůzek dal na Albatrossu opět cut! Ty drivy byly až nesmyslné, směje se


Vicemistr Evropy Bejbl ukončil fotbalovou kariéru - Sport.cz\n3. července 2008 12:04 - PRAHA\nFotbalista Radek Bejbl ukončil aktivní kariéru. Vicemistr Evropy z roku 1996 to ve čtvrtek oznámil s tím, že o své další budoucnosti se zatím rozhoduje. "Jednoduše nastal čas začít dělat něco jiného. Nevylučuji, že fotbal ještě na nějaké úrovni hrát budu, ale v tuto chvíli to příliš neřeším," řekl pro ČTK Bejbl, jenž v minulosti oblékal dresy například pražské Slavie, Atlétika Madrid a Rapidu Vídeň.\nBejbl skončil s profesionálním fotbalem před šestatřicátými narozeninami, které oslaví koncem srpna. "Během fotbalové kariéry jsem zažil hodně hezkých chvil, teď se budu snažit maximálně věnovat rodině a pak se uvidí," uvedl Bejbl. Naposledy nastupoval v dresu Slovanu Liberec, za který odehrál osm utkání.\nNejdelší dobu strávil ve Slavii\nOdchovanec nymburského fotbalu spojil nejdelší část své kariéry se Slavií Praha, kde působil od roku 1989 sedm sezón a také v letech 2002 až 2005. V červenobílém dresu slavil v roce 1996 mistrovský titul a postup do semifinále Poháru UEFA, po úspěchu na Euru odešel na čtyřleté angažmá do Atlétika Madrid. Před návratem do Čech hrál ještě dva roky v Racingu Lens a od roku 2005 působil stejně dlouho v Rapidu Vídeň.\nBejbl byl jedním z posledních aktivně hrajících fotbalistů, kteří před dvanácti lety zažili úspěch v Anglii. Na novou sezónu se připravují již pouze Patrik Berger (Sparta) a Pavel Nedvěd (Juventus). Na soupisce Slavie je stále Vladimír Šmicer, ale kvůli přetrvávajícím potížím s achilovkou není jisté, zda si kariéru ještě prodlouží, nebo také ohlásí konec.\nFotbalisté pražské Slavie v dalším přípravném utkání pouze remizovali s Kladnem na stadiónu Přátelství na Strahově 1:1. V úmorném vedru poslal...


Our kingdom of books: Práce pro Ďábla - 30. kapitola\nPráce pro Ďábla - 30. kapitola\nKrámek byl cítit už hodně dlouho dopředu. Malá výloha, lemovaná univerzálními symboly Síly: znaky z Devíti kánonů nasprejované u vstupu, ve výloze malí mumifikovaní krokodýli spolu s váčky gris gris a lahvičkami se svěcenými vodami, osvětlené hromádky modlitebních knížek, obklopené příkrovem Síly. Vůně kadidla kolem dveří byla tak silná, že jsem měla pocit, že se mi rozskočí hlava. Hrozba bouřky visící nad městem taky moc nepomáhala. Upravila jsem si popruh na rameni a protřela si suché, pálící oči. Japhrimel se opíral o pult a domlouval cosi rychlou portugalštinou s babalawao. Žena měla tmavé vlasy a na tváři šamanské tetování. Kříž s trním. Patřila mezi eklektické Šamany, kteří byli tady v Nuevo Riu vzácní. Mezi původními obyvateli se moc často nevyskytovali. Se zájmem se na mě dívala a přitom si pohrávala se svou holí. Hůl hučela Silou, mohla jsem se počítat mezi šťastlivce, že jsem s ní nemusela bojovat. Byla vysoká a pohybovala se s ladností, která hodně vypovídala o jejích schopnostech.\nByla jsem překvapená, že se Japhrimel dokáže domluvit portugalsky, ale asi mě to nemělo udivovat. Démoni milují různé jazyky stejně jako technologie a s obojím si pohrávali celé věky.\nNakonec se po mně ohlédl přes rameno. „Carmen říká, že můžeme zůstat v pokoji nad obchodem,“ řekl. „Pojď, potřebuješ si odpočinout.“\nPokrčila jsem rameny. „Jak moc pravděpodobné je, že nás sem někdo vystopuje?“\nUkázal zuby. „To se nestane,“ odpověděl a já jsem na něho kvůli detailům netlačila. Stejně by mi nic neřekl. „Je jedním z Pekelných agentů,“ pokračoval.\n„Vy máte agenty? Peklo má lidi jako agenty?“\n„Samozřejmě. Lidi i další druhy.“\nTak proč už Santina dávno nenašli? Radši jsem se nezeptala. V krámku to bylo cítit stejně jako u Abry. Zaprášeně, staře, dokonce jsem ucítila i čili a hovězí. Ale babalawao nebyla docela jako Abra. Sice byla silná, ale byla jen člověk. Přehodila si vlasy přes rameno dozadu a změřila si mě chladným pohledem. Oči jí přejížděly po mých rozcuchaných vlasech, zaprášených, zpocených šatech a bílých kotnících na ruce svírající katanu. Něco se zeptala a Japhrimel zavrtěl hlavou. Černé vlasy mu splývaly podél lebky. Nezdálo se, že by se potil nebo nějak trpěl horkem.\nNakonec, v Pekle bylo ještě tepleji.\nŽena nás vedla dozadu, odhrnula závěs s jasným geometrickým vzorem, obklopený Silou. Objevilo se úzké schodiště vedoucí nahoru do tmy.\nJaphrimel se dotknul ženina čela. Přikývla, její hnědá kůže se pod jeho rukou pohnula. Usmála se na mě, blýskající se zuby byly ostré a bílé. „Gracias filho,“ řekl tiše.\n„De nada,“ odpověděla a vrátila se na svou stoličku za skleněným pultem. Sklenice naplněné bylinkami vzadu za ní zacinkaly a světlo se odrazilo od stojanu se svíčkami.\nŠplhala jsem po skřípajících schodech a démon bez jediného zvuku stoupal za mnou. Dostali jsme se do úzké, špatně osvětlené chodby s jedinými dveřmi na konci. Otevřela jsem je a ocitla se v malé jednoduše zařízené ložnici. Úzká železná postel s bílým prostěradlem a šedohnědou přikrývkou, jedna židle vedle prázdného ohniště, podél chatrných dveří do místní verze koupelny. Povzdechla sem si. „Tohle vypadá mnohem líp,“ řekla jsem třaslavě.\n„Bezpochyby.“ Japhrimel vešel za mnou do místnosti, která se najednou zdála příliš malá. Z okna byl výhled na ulici. Zavřela jsem dveře, zatímco on obcházel podél zdí a vytvářel ochranné štíty. Položila jsem tašku na postel s přáním, abych měla víc než jednu sadu oblečení na výměnu. Nebude to poprvé, co skončím zašpiněná. Pomyslela jsem si a sáhla do kapsy na tašce. Musela jsem zapnout datpilota. „Co to je?“\n„Potřebuju kontakty,“ řekla jsem a čekala na připojení. „Protože nemůžu použít Jaceovy, musím se podívat po někom, kdo má vazby jak na Nuevo Rio, tak na Saint City, abych měla kde začít. Pokud ve městě nenajdu nikoho, koho znám, budeme si muset informace koupit, a to by mohlo být drahé.“\n„A co nás vlastně zajímá?“ Zeptal se a dokončil kolečko kolem místnosti rychlým gestem u vstupních dveří. Celá budova lehce zasténala a žaludek se mi zhoupnul pod vlnou Síly. Místnost teď byla zamaskovaná a chráněná proti nezvaným návštěvníkům.\nZhluboka jsem se nadechla. Medicínský účinek vypité brandy vyprchal. Cítila sem slabost v kolenou. „Potřebuju vědět dvě věci: zaprvé, jestli Santino řídí z pozadí Corvinovu rodinu a za druhé,“ naťukala jsem do datpilota parametry pro vyhledávání, „potřebuju vědět, co dělal Jace ty poslední tři roky.“\nAnonymní 12. srpna 2014 8:45\nLucie Kluchová 12. srpna 2014 9:22\nDiky moc za dalsi kapitolku! :-)\nLucia 12. srpna 2014 9:32\nAnonymní 12. srpna 2014 11:24\nAnonymní 12. srpna 2014 16:31\nZačíná se nám to zamotávat... :-) Konečně se tam objeví Santino. :D\nNadezda Pavloskova 12. srpna 2014 16:58\nDěkuji :-):-) :-)\nninik 12. srpna 2014 17:00\nAnonymní 12. srpna 2014 17:49\nAnonymní 12. srpna 2014 22:26\nAnonymní 13. srpna 2014 7:36\nAnonymní 13. srpna 2014 10:11\nAnonymní 13. srpna 2014 13:19\nDíky moc za překlad a korekturu .:D\nAnonymní 15. srpna 2014 19:46\nKrásný! moc děkuju\nArya 16. srpna 2014 14:39\nDíky moc za další úžasné pokračování.


Jihlavské muzeum chystá výstavu fotografií z první světové války\nSbírku fotografií a předmětů z první světové války z pozůstalosti třebíčského rodáka Antonína Kurky ukáže výstava s názvem Velká válka 1914-1918 objektivem vojáka, kterou připravuje jihlavské Muzeum Vysočiny. Poprvé ve velkém rozsahu veřejnosti zpřístupní jedinečný soubor fotografií pořízených příslušníkem jihlavského 81. pěšího pluku za první světové války a jeho působení v československých legiích.\n"Jedinečnost sbírky spočívá v počtu několika set dochovaných a popsaných snímků pořízených jedním autorem," uvedl historik Muzea Vysočiny Radim Gonda. Sbírka podle něj představuje mimořádně hodnotnou kolekci dokumentující život i smrt vojáků pocházejících z širší oblasti Českomoravské vysočiny nasazených na východní i italské frontě. Kurka se narodil v roce 1888 jako jedno z devíti dětí mlynáře v Řípově. V závěru výstavy jsou zařazeny fotografie z dlouhé cesty legionářů lodí z Vladivostoku přes Čínu, Indický oceán a Egypt zpět do Evropy.\nPlzeňský kraj vydal první mapu cykloturistických i pěších stezek v nové Chráněné krajinné oblasti Brdy (CHKO), která se letos v lednu otevřela turistům po zrušení vojenského prostoru. Jde o trasy, které už jsou nebo teprve budou vyznačeny na území Plzeňského i Středočeského kraje, řekla ČTK vedoucí oddělení cestovního ruchu Ilona Šnebergerová. Mapu představili na mezinárodním veletrhu cestovního ruchu ITEP v Plzni. Zatím se do mnoha míst v nitru oblasti nesmí vstupovat kvůli pozůstatkům munice. Po dokončení pyrotechnického průzkumu do konce roku 2017 vydá kraj aktualizovanou mapu.\nOblačno až zataženo. Nejvyšší teploty 17 až 21 °C, v 1000 m na horách kolem 13 °C.\nČesko má za sebou vlnu veder. Vůbec nejvyšší teplotu zaznamenala v pondělí stanice Husinec - Řež u Prahy. Naměřených 33,2 stupně Celsia ale nebylo tamním rekordem pro 12. září. Od středy už míst s naměřeným maximem ubývalo. I tak jde podle meteorologů o neobvykle teplý začátek září. Po tropických dnech přichází do Česka počasí, které bude mít ráz typičtější pro blížící se astronomický podzim. V následujících čtyřech týdnech bude nejtepleji na přelomu září a října, kdy se denní maxima mají pohybovat kolem 19 stupňů Celsia. Vyplývá to z dlouhodobé předpovědi, kterou vydal Český hydrometeorologický ústav (ČHMÚ).\nStovky vojáků v dobových kostýmech, včetně dělostřelců a jezdců na koních, předvedou dnes a znovu v neděli v Praze rekonstrukci bitvy na Bílé hoře. Akce se koná podvanácté, účastníci na ni podle organizátorů přijedou z celé Evropy. V bitvě, která se odehrála 8. listopadu 1620, byla česká stavovská armáda poražena vojsky na straně císaře Ferdinanda II. Bitva ukončila české stavovské povstání. Program na bělohorské pláni u obory Hvězda začíná po oba víkendové dny v poledne, samotná rekonstrukce bitvy je naplánována od 15:00. Bojovými operacemi bude provázet herec Václav Vydra. Součástí doprovodného programu bude dobové tržiště nebo vystoupení šermířů, pro děti i dospělé je připravena střelba na terč a naučná stezka.


Senátní sociální výbor projedná proplácení prvních tří dnů nemocenské | iROZHLAS - spolehlivé zprávy\nKde se nacházíte: iROZHLAS.cz / Zprávy z domova | Související témata: senát nemocenská politika\nProplácení prvních tří dnů nemocenské. Zatímco takovou podporu vítají zaměstnanci, firmy jsou zásadně proti. Návrh ČSSD, který s obnovením plateb počítá, dnes projedná senátní sociální výbor. Vláda se zavázala, že změnu podpoří. Podmínkou ale je, že se na tom shodne tripartita. A taková dohoda zatím není.\n8:57 15. července 2015 Sdílet na Facebooku Sdílet na Twitteru Sdílet na LinkedIn Tisknout Kopírovat url adresu Zkrácená adresa\nLékarna, chřipka, nemoc (ilustrační foto) | Foto: Filip Jandourek\nVětšina Čechů, téměř 80 procent, by přitom s proplácením souhlasila. Vyplynulo to z nedávného průzkumu pro Český rozhlas od společnosti Median.\nZa první tři dny stonání teď zaměstnanci nedostávají ani korunu. Často tak nemoc přecházejí, chodí do práce s horečkami nebo si berou dovolenou.\nSenátní sociální výbor bude řešit novelu zákoníku práce. ČSSD navrhuje, aby se zaměstnancům znovu proplácely první tři dny nemoci. Natáčela o tom Jana Čermáková\nPotvrzují to i slova praktické lékařky Aleny Stojanové: „U krátkodobých pracovních neschopností to řeší neplaceným volnem. Nemocenské nečerpají.“\nTripartita jednotná není. Proplácení prvních tří dnů podporují odboráři. Podle předsedy Českomoravské konfederace odborových svazů Josefa Středuly může přecházení banální nemoci nakonec způsobit to, že zaměstnanec ulehne na dlouho.\n„Člověk s prvními, mnohdy banálními příznaky jde do práce a tam nakazí další spolupracovníky. Když vezmeme, že člověk dělá někde v potravinářství nebo v obchodě, zhoršuje to stav obyvatelstva a navíc to může způsobit poměrně závažné ekonomické ztráty,“ říká Středula.\nZaměstnavatelé s novelou nesouhlasí\nZásadně proti návrhu jsou ale zaměstnavatelé. Vedoucí odboru legislativy, práva a analýz Hospodářské komory Ladislav Minčič nepovažuje důvody pro proplácení prvních tří dnů nemocenské za přesvědčivé.\n„Dosavadní zkušenost s tím, že se neuhrazují mzdy při dočasné neschopnosti v prvních třech dnech, jsou pozitivní. Jak počet dočasných pracovních neschopností, tak počet dnů na nemocenské poklesl po zavedení o polovinu,“ upřesňuje Minčič.\nSenátní sociální výbor bude řešit novelu zákoníku práce. Mluvil o tom vedoucí odboru legislativy, práva a analýz HK ČR Ladislav Minčič\nKdo by měl případně nemocenskou v prvních třech dnech vyplácet, ale zatím není zcela jasné. Někteří senátoři v květnu poukazovali na to, že to z novely zákoníku práce jasně nevyplývá.\n„Jménem Hospodářské komory se vyhrazuji vůči tomu, aby toto břemeno dolehlo na samotné zaměstnavatele. Bylo by to nepochybně zvýšení jejich nákladů. Diskutabilní je ale i placení z rozpočtových prostředků, tedy z daní všech,“ dodává Minčič.\nPodle Jitky Hejdukové ze Svazu průmyslu a dopravy už teď firmy proplácejí náhradu mzdy od 4. do 14. dne nemoci a změna by znamenala další finanční zátěž.\n„Nedošlo k žádné dohodě o tom, jak by se případné zrušení té doby zaměstnavatelům kompenzovalo. Byly tady určité přísliby, že by bylo možné jim provést určitou úlevu na pojistném. K té diskusi nakonec nedošlo,“ uvádí Hejduková.\nSenát jako celek by měl novelu zákoníku práce schvalovat na schůzi, která začíná příští týden. Pokud návrh projde, dostanou ji na stůl poslanci.


Hovory s T. G. Masarykem/První čas války – Wikizdroje\nHovory s T. G. Masarykem/První čas války\nPřed válkou První čas války Londýn\nTitulek: První čas války\nVypuknutí války mě zastihlo o prázdninách v saském Žandově. Když byl zastřelen v Sarajevě následník trůnu, čekal a nečekal jsem, že z toho něco může přijít. Čekal potud, že už po léta jsem, jak se říká, cítil něco ve vzduchu; nečekal proto, že jsem věděl, v tom atentátu že srbská vláda prsty nemá. Já jsem mnoho lidí na jihu znal a znal jsem jejich plány. Pravda, agitovalo se proti Rakousku-Uhersku v Bosně a Hercegovině, agitovalo se v Charvátsku; ale Srbsko vládní se nekompromitovalo. Chtělo se přece s Rakouskem dohodnout a Pašic po mně vzkazoval ministru Berchtoldovi slušné nabídky. Na srbské straně byla dobrá vůle. A také vím, jak za války Srbsko (oficiální) bylo umírněné.\nKdyž byla vyhlášena mobilizace, nemohl jsem se z Německa vrátit, nebylo spojení; pozoroval jsem tedy německou mobilizaci, i do Drážďan a některých měst jsem si proto zajel – muselo mně to imponovat: ten vážný pořádek a ta připravenost do posledního knoflíku. Za celou mobilizaci jsem neviděl opilého Němce, zatímco transporty rakouských branců, kteří jeli rukovat domů, bývaly namol. Vím, pili také z dešperace, ale ukazuje to přece na sám stát. Doufal jsem, že Německo bude poraženo, ale věděl jsem, že to dá mnoho práce, že to bude těžší, než si kdo myslel; zato Rakousko bude brzo u konce se svými silami, hlavně mravními. O Francii jsem se bál: že rychlým náporem Němců bude překvapena a snad i ohrožena. Nejvíc jsem pochyboval o Rusku; když jsem tam byl naposledy roku 1910, jel jsem tam podívat se spíš na ruskou armádu než na Tolstého; viděl jsem nepřipravenost a nepořádek – trochu se to zlepšilo po rusko-japonské válce, ale mnoho ne. Znal jsem ve Vídni zpravodaje úřední petrohradské agentury, Svatkovského; navštívil mě, teď už nevím, bylo-li to začátkem války nebo krátce po sarajevském atentátu; mluvil velmi s obavou o Rusku a nesouhlasil s tehdejšími plány dát Čechy nějakému ruskému velkoknížeti. Říkal mi, ani čtrnáct dní byste si nenechali v Praze líbit režim i nejlepšího ruského velkoknížete. Vojensky i mravně jsem od carského Ruska mnoho nečekal. Tu svou víru, že Německo válku prohraje, dokazoval jsem si spíš tím, že jsem sčítal a proti sobě vážil prostředky obou stran, hospodářské a populační. Že by Amerika pomohla, na to jsem nepomyslil.\nKdyž jsem se vrátil do Prahy, díval jsem se, jak rukují naši lidé: s odporem, jako na jatky; byly případy rezistence a začínala se perzekuce. Povstání v Čechách mohl čekat jen ten, kdo neměl ponětí o poměrech. Když jsem se rozhodl, že musím něco proti Rakousku dělat, neříkal jsem si, že jsem vlastenec a že národ přikazuje; měl jsem prostě špatné svědomí, že naši lidé jdou na vojnu a do kriminálu a my poslanci že sedíme doma. Říkal jsem si, když jsi poslanec, tož teď něco dělej! Přitom jsem ovšem musel počítat s tím, co se může stát mně i mé rodině, ale to už patří k věci.\nNejdřív jsem jel dvakráte do Holandska; měl jsem pas pro všecky evropské země, vízum jsem dostal, že doprovázím na loď švagrovou, která se vracela do Ameriky. Znáte ji, jmenuje se Esperanza – teď mě napadá, že jméno Esperanza znamená naděje. Dostal jsem vízum i podruhé. V Holandsku jsem sháněl informace a hlavně jsem vešel ve styk s anglickými přáteli, panem Steedem a Setonem-Watsonem. Seton-Watson přijel do Holandska za mnou; mluvil jsem s ním celé dva dni a vyložil jsem mu celý náš problém, nutnost rozbít Rakousko-Uhersko a přetvořit střední Evropu. Z toho profesor sepsal memorandum pro lorda Greye. Dostali je také Rusové a jiní.\nPotom jsem jel – v prosinci – do Itálie; nedalo mi to doma pokoje a chtěl jsem navázat jednání s přáteli srbskými a hrvatskými. Za záminku jsem si vzal, že vezu na jih naši Olinku. Na italské hranici nás přednosta stanice chtěl zastavit a že bude telegrafovat do Prahy, smíme-li jet dál. Tehdy jsem se poprvé v životě oháněl svým poslaneckým postavením, že jim ukážu, budou-li mě zdržovat; krčili jen rameny. Co teď; stáli jsme na peróně, vlak, kterým jsme přijeli, začal se rozjíždět do Itálie; my honem do vlaku a jeli jsme. Zavazadel jsme schválně měli poskrovnu. Nebýt toho, snad bych se už byl za hranice nedostal. Tehdy jsem ještě myslel, že se za několik neděl vrátím do Prahy; vrátil jsem se až za čtyři roky, na den téhož dne, kdy jsem překročil rakouské hranice. Měl jsem s sebou jen několik tisíc, které mně dal Beneš – de facto Beneš financoval začátky naší revoluce. Se Scheinerem jsem měl smluveno, že nějaké peníze opatří sokolové ze svých fondů; od něho jsem měl také naději na podporu našich krajanů z Ameriky, ale té nebylo mnoho, dokud Spojené státy byly neutrální. Neuměli jsme v tom chodit; krom Scheinera nikoho ani nenapadlo, že budou nutny peníze. Ještě než jsem odejel z Prahy, uložil jsem Voskovi, který byl tehdy v Praze, aby v Americe něco opatřil pro perzekvované a pro rodiny popravených. Tož to je pravda, těch peněz jsme měli po celou válku málo; myslím, že tak lacino nebyla pořízena dosud žádná revoluce na světě.\nV Benátkách jsem se sešel s redaktorem Hlaváčem, dal mně nejnovější zprávy z Vídně. Odtud jsem jel do Florencie a do Říma. Bydlel jsem blízko Monte Pincia; rád jsem si znovu prohlížel starý Řím, ale hlavně jsem začal navazovat staré styky a hledat nové. To se rozumí, hotový plán jsem mít nemohl; šel jsem z Prahy do prázdna s holýma rukama. Vyhledal jsem Srby, Hrvaty a Slovince, těch bylo v Římě dost, ale nebyli sjednoceni – byly různé směry, velkosrbský, velkohrvatský, jugoslávský; byl jsem mnoho se Supilem a Vošnjakem. Mezi Italy už se začínala agitace pro Dalmazia nostra. Mezi jiným vyhledal jsem také profesora-historika Lumbrosa; spráskl ruce, když mě uviděl – v novinách se psalo, že v Praze byly masakry a já že jsem byl zastřelen; ukázal mi ve svém archívu fascikl výstřižků a písemností mne se týkajících – morto! Seznámil jsem se s anglickým vyslancem a informoval ho o poměrech v Rakousku; on zase doručil mé dopisy pro Steeda. Chodil jsem na ty porady v noci, a přece jsem byl sledován od rakouských a německých špehounů – vyslanec mě na ně upozornil, abych dal pozor. Dojel za mnou Svatkovskij a poslal mou zprávu do Ruska. Docházel jsem na ruskou legaci; musel jsem všem dokazovat, že je nutno rozbít Rakousko-Uhersko – tehdy se obecně věřilo, že se má dunajská monarchie zachovat jako hráz mezi Německem a Balkánem. Tož toho jednání bylo dost; spěchal jsem, abych byl brzo doma; chtěl jsem schovat své knihy s poznámkami a hlavně jeden fascikl, ve kterém byly všechny možné informace o habsburské dynastii, které jsem za svého poslancování sehnal. Bál jsem se, aby to nenašli a nezavřeli za to ženu; že se budou mstít na dceři Alisce, to mně nepřišlo na mysl. Ten fascikl jsem pořád viděl před sebou – to se rozumí, také jej pak zabavili i s knihami. Ztratil se.\nV Římě jsem byl asi měsíc nebo jak dlouho; odtamtud jsem jel s italským diplomatickým úředníkem autem do Janova a pak dál do Ženevy. V Ženevě jsem chtěl mít spojení hlavně s Denisem a potom se vrátit domů. Ale neradil mně to ani rakouský konzul, ke kterému jsem si šel pro pečeť na pas; mluvil se mnou o válce, byl toho mínění, že Rakousko prohraje. Brzy jsem dostal dvě avíza: z Prahy od Beneše, abych nejezdil, že mám být hned na hranicích zatčen; a z Vídně od Machara, že je vydán rozkaz mě hned na hranicích bez dalšího vyšetřování pověsit. Tož jsem zůstal. To je zvláštní: já jsem vám byl jako natažený stroj; neměl jsem v hlavě nic než naši akci proti Rakousku, nic jiného jsem neviděl a necítil, jako bych byl hypnotizován. Neměl jsem smysl pro nic jiného než pro válku: jaká je situace, jak se to na bojišti vyvíjí. Potom špekulovat, s kým mluvit a jak na něho jít, abychom vzbudili jeho zájem. Pak zase chytrákovat, jak bychom přelstili pohraniční úřady a dostali zprávy z Prahy a do Prahy. Tehdy jsem si odnavykl spát; taky by se dalo spočítat na prstech, kolik nocí jsem za ty čtyři léta opravdu spal.\nV Ženevě se našlo několik našich lidí: byl tam doktor Sychrava, přišel pak Božinov, inženýr Baráček, který konstruoval šifrovací stroj; pak něco studentů a český dělnický spolek; později přibyl poslanec Dürich. V Ženevě bylo spojení s Paříží, dojížděl Kepl. V Paříži začal Štefánik svou propagandu v salónech a společnosti; měl zvláštní dar společenského apoštolátu, dovedl lidi nadchnout; získával pro nás zájem i lásku. Dvakrát za mnou přijel Beneš z Prahy se zprávami. I Svatkovskij přišel; jednal jsem s Denisem a profesorem Eisenmannem, který byl tehdy ve francouzském ministerstvu války. Srbský generální konzul mně dal srbský pas: jméno, rodiště i povolání jsem vyplnil podle skutečnosti, protože jsem nechtěl zbytečně lhát, abych se neprozradil, kdybych měl pas na jiné jméno; byl jsem jenom zapsán jako srbský občan. Tehdy jsem jel také do Lyonu, abych se podíval, jak vypadají francouzské odvody; slyšel jsem, že se francouzští branci vzpouzejí, tož jsem se chtěl přesvědčit. I do francouzských kasáren jsem se dostal; viděl jsem, vojáci dobří, veselí, je na ně spolehnutí. Jel jsem za Denisem do Paříže, jednali jsme o vydávání listu La Nation Tcheque; tehdy byl Štefánik ve špitále po operaci, tož jsem ho denně navštěvoval. Štefánik byl hodně sentimentální, tituloval mě “oteckem” a pořád by mě byl hladil a líbal; ale já se k němu tak blízko nedostal, bránil tomu rozdíl věku. Znal jsem ho už jako študenta z Prahy; vzpomínám si, jak jednou v zimě ke mně přišel celý zkřehlý – neměl zimníku, tož jsem mu dal svůj a ještě jsem mu jej musel dát přešít, protože mu byl velký. Je to dost typické pro naše poměry; vzpomeňte si, že skoro všichni naši čelní lidé vyrostli z tísně a museli projít div ne hladem – ale hladoví pojídají syté, říká se.\nV Ženevě jsem žil v hotelu Richmond; dojížděl jsem do francouzského Annemasse, když jsme měli potíže s naším listem ve Švýcarsku. Počítal jsem i s možností, že pojedu do Srbska; proto jsem se učil jezdit na koni, abych v případě potřeby mohl jet za vojskem. Stále a stále jsem študoval válku a všechno, co s ní souviselo. Když jsem přijel do Ženevy, neměl jsem s sebou skoro ani list papíru: v Ženevě jsem si znova založil knihovnu a svůj “holubník”, regál s příhradami pro časopisy, výstřižky, poznámky – když jsem se v roce patnáctém stěhoval do Londýna, vezl jsem s sebou už několik beden knih a papíru: samá literatura válečná a politická. Můj oddech byl procházka kolem jezera a číst francouzské romány; tehdy jsem znova doháněl, co jsem za minulá léta ve francouzské literatuře zanedbal.\nMnoho práce a starostí bylo s vypravováním poslů do Prahy. Nechtěl jsem užívat obvyklých a rakouským úřadům jistě známých prostředků, jako je zašít zprávy do límce nebo je vložit do podpatků a podobně. To byly někdy dost těžké technické problémy: například dát papírek pod regulátor rychlosti do hodinek; vhodně navrtat deštník, dát stočený dopis do plavajzu, ze kterého se musel šikovně odstranit kousek tuhy; ty kumšty prováděl hlavně inženýr Baráček. Jeden český stolař nám dělal kufry ne s dvojitým dnem, ale s dvojitou stěnou; hlavní vtip byl, aby ta stěna při zaklepání nezněla dutě, ale aby zrovna zvonila – ten stolař to dovedl. Jindy jsme dali své zprávy do sudů s olejem, a to se zas musely nenápadně označit ty sudy. Někdy se to nepovedlo: z Prahy nám posel vezl zprávy vevázané dovnitř desek Smetanových oper; ale ve vlaku před hranicemi se při prohlídce lekl – štěstí, že našel příležitost vyhodit ten svazek oknem z vlaku.\nJeště větší práce byla najít posly a psychologicky je proťukat. Byli to všelijací lidé, vzdělaní i docela prostí, muži i ženy; každého jsem zvlášť zkoumal, hádal, co všechno se mu na cestě může přihodit a co by mu v Praze mohlo ztížit jeho poslání; podle toho jsem mu dal instrukce, jak se má v kterém případě zachovat. Pane, to byla psychologická a technická cvičení, někdy i kotrmelce. Rozumí se, posel si musel koupit lístek do Prahy z jiného místa než ze Ženevy, protože Ženeva už byla podezřelá. I my jsme si musili dávat pozor na rakouské špehouny. Jeden takový se k nám přitočil, ale nám ho už avizovali z Prahy; byl to fotograf, přispíval do našich ilustrovaných listů. Sotva přijel, poznal jsem ho a poslal k našim, vzali ho mezi sebe a myslím, že se jim podařilo něco se dovědět o Praze. Zvláštní případ byl s nějakým D.; rakouský oficír, původem Moravan, a přišel ke mně do hotelu Richmond, kde jsem žil, s takovou podivnou historií o vídeňském dvoru a s arcivévody – pamatuju-li se, i vražda v tom byla; snad si to vymyslil, aby si mě získal, ale bylo to dost příznačné pro Vídeň, a proto jsem tu jeho historii otiskl jako fejeton, zdá se mi, v Neue Zürcher Zeitung. Chtěl jsem ho tím také vyzkoušet – a viděl jsem, jak mu to nebylo milé. Jel jsem do Curychu, abych kontroloval, co mně vypravoval o svých stycích s jistými anglickými činiteli; těch lidí jsem tam nenašel. Chtěl se mermo dostat do Paříže, že prý vynašel zaměřovací přístroj pro vrhání pum z letadel a chce prý jej odevzdat Dohodě. Opatřil jsem mu možnost bydlet na francouzské půdě v Annemasse, kde tehdy už žil a pracoval doktor Sychrava, a jeho návrhy jsme poslali do Paříže; z Paříže psali, že takových návrhů mají sta a sta a že o ně nemají zájmu. Pak pan D. zmizel. Tož myslím, že to také byl špehoun; když se od nás nic nedověděl, chtěl nás použít, aby se dostal do Francie. Když se mnou v okolí Annemasse chodíval na procházku, bral jsem s sebou vždycky nabitý revolver, pozoroval ho a nedal jsem mu jít za sebou.\nRevoluce a válka nejsou bez chytrosti, bez lži. Je naivní ve válce a revoluci vyzdvihovat jen hrdinství – Achilles nebyl možný bez Odyssea. Proto stav společnosti bez válek a revolucí bude mravně vyšší. Učinil jsem si pravidlo lhát co nejméně; při vší opatrnosti se člověk chytne, protože zapomíná na detaily, které zfantazíroval, a prozrazuje se. Měl jsem v tom všem svou metodu; když jsem posílal ty naše posly, informoval jsem se proto tak pečlivě o jejich poměrech a schopnostech, abych jim dal instrukce pro postup, který jim nejlépe odpovídal, a aby se zbytečně chytrostmi nezapletli. Je to vůbec divná věc, že se lidé tak rádi obelhávají; vědí to o sobě, a přece si věří. Lež je druh násilí; proto lži jako ochranného prostředku musí být co nejméně: přesvědčil jsem se v praxi, že i v rebelii cesta rovná je nejkratší.\nA řeknu vám, k politice a k rebelii (i válka je druh politiky) je potřeba psychologie. Měl jsem štěstí, že jsem hodně znal naše lidi doma a věděl jsem tedy napřed, jakým kdo bude aktérem v té naší hře. Měl jsem znalost Vídně a tamních vrstev od dvora až po byrokracii a žurnalistiku; proto jsem dovedl předvídat, respektive pochopoval jsem z indicií celkový stav doma a ve Vídni. Musil jsem študovat naše spolupracovníky i naše tajné odpůrce. Než jsem k někomu význačnému šel, opatřil jsem si jeho biografii, abych věděl, jak na něho jít. V tom mně nepomohla ovšem psychologie akademická, ale život a – romány! Po sedmdesát let čtu romány den co den; teprve teď někdy vynechávám některý den, aby si odpočinuly oči. Žiju v poezii, nevydržel bych bez ní; v ní je nesmírně mnoho zkušenosti a poznání lidské duše. Myslím, že dost dovedu prokouknout lidi – pravda, někdy přece špatně; člověk je zatraceně zamotaná a divná mašina. A každý jiná!\nKdyž za mnou přijel Beneš – tehdy už měl nejvyšší čas, protože by ho v Praze byli chytli a zavřeli – byl jsem rád; když mně ukázal pas, na který se dostal přes německé hranice – přes rakouské přeběhl tajně – div jsem se nerozzlobil, že si troufal přijít na hranice s pasem tak špatně udělaným. Je to směšné, ale měl jsem zlost i radost z těch německých úředníků, že ho na tak chatrný pas pustili. Nu, Benešem se mi ulevilo; měl jsem ve Francii poměrně málo styků, kdežto Beneš v Paříži študoval, byl tam víc doma. Tož to sám osud dobře zařídil, že jsme si mohli rozdělit práci, on v Paříži, já jinde.\nBeneše jsem znal z Prahy jako kolegu z univerzity. Začátkem války přišel do redakce Času jako volontér, že chce pracovat novinářsky; viděl jsem, že bere věci za praktický konec. Jednou za mnou šel do bytu – tehdy jsem bydlel proti Chotkovým sadům – ale nedošel, potkali jsme se, já jsem už šel do redakce Času; povídá, že ho tlačí svědomí: že bychom měli něco dělat. Řekl jsem mu: já už dělám. Tehdy jsem se vrátil z prvé cesty do Holandska. Pak jsme šli spolu do redakce a cestou jsem mu řekl všechno, co jsem dosud dělal a co jsem měl na srdci. Pamatuju se jako dnes, když jsme sestupovali z Letné, tam, co je vidět skoro celou Prahu, jak mně tak zatanulo na mysli to Libušino proroctví… První starost byly ovšem peníze, slíbil ihned, že jich něco zaopatří. A přinesl.\nVe Švýcarech jsem ho poznal blíže; a říkám vám, bez Beneše bychom republiku neměli. Mezi námi byla úplná shoda v hlavních liniích; i když jsem při tom nebyl, Beneš ve všem rozhodoval tak, že se to shodovalo se smluveným celkovým postupem. Jednou, to bylo později, přijel za mnou z Paříže do Anglie; referoval, co dělá, jak se naše věci vyvíjejí, jak se naše věc pomalu uskutečňuje – tehdy jsem mu na to řekl: Beneši, budeme přáteli.\nNa den pětistého výročí Husova upálení v roce patnáctém jsem v Ženevě v Reformační síni za předsednictví Luciena Gautiera vystoupil s Denisem veřejně proti Rakousku. Ten den jsem volil proto, abychom i v očích světa navázali na historickou kontinuitu, na dějiny našeho státu. To už jsem věděl: buď to vyhrajeme, nebo se do Rakouska už nikdy nevrátím.\nZa pobytu v Ženevě zemřel náš syn Herbert; nakazil se skvrnitým tyfem od haličských utečenců. Později byla zatčena Alice – to bylo s tou knoflíkovou aférou. Jeden ženevský Čech, sociální demokrat, se trápil, že v Čechách jeho strana dost nepracuje proti Rakousku; tož na svou pěst vypravil posla, paní, a dal jí tajnou zprávu, ukrytou v červeném knoflíku, aby ten knoflík odevzdala doktoru Soukupovi. Paní dojela šťastně do Prahy a poslala s tím knoflíkem svého tchána, dělníka. To se rozumí, naši mu asi nedůvěřovali, mysleli si, že je to policejní provokatér – zkrátka knoflík se dostal do rukou policie a následovaly ty známé perzekuce. Proti zavření Alice podaly rakouské vládě petici americké ženy. Doslýchal jsem se, že se roznemohla má žena; bál jsem se, že Aliska to vězení nevydrží; v amerických listech byla zpráva, že náš Honza, voják, byl nebo má být kvůli mně oběšen. To všechno a ještě mnoho jiného šlo na nervy, ale nezlomilo. Já jsem právě byl jako ve snu, neviděl jsem nic než ten náš cíl. Když mě přátelé utěšovali, dělal jsem hrdinu, jakoby nic… to už patří ke kšeftu, říkal jsem.\nČlověk mnoho vydrží, všecko, má-li cíl a když se jednou odhodlal, že za ním půjde stůj co stůj a doopravdy. Opravdovost – to je tajemství světa a života, to je svátost náboženská a mravní.\nCitováno z „https://cs.wikisource.org/w/index.php?title=Hovory_s_T._G._Masarykem/První_čas_války&oldid=255855“


Z programu her zmizí baseball a softbal - iDNES.cz\nSingapur - Mezinárodní olympijský výbor na zasedání v Singapuru vyřadil z programu her baseball a softbal, při rozhodování nezískaly požadovanou nadpoloviční většinu hlasů. Změny začnou platit od roku 2012 a v Londýně se bude soutěžit jen v šestadvaceti sportech. Žádný z pětice kandidátů nebyl do programu zařazen.\nUcházely se o to ragby, golf, squash, karate a inline bruslení. Squash a karate získaly v prvním kole nejvíc hlasů, ale ve druhém předepsané podmínky také nesplnily. Pro squash hlasovalo 39 a pro karate 38 členů MOV, proti bylo v obou případech 63 delegátů.\n"Jestliže uvažujete o změně, musíte si být jisti, že je to změna k lepšímu," řekl šéf výboru Jacques Rogge. Členové MOV hlasovali o každém sportu zvlášť, výsledky však byly oznámeny až po skončení celého aktu.\nVýkonný výbor MOV již dříve rozhodl, že na přání sportovních federací nezveřejní, kolik který sport dostal hlasů.\nVypadnutí = finanční propad\nZástupce vedení českého softbalu a\nbaseballu zklamalo rozhodnutí členů Mezinárodního olympijského výboru o vyřazení jejich sportu z programu her v roce 2012.\nPředevším předseda softbalového svazu Gabriel Waage se nyní obává výrazného negativního ekonomického dopadu.\n"Vypadnutí ze skupiny olympijských sportů znamená, že se příspěvky budou minimalizovat a může to znamenat minimálně třetinový propad," řekl ČTK Waage. Softbalisté ročně disponují rozpočtem okolo deseti milionů korun.\n"Budeme se s tím muset nějak popasovat," doplnil Waage a doufal,\nže rozvoj a zájem o softbal tento fakt příliš neovlivní.\nČísla se nedozvědí ani samotní členové, výsledky budou odeslány v zapečetěné obálce notáři v Lausanne, kde je sídlo MOV.\nZ tajného hlasování tak vzešla jen jediná jistota - softbal a baseball nezískaly nadpoloviční většinu. Je to poprvé od roku 1936, kdy MOV odhlasoval vyškrtnutí nějakého sportu z programu. Poslední obětí inovace bylo pólo na koních.\nOba vyřazené sporty se do programu her dostaly poměrně pozdě. Baseball pro muže v roce 1992, příbuzný softbal pro ženy o čtyři roky později. Jejich pozice byla v poslední době hodně nejistá.\nBaseball a softbal přitom na hrách v Londýně nebudou nahrazeni jinýmy sporty. Žádný z pěti kandidátů totiž nezískal nadpoloviční většinu, potřebnou pro účast v Londýně 2012. Pro trvalé zařazení do programu pod pěti kruhy přitom byla zapotřebí nadpoloviční většina hlasů.\nBaseballu uškodila absence profesionálů\nNezařazení = ztracená šance\nSlovem zklamání označili čeští zástupci squashe, rugby či golfu nezvolení jejich sportu do programu olympijských her od roku 2012.\nSquash měl blízko ke své premiéře pod pěti kruhy. Dostal z adeptů nejvíce hlasů. "Byla to jedinečná šance," řekl ČTK nejlepší český hráč Jan Koukal. "V Anglii bych byl v devětadvaceti na vrcholu squashových let," řekl vicemistr Evropy.\nZklamán byl také předseda České ragbyové unie Eduard Krützner. "Očekávali jsme, že přijati budeme. Jen málo sportů má takové zázemí, členskou základnu, dynamiku rozvoje a divácký zájem, ale ani to nestačilo. Vůbec to nechápu, jsou tam sporty, které tam rozhodně patří méně než ragby," tvrdil Krützner.\nVedení světového ragby dělalo pro přijetí svého sportu prý hodně. "Mnoho členů MOV bylo nedávno na turnaji ragby o sedmi hráčích v Hongkongu a všichni byli nadšeni. Proto jsme byli\noptimisté, ale rozhodla zřejmě špatně nastavená pravidla, kdy musela být podpora dvoutřetinová," řekl Krützner.\nVe skrytu duše s přijetím počítali golfisté. "Podle všech statistik je to třetí nejrozšířenější sport ve světe a dostat se na olympiádu by pro nás znamenalo strašně moc," řekl prezident České golfové federace Milan Veselý.\nV České republice neměl golf na růžích ustláno nikdy. "Kdybychom se na OH dostali, tak by se pohled na náš sport\nzměnil," dodal Veselý.\nBaseball nedokázal zajistit na hrách účast nejlepších profesionálů z americké ligy, softbal nezískal celosvětovou oblibu.\nAbsenci elitních baseballistů považuje za hlavní důvod vyřazení svého sportu z olympijského programu i prezident Mezinárodní baseballové federace Aldo Notari.\n"Problém baseballu je, že na olympiádu nejezdí nejlepší hráči. Ale budeme v Pekingu a je nutné pracovat na budoucnosti pro rok 2016," řekl italský funkcionář.\nJeho kolega z čela softbalové federace Američan Don Porter neskrýval velké roztrpčení. "Mysleli jsme si, že máme velkou podporu. Členové MOV nám tvrdili, že ji dostaneme, ale zjevně se tak nestalo," komentoval výsledek hlasování.\nJacques Rogge už před třemi lety navrhl vyřadit softbal i baseball z programu, ale tehdy neuspěl a o návrhu se vůbec nehlasovalo. Třetím ohroženým sportem byl tehdy moderní pětiboj, ale ten dnes svou olympijskou budoucnost uhájil.\nPodle Portera je vyřazení dvou sportů s kořeny v USA a setrvání moderního pětiboje důkazem převahy Evropy v MOV. "Evropa má v MOV velkou hlasovací sílu. Funkcionáři z moderního pětiboje pracovali tvrdě a udělali to nejlepší, aby v programu zůstali," poznamenal.\nRogge se po dnešním hlasování snažil zklamané zástupce obou sportů utěšit prohlášením, že vyřazení nemusí být navždy. Po hrách v Pekingu v roce 2008, na nichž baseball i softbal ještě nebudou chybět, bude MOV znovu hlasovat o všech sportech pro rok 2016.\nTémata: Anglie, Eduard Krützner, pětiboj, Softball a baseball , bruslení, Česká golfová federace, Jacques Rogge, Londýn, Mezinárodní olympijský výbor (MOV), Milan Veselý, Peking


Gender, rovnost pohlaví - JSNS\nNavzdory trvalým snahám o dodržování základních lidských práv jsou práva jednotlivců i skupin ve světě stále porušována. Nerovný přístup ke vzdělání a pracovním příležitostem či v mnoha kulturách tradičně daná role jsou faktory, které mezi ohrožené skupiny řadí i ženy. Jsou to právě ony, které se stávají – spolu s dětmi – nejpostiženějšími oběťmi válečných konfliktů, ale i domácího násilí, které je pácháno po celém světě, bez ohledu na vyspělost dané země. Lekce vytvořené k tématu Gender, rovnost pohlaví přibližují různé oblasti diskriminace žen i souvislosti potřebné k pochopení celé problematiky.\nZákladní školy - 2. stupeň (10)


Čína představila klimatický plán. A zabila celosvětové naděje - Seznam Zprávy\nZprávySvětČína představila klimatický plán. A zabila celosvětové naděje\nUhelná elektrárna v provincii Ťiang-su.\nNejvětší světový znečišťovatel zveřejnil dlouho očekávaný národní plán snižování emisí. Z plánu jasně vyplývá, že kroky, které je Čína ochotná přijmout, jsou zcela nedostatečné.\nPodle vnitrostátně stanoveného příspěvku (NDC), který Peking předložil OSN, dosáhne Čína vrcholu emisí uhlíku do roku 2030. Na čistou nulu má v plánu spadnout o tři desetiletí později.\nDnešní optikou je však zjevné, že tyto – dříve akceptovatelné – termíny na zvrácení procesu oteplování planety nestačí. Svět by podle Pařížské klimatické dohody neměl ve svém vlastním zájmu překročit průměrnou globální roční teplotu o více než 1,5 stupně Celsia oproti dobám před průmyslovou revolucí. Prolomení je přitom na spadnutí.\nPozitivní je, že oproti čínské zprávě z roku 2015 se Peking k mírnému pokroku přece jen odhodlal.\nNový dokument explicitně uvádí, že Čína hodlá dosáhnout vrcholu emisí do roku 2030 a snížit uhlíkovou náročnost ekonomiky o více než 65 %.\nOproti předchozímu cíli 20 % slibuje zvýšit podíl nefosilních paliv na spotřebě primární energie o 25 %.\nVýrazně se posunul i cíl opětovného zalesňování – z 4,5 miliard na 6 miliard krychlových metrů lesního porostu.\nPředchozí plány neobsahovaly konkrétní čísla ani pro kapacitu solární a větrné energie na další desetiletí, nově se hovoří o 1 200 GW.\nPodle klimatologů plán postrádá důležité detaily a navíc je zjevné, že loňské sliby Si Ťin-pchinga jsou při aktuální situaci passé.\nBelinda Schäpeová z think tanku E3G pro list The Guardian uvedla, že je podle nedávného varování předních světových klimatologů na místě, aby země přijaly ještě razantnější kroky.\n„Situace je jiná než před rokem. Nedávné ‚výstražné varování‘ od IPCC staví čínské cíle do jiného světla. Ambice Číny jsou pro udržení globálního oteplování pod nebezpečnou úrovní zásadní. Čína stále může obrovsky přispět G20 a COP26 tím, že podpoří politický závazek, pomůže udržet hranici 1,5 stupně Celsia a vyjasní roli uhlí ve svém energetickém systému.“ (COP26 je klimatická konference OSN, která začíná za dva dny ve skotském Glasgow.)\n„Rozhodnutí Číny vrhá stín na globální klimatické snahy. Ve světle domácí ekonomické nejistoty se zdá, že země váhá s přijetím silnějších krátkodobých cílů a promarnila příležitost prokázat svou snahu,“ uvedl Li Šuo z Greenpeace. „Planeta si nemůže dovolit, aby to bylo poslední slovo. Peking musí přijít se silnějšími plány, aby zajistil emisní vrchol ještě před rokem 2025.“\nPodle jiných je však důležité už jen to, že Čína své ústní závazky vložila na papír.\nChina’s new climate plan falls short of Cop26 global heating goal, experts say https://t.co/oRRReuvfxe\n— Reinhard Bütikofer (@bueti) October 29, 2021\nNaděje, že by čínská NDC mohla být hlavním světlým bodem před summitem v Glasgowě, se ukázala jako falešná.\n„Toto se nedá nijak zjemnit. Je to zklamání a mimo mísu a k největšímu světovému znečišťovateli se to nehodí. Jen to dokazuje rozšířený trend, kdy velké ekonomiky neprovádějí dostatečné škrty k tomu, aby se dostaly na 1,5 stupně,“ řekla Bernice Lee, ředitelka think tanku Chatham House. „Čína snížila svůj cíl a promarnila šanci být uznána jako globální lídr. Plán říká, že emise dosáhnou vrcholu před rokem 2030 – v zájmu nás všech potřebujeme, aby onen den nastal mnohem dříve.“\nAktuálně se Čína snaží zachraňovat letošní zimu. Jak oznámilo v pátek ministerstvo ekologie a životního prostředí, pro nastávající sezonu si stanovila cíle pro snížení koncentrace nebezpečných polétavých částic známých jako PM2,5 o čtyři procenta. Usilovat chce také o snížení počtu smogových dnů v průměru o dva dny.\n29. 10. 12:55\nČínská zimní kampaň proti znečištění se zaměří až na 64 měst po celém industrializovaném severu, který je „náchylný“ ke smogu. Wu Sien-feng, úředník z ministerstva pro atmosférické životní prostředí, na brífinku uvedl, že k omezení smogu poslouží „sofistikovanější opatření“ namísto plošného zavírání továren.\nSvětová zdravotnická organizace (WHO) na konci září poprvé od roku 2005 zpřísnila směrnice o kvalitě ovzduší v naději, že tím přiměje země přiklonit se k čistším energiím a zabrání úmrtím a nemocem způsobeným znečištěním ovzduší.\nNová doporučení zaměřená na znečišťující látky obsažené v emisích z fosilních paliv by mohla zachránit „miliony životů“.\nZnečištění ovzduší způsobí předčasná úmrtí nejméně u sedmi milionů lidí. Dokonce i na velmi nízkých úrovních výzkum ukázal, že „znečištění ovzduší ovlivňuje všechny části těla, od mozku po dítě vyvíjející se v lůně matky,“ řekl na tiskové konferenci generální ředitel WHO Tedros Adhanom Ghebreyesus.\nV roce 2019 dýchalo celých 90 procent celosvětové populace vzduch, který je podle směrnic WHO z roku 2005 považován za nezdravý.\nAir pollution kills 7 million people a year. @UNEP has more on the #BreatheLife campaign that's using pollution pods to raise awareness of the need to #BeatAirPollution. https://t.co/xqH9GTJc2Z pic.twitter.com/pPmMgoN1KH\n— United Nations (@UN) January 15, 2020\nŠpatný a ještě horší\nZa největšího světového producenta oxidu uhličitého je považována Čína, která tento nevyžádaný titul v roce 2006 přebrala Spojeným státům.\nV roce 2019, rok před vypuknutím pandemie, dosahovaly podle analýzy nezávislé výzkumné organizace Rhodium Group čínské emise skleníkových plynů téměř 2,5krát větších hodnot než v USA – a větších než ve všech rozvinutých zemích světa dohromady.\nUSA jsou zodpovědné za 5,7 miliardy tun a 11 % celkových emisí, následuje Indie (6,6 %) a Evropská unie (6,4 %).\nPři měření emisí skleníkových plynů vědci sledují celkové emise, které země každý rok napumpuje do ovzduší na vlastním území. Tyto emise pocházejí ze všeho, co je poháněno fosilními palivy – jízda auty, létání, vytápění a osvětlení budov energií vyráběnou z uhlí, zemního plynu nebo ropy. Zahrnuty jsou i další zdroje, jako jsou emise z odlesňování.\nHistoricky největším emitentem jsou však Spojené státy – žádná země na světě zdaleka nevypustila do atmosféry více skleníkových plynů. Nutno dodat, že ke globálnímu oteplování nejvýrazněji přispěly emise vypouštěné i před stovkami let. Svět se od začátku průmyslové revoluce oteplil o 1,2 stupně Celsia. Podle vědců je hraniční k odvrácení klimatické krize 1,5 stupně.\nPodle analýzy Carbon Brief, britské organizace zabývající se klimatem, energetikou a politikou, Čína od roku 1850 vypustila 284 miliard tun CO2. Spojené státy, industrializované o desetiletí dříve, mají na účtu 509 miliard tun CO2.


Arca Capital chce, aby insolvenční správce OKD doplnil další pohledávku – Roklen24.cz\nArca Capital chce, aby insolvenční správce OKD doplnil další pohledávku\n12:09 8. listopadu 2016\nSpolečnost Arca Services, která patří do skupiny Arca Capital, je přesvědčena o tom, že na základě nadměrně vyplacených dividend v období od roku 2006 do roku 2012 došlo ze strany bývalých majitelů společnosti OKD k porušení péče řádného hospodáře. Arca Capital žádá, aby insolvenční správce OKD pohledávku, která tímto společnosti OKD vůči bývalým vlastníkům OKD vznikla, zařadil do majetkové podstaty dlužníka OKD. Firma to dnes uvedla v tiskové zprávě.\nArca Capital upozornila na to, že OKD vygenerovala za období od 1.1.2006 do konce roku 2012 čistý zisk v celkové výši 34,7 mld. Kč. Na dividendách si za stejné období však společnost postupně rozdělila celkem\n65,3 mld. Kč. Výše celkem vyplacených dividend představovala v daném období 188 procent dosaženého kumulovaného zisku, přičemž běžný výplatní poměr dividend se pohybuje v rámci odvětví uhlí a energetika mezi 40-80 % ročního zisku společnosti. Tím došlo ke značnému oslabení finanční stability OKD a podle názoru Arca Capital se jedná o hlavní důvod ekonomických potíží, kterými OKD v dnešní době prochází.\nSkupina Arca Capital proto žádá, aby insolvenční správce OKD doplnil do majetkové podstaty OKD pohledávku vůči bývalým vlastníkům společnosti vzniklou nadměrnou výší vyplacených dividend. Zároveň požadujeme, aby správce vyzval statutární orgány OKD k předložení dokumentace týkající se rozhodování o vyplacené výši dividend za období od roku 2006 do roku 2012 a zahájil kroky vedoucí k vymožení způsobené škody. Nadměrnou částku vyplacené dividendy, která dle odhadu Arca Capital činí 40 mld. Kč, by měl bývalý vlastník OKD vrátit zpět do společnosti OKD.


Casina svými reklamami cílí na ty nejzranitelnější – abcinterier.sk\nHome Rady & návody Casina svými reklamami cílí na ty nejzranitelnější\nangelo, 12. februára 2019\nVšechny firmy se snaží dělat maximum pro svůj výdělek a v hazardním průmyslu tomu není jinak. Když se na věc podíváme z hlediska provozovatelů kasin, je samozřejmě výhodné cílit reklamy na osoby s nízkými příjmy a na ty, kteří už dříve měli problémy se závislostí na automatech. Je to ale morální?\nSkupinami, u nichž je pravděpodobnost vzniku závislosti na hazardních hrách nejvyšší, jsou právě lidé s nízkými příjmy a ti, co už kdysi závislí bývali. Vypátrat je není až tak těžké. Pak je stačí bombardovat reklamami s nabídkou několika prvních her zdarma či zajímavých bonusů a oni neodolají.\nPo celém světě začínají fungovat pravidla, jež by podobnému chování měla zamezit. Jisté restrikce máme i v Česku. Možná víte, že od loňského roku musí mít všechna online kasina licenci, a jestliže ji nemají, nemohou u nás působit. Proto se vám například při přístupu na web známého kasina Betclic Kasyno objeví varování a k obsahu stránky se prostě nedostanete. Dalším opatřením, které by mohlo přímo zamezit cílení na rizikové skupiny, je registr hráčů. Mluvilo se o existenci jakési černé listiny, na níž by byli zapsaní všichni dlužníci a lidé, kteří už někdy byli závislí na hazardních hrách. Takoví by pak do kasin neměli přístup. Zatím však vše zůstává u prázdných slov. Kdy se dočkáme realizace, nikdo neví.\nNajluxusnejšie kasíno Európy je v českom Rozvadově


ECONNECT - Dobrovolnictvím ke společenské odpovědnosti\nCo to znamená být společensky odpovědným člověkem a jaké cesty k tomu vedou? Organizace INEX - Sdružení dobrovolných aktivit a Asociace společenské odpovědnosti uspořádají dne 10. dubna akci, ve které se pokusí široké veřejnosti ukázat, jak každý může participovat na péči o společnost. „Chceme žít ve společnosti, ve které se lidé respektují a přistupují zodpovědně k okolnímu světu. Věříme, že dobrovolnictví a spolupráce na lokální i globální úrovni je cestou, jak toho dosáhnout,“ říká Lenka kadeřábková, ředitelka INEXu. Akce se uskuteční v Prostoru39 na Praze 3.\nHlavní náplní programu akce bude přednáška s hosty. Vystoupí zde Karolin Tesárek z Asociace společenské odpovědnosti; Jakub Šnorbert z agentury Blueberry vylíčí, jak se i při práci v byznysu dá dobrovolničit a co ho k tomu vede; Lucie Horáková z INEXu poreferuje o tom, jak právě dobrovolnictví utváří společenskou odpovědnost člověka. Večerem bude provázet bývalý ředitel INEXu Robin Ujfaluši. Návštěvníci budou mít též příležitost se potkat s několika zkušenými dobrovolníky, kteří se s návštěvníky rádi podělí o své zkušenosti z dobrovolnických projektů.\nKonání akce navazuje na nedávno proběhlé zahájení workcampové sezóny pro rok 2019. Zájemcům o mezinárodní dobrovolnictví se v databázi INEXu otevřela nabídka přibližně 2000 veřejně prospěšných projektů, tzv. workcampů. Workcampy jsou krátkodobé dobrovolnické projekty, které se konají po celém světě. Náplň workcampů je různorodá, zastoupeny jsou projekty zaměřené na ochranu přírody, rekonstrukci památek, práci s dětmi či hendikepovanými nebo také na organizaci kulturních událostí.\nINEX – Sdružení dobrovolných aktivit je nestátní nezisková organizace, která se již od roku 1991 zabývá mezinárodním dobrovolnictvím a mezikulturním vzděláváním. Skrze své aktivity vytváří příležitosti k aktivnímu zapojení se do společnosti a k získávání vědomostí, zkušeností a postojů užitečných pro osobní, občanský i profesní život.\nDobrovolnictvím k společenské odpovědnosti\nProstor39, Řehořova 33/39, 13000 Praha 3 Žižkov\nVíce informace na Facebookové události:\nFotografie k použití (fotografie z proběhách workcampů):


Zezelenají mi vlasy? Přírodní barvy jsou šetrnější, ale musíte si je otestovat - články na Arome.cz\nArome.cz » Články » Krása » Zezelenají mi vlasy? Přírodní barvy jsou šetrnější, ale musíte si je otestovat\nTaky vás při barvení odrovná ten chemický zápach? Možná je na čase zvážit přírodní alternativu. Barvení vlasů přírodní nebo polo-přírodní cestou nabývá v posledních letech právem na popularitě. Kromě toho, že chemické barvy vlasy dlouhodobě narušují, mohou podráždit i pokožku hlavy a obsahují některé z karcinogenních látek.\nZdroj: Symonenko Viktoriia / Shutterstock, Inc.\nNesmrdí a neničí\nUrčitě jste se setkali s tvrzením, že obarvit vlasy přírodní cestou nejde, případně že takové barvení nemůže být tak efektivní. Pravdou je, že přírodní látky dokáží mnohé, jen se musíte vyzbrojit trpělivostí a trochu změnit strategii svého barvení.\nV čem spočívá princip chemického barvení? V tom, že narušíte vlas tak, abyste co nejrychleji dosáhla dlouhotrvajícího efektu. Naproti tomu přírodní barva na vlasy má vlas obalit a pečovat o něj a zároveň mu dodat kýžené barvivo.\nZdroj: Steve Lovegrove / Shutterstock, Inc.\nBarvení hennou je výhodné i pro zdraví vlasů. Kromě uhlazení vlasů a lesku dodá henna vaší hřívě ještě přirozený UV filtr.\nO henně kolují předsudky. Možná jste zaslechli, že aplikace na chemicky obarvené vlasy skončí zelenou kšticí. Vtip je v tom, že efekt přírodních barev je proti těm chemickým spíše nevypočitatelný. Pokud chcete vědět, jak bude henna fungovat na vaše vlasy, neptejte se kadeřnice, rovnou to vyzkoušejte na jednom prameni.\nMnoho kadeřnic také nepoužívá hennu i z dalších důvodů. Barvení přírodní barvou trvá mnohem déle než v případě chemických barev. U většiny výrobců se dočtete, že je dobré barvu nechat působit v rozmezí 30 minut až 2 hodin. To je ale jen teorie. V praxi můžete nechat barvu i jako masku na vlasy klidně celé odpoledne. Na každého účinkuje jinak.\nI když henna nabízí už více odstínů, než jen červenou, nikdy se vám s její pomocí nepodaří vlas odbarvit. Vzhledem k technologii můžete vlasu pouze dodat pigment.\nZdroj: Daria_Cherry / Shutterstock, Inc.\nTéměř přírodní barvy\nPokud byste přeci jen toužili po vlasech o pár odstínů světlejších, budete muset do hry zapojit trochu té syntetiky. Přírodní odbarvovače na našem trhu si vystačí s pouhým jedním procentem “chemie”. Výhodou těchto z velké části přírodních barev je jejich lepší snášenlivost a především vůně.\nZdroj: Africa Studio / Shutterstock, Inc.\nDomácí barvy na vlasy\nPokud netoužíte po dechberoucí změně vizáže, ale spíš chcete zvýraznit svou přirozenou barvu, můžete doma aplikovat i zaručené recepty našich babiček. Hnědou barvu vytáhnou zelené slupky vlašských ořechů, blond vynikne díky heřmánkovému odvaru, s červenými odlesky vám zas pomůže červená řepa… Recepty využívají čistě přírodní ingredience běžně dostupné v našich končinách.\nJaké zkušenosti máte s přírodním a chemickým barvením vlasů vy? Svěřte se nám v komentářích.


V letošní soutěži World Press Photo dominují fotografie ze Sýrie | iROZHLAS - spolehlivé zprávy\nKde se nacházíte: iROZHLAS.cz / Kultura / Výtvarné umění | Související témata: World Press Photo výtvarné umění\n„Posuzujete, jestli je snímek ucelený a srozumitelný, jestli vás nějakým způsobem zasahuje, ať už skrze mozek, srdce nebo břicho. Jestli je dobře komponovaný, jestli komunikuje, vypráví nějaký příběh. To ale není vzhledem k času a množství vybíraných fotografií vůbec snadné,“ upozorňuje předseda letošní poroty World Press Photo Santiago Lyon.\nV prvním kole selekce je několik desítek tisíc snímků. Na rozhodnutí o osudu jedné fotky připadá zhruba sekunda. Až ve druhém kole je možné o výběru absolutního vítěze i oceněních v dalších kategoriích diskutovat.\nO World Press Photo natáčel redaktor Jan Prokeš\nMezi letošní uchazeče o reportážní fotografii roku proniklo hodně záběrů ze Sýrie, hurikánu Sandy nebo amerických prezidentských voleb.\nVítězové hlavní ceny většinou zachytili člověka v tragické a mezní situaci. Jednou z výjimek je snímek fotbalisty od českého fotografa Stanislava Tereby z roku 1958. Za údajnou obsesi utrpením jsou někdy porotci kritizovaní, volba jediného nejlepšího záběru je ale vždy problematická, asi jako volba královny krásy.\nRůzné názory na věc mají i profesionálové. „Někdy mám pocit, že se porota uchýlí k něčemu ikonickému. V případě loňské fotky - matky, která drží v náručí syna zasaženého slzným plynem, si myslím, že, co se týče světových událostí, byly tam silnější fotky,“ dodává Petr Josek, fotoreportér agentury Reuters.


Prvodárci krve můžou soutěžit o permanentku na bazén - Přerovský deník\nPrvodárci krve můžou soutěžit o permanentku na bazén\nPřerov – Generace lidí, kteří přicházejí pravidelně darovat tu nejcennější tekutinu, pomalu stárne a je potřeba nalákat nové prvodárce. To je smyslem akce, kterou od června do konce letošního roku pořádá přerovská nemocnice. Za první odběr krve získají příchozí drobný dárek a navíc můžou soutěžit o permanentku do plaveckého areálu v Přerově.\nPřestože hematologicko-transfúzní oddělení přerovské nemocnice nemá aktuálně nedostatek krve, počet prvodárců neustále klesá. Mladí lidé totiž o dárcovství jeví menší zájem.\n„Kampaní chceme oslovit především mladé, jejichž hodnoty se v poslední době mění. Řada z nich cestuje, často do takzvaných endemicky rizikových oblastí. Mnozí mají tetování či piercing, což je často na určitou dobu vylučuje z možného darování," vysvětlil primář transfúzní stanice Štefan Repovský.\nDárcem krve se může stát každý zdravý člověk ve věku mezi 18 až 65 lety. Pro první odběr se doporučuje věk do 60 let. Potřebná tělesná hmotnost je nad 50 kilogramů. K odběru je nutné přinést si průkaz totožnosti.\n„Všechna potřebná vyšetření provedeme zdarma bezprostředně před odběrem," upřesnil Štefan Repovský.\nDen před odběrem není vhodné pít alkohol a jíst tučná jídla, stejně tak není dobrá nadměrná fyzická námaha, například při sportu.\n„Nedoporučujeme také dostavit se na vlastní odběr nalačno. Dárce by si měl dát ráno lehkou netučnou snídani a vypít dostatek tekutin," uzavřel primář.


Index | Traktory, stabilní motory a os | Diskusní téma 29.9.2020 02:19\n(Servisní příručky,fota,návody k obsluze.)Všem předem děkuji. [Luděk] 29.12.2006 Přidat odpověď\nPane Lud´ku, je prosím ještě možné zaslat manual na Bělorus.\nVelice by mě to pomohlo s uvedením tohoto zajímavého stroje do provozu.\nmob. 603 920 591 [štojdl] 17.10.2017\nDobrý den, pokud by bylo ještě možné požádat o poslání příručky k Bělorusu. Hodně věcí by mě ohledně stroje zajímalo. Moc děkuji. S pozdravem Benda Michal. mich.benda@centrum.cz [Michal Benda] 12.09.2017\nDobrý den, pokud by bylo ještě možné požádat o příručku k Bělorusu, moc by mi to mohlo, stroj vlastním, ale ještě jsem se v něm plně nezorientoval. Moc děkuji. S pozdravem Pavel Beran. bc.pavelberan@seznam.cz [Pavel Beran] 11.07.2017\nDobry den, mohl bych prosim poprosit take o prirucku k belorusu. Mockrat dekuji Kolman ( kolman.marw@seznam.cz ) [Marek Kolman] 12.03.2017\nchtěl bych také požádat o zaslání příručky k traktobagru. Mám problém s otočí- obě pístnice se mi vysouvají pouze ven,zpět už se jim nechce. [Josef Hajný] 14.10.2016\nDobrý den, také poprosím o zaslání příručky na zwicker@centrum.cz Děkuji [Zwicker] 01.10.2016\nDobrý den,prosím o zaslání Vaši přiručky😉heretikovamarie@sez nam.cz děkuji moc,je to manželuv miláček😉 [Heretikova] 09.09.2016\nDobrý den,prosím o zaslání Vaši přiručky😉heretikovamarie@sez nam.cz děkuji moc Heretiková [Heretikova] 09.09.2016\nSháním taky příručku na Bělorusa a koukám jak velký je zájem už 10.rokem.\nProsím taky o zaslání.\nDěkuji J.Ž.,České Budějovice [Jiří Žalud] 17.07.2016\nDobrý den, mohu Vás poprosit o příručku na traktorbagr Bělorus? Byl bych Vám velice vděčný. Děkuji Michal Nevyjel mail: major.roaddrivers@seznam.cz [Michal ] 21.04.2016\nZdravím, sháním technickou příručku na běloruse nebo odkaz, email: pafelak@seznam.cz Děkuji [Pavel Kotrlík] 21.04.2016\nZdravim,můžu poprosit o schéma řazení na bagr bělorus.Moc děkuji [Pařenica] 05.02.2016\nDobrý den, pokud někdo máte možnost, také mi pošlete příručku na bělorus traktobagr..(email: tana.vacova@seznam.cz)\nDěkuji [Miroslav] 08.10.2015\ndobry den velice rad by sehnal nekde prirucku a a navod k pudni frezi .janka.mam ji doma a renovujemeji s kamaradem a nektere vewci nam tam nesedi takze us kdysi nekdo delal upravy potrebujeme fotkky nebo planky o stavbe teto frezi. predem dekuji a odmenim se [gvardas] 12.07.2014\nnapina se zvednutim ramene a podrzenim az tlak utika prepoustecim ventilem tim se dostane ten prepousteny tlak do pistnic otoce a vysponuje retez [slava] 29.06.2014\ndobrý den nevíte někdo jak se napíná řetěz otoče ? [Honza] 29.06.2014\nMám stejný problém jako ostatní. Mám stroj z 65 roku a hledám k němu nějakou literaturu. Pokud mohu poprosit o zaslání příručky. Děkuji Mišák [Mišák] 29.06.2014\nDobrý den, zakoupil jsem traktorbagr Běloruls leč bez jaké koliv dokumentace. Mohl by jste mi někdo prosim zaslat návod k obsluze nebo nějaký odkaz, kde bych se obešel? děkuji Semrád semraond@centrum.cz [Semrád] 13.03.2014\nDobrý den, také jsme zakoupili traktobagr bělorus a nějak se v něm nevyznáme. Mohl by jste nám prosím zaslat manuál pokud možno v českém jazyce. Děkuji Svobodová IlonaKar@centrum.cz [Svobodová] 22.02.2014\nJestli je mož,tak vám budu vděčnýné zaslat příručku na bělorus.\nemail:salus.j@email.cz.Předem moc děkuji Salus [salus] 02.12.2013\nDobrý den, rád bych někde sehnal technickou příručku pro traktorbagr\nBĚLORUS. Předem děkuji za pomoc. [Rudolf ] 20.08.2013\nDobrý den. Prosím o zaslání příručky na traktorbagr Bělorus.Jestli to bude rusky mi nevadí. ale raději v češtině.Předem děkuji Jirka [Jirka] 01.07.2013\nDobrý den!Sháním příručku na Bělorusa-SPĚCHÁ předem děkuji za info,tel:725 684 379 [Lubomír] 13.05.2013\nDobrý den, sháním příručku na traktorbagr Bělorus, pokud ji někdo máte, prosím o její zaslání. Předem mnohokrát děkuji. Petr. [petr009] 07.01.2013\nTaké prosím o zaslání technické příručky Bělorus, již dlouho ji marně sháním . Dík . Karel. [Karel Polák] 05.01.2013\nProsím o zaslání příručky,neboď jsem také majitelem traktorbagru bělorus.Děkuji [Josef Javůrek] 18.12.2012\nZdravím všechny tak již jsem sehnal dokumentaci na Bělorusa a dokonce v češtině.... [fredka] 16.11.2012\nZdravím všechny i já chci koupit Bělorusa a uvítal bych příručku o tomto stroji.Děkuji za poslání na můj mail.Němec [fredka] 16.11.2012\nDobrý den, i já jsem zakoupil traktor Belorus. Chtěl by jsem se zeptat, zda by bylo možné, aby jste mi vámi nabízenou příručku zaslal na email? Predem dekuji Bůcha J.\nBuchaauto@seznam.cz [J. Bůcha] 04.07.2012\nDobry vecer koupil jsem traktor Belorus na meliorace o kterem nic nevim proto touto cestou prosim Vami nabizenou technickou prirucku predem moc dekuji evzen pesan [evzen pesan] 12.04.2012\nDobrý den,i já prosím o zaslání návodu na bělorus.\nPředem moc děkuji.Martin [Martin] 12.04.2012\npokud ještě máte manuál na traktorbagr Bělorus, prosím, o jeho zaslání na e-mail.\nDěkuji Urban. [Urban] 08.04.2012\nProsím také o příručku na Bělorus,moc se v tom nevyznám děkuji Kovář [Marek Kovář] 17.03.2012\nZdravím,nevím zda je to ještě aktuální ale mám zájem o příručku na bělorusa.Rád zaplatím Vaši cenu moc potřebuji a předem děkuji. [Miroslav Janek] 10.03.2012\nDobrý den, pokud je to možné měl bych také zájem o zaslání příručky pro traktorbagr\nBĚLORUS. Předem mnohokrát děkuji [Ladislav Drbohlav] 26.02.2012\nmám průjem [zhovadilec] 19.10.2011\nDobrý den,je ještě k mání příručka na "Bělorusa" ?? Můžete-li mi ji prosím zaslat na adresu Eduardcech@seznam.cz . Děkuji [Eduard čech] 05.10.2011\nProsím Vás, byl byste tak moc hodný a poslal mi příručku na Běloruse traktorbagr? Na mail feathersman@seznam.cz mockrát děkuji. [Milan Fryč] 05.09.2011\nDobrý den, chtěl jsem Vás požádat také o zaslání příručky. Děkuji Milda. [Milan Kroch] 09.06.2011\ndobrý den, taky bych chtěl poprosit o zaslání návodu na běloruse.\ndíky moc , meett@email.cz [meett] 17.05.2011\ndobrý den též bych se připojil zda-li by bylo možné zaslat na mejl příručky o motorobotech PF62,diesel???předem mnohokát děkuji!krtek.motor@seznam.cz [zdeněk c.] 11.04.2011\nDobrý den, chtěl bych se zeptat, jestli je ještě možné, aby jste mi také poslal příručku na traktorbagr Bělorus. předem Vám velice děkuji.P.Závora\nzavorapetr@seznam.cz S Pozdravem [Závora Petr] 11.04.2011\nDobrý den, chtěl bych se zeptat, jestli je ještě možné, aby jste mi také poslal příručku na traktorbagr Bělorus. předem Vám velice děkuji.V.Valenta\nvaclav.valenta@volny.cz [Václav Valenta] 13.02.2011\npokud je to možné, prosím o zaslání technické příručky na traktorbagr BĚLORUS.\nFrantišek Samek [František Samek] 30.01.2011\nDobrý den!Bylo by možné mi ji též zaslat na e mail?Děkuji Suchý [suchý] 19.01.2011\nMám zájem o dokumentaci k motorobotu PF 62 dísel. děkuji [Jarda] 11.10.2010\nDobrý den! Můžete mi ji prosím zaslat na e-mail: misicka.zuzka@centrum.cz . Děkuji. Moc by mi to pomohlo. Mám problém s hydraulikou otoče. [Pavel Plánka] 04.09.2010\nScháním technickou příručku pro traktorbagr BĚLORUS hlavně se mi jedná o zapojení hydraulického kladiva .Mockrát děkuji . Štastný Rosta [Rosta] 01.06.2010\nTaké bych měl zájem o tuto příručku a technická data.\nDěkuji [Pavel Marek] 14.02.2010\ntaké prosím o tu naskenovanou příručku na bělorusa [jiří kopr] 02.01.2010\nProsĂm poĹˇlete nĂˇm smÄ›rem k motoru Slavia1D80 na adrese (vovamonah@mail.ru) Thank you very much. [vova] 26.11.2009\ndobrý den, chtěl bych se zeptat, jestli je ještě možné, aby jste mi poslal příručku na traktorbagr Bělorus. předem Vám děkuji. Doležal\n( e-mail: dolezalwaclav@seznam.cz ) [vaclav dolezal] 06.11.2009\nd.den mohu take poprosit o prirucku na mejl jirkasbk@seznam.cz nabizim navod k obsluze a zapojeni hydraulickeho kladiva nm-140 v ceskenm jazyce [jiri soucek] 01.11.2009\nmám tu origoš nějakou literaturu na bělorusa,podivám se co je to zač,a dám vám sem vědět.mám tam příručky a katalogy snad na všechny kolchoznický stroje. [jaromir-noskov] 14.08.2009\ndobrý den mohu vás poprosit o příručku na běloruse předem děkuji [tomik] 14.08.2009\nZdravím, už to asi nebude pravda (podle datumu)ale pokud ještě máte tu naskenovanou příručku na Bělorusa , moc by jste mě potěšil , kdyby jste mi ji zaslal na mail moto69@seznam.cz.Máme jednoho na údržbu offroad tratě a zdá se mi že má slabou hydrauliku. Děkuji Tomášek [Pavel Tomášek] 14.08.2009\nAhojky , prosím pěkně o tuto příručku .pokud to půjde tak zaslat na můj email . viktor.matuska@centrum.cz spasíba bolšoje ... :-) [wiqet] 18.07.2009\nMarně sháním dokumentaci ke dvoukolové fréze s motorem Slavia 1D80.Nevím přesné označení(ale je to obdoba PF-62)Mám pouze dokumentaci k motoru 1D90!!!Rád bych uvítal nabídku informací o typu frézy a případně dokumehtaci.Poraďte alespoň prosím [ZDARU] 06.06.2009\nProsím o zaslání příručky na Běloruse na adresu tana.vacova@seznam.cz. Předem děkuji. [tana.vacova] 04.06.2009\nProsím Vás, byl byste tak moc hodný a poslal mi příručku na Běloruse traktorbagr? Na mail petr.krasny2@seznam.cz\nMoc mi tím pomůžete, děkuji!!! Mám nějaké knihy na stará auta, napište, co sháníte Vy, třeba vám pomůžu. [petr Krásný] 05.03.2009\nProsím o zaslání příručky na běloruse na adresu arnost.pos@seznam.cz. Mnohokrát děkuji. Pospíšil [Arnošt] 24.02.2009\nDobrý večer! Kupuji Běloruse, ale není k němu vůbec nic, tedy žádný návod k obsluze atd. Prosím Vás, byl byste tak moc hodný a poskytl mi tu příručku?\nK Vámi poptávaným materiálům, bohužel, nic nemám. Nabízím literaturu ke starým autům (vč. nákladních) a motorkám, předválečné a válečné produkce. Elektroinstalace, katalogy n. d., servisní knihy atd. Ale nevím, jestli něco takového potřebujete.\nPředem moc děkuju!!! Petr Krásný [Petr Krásný] 14.02.2009\nA už máš príručku na M6? [Jano-sered] 03.12.2008\nZdravím, hledám a hledám něco okolo bagru Bělorus a návod na obsluhu. Je to dávno co jsi nabízel naskenovaný návod, ale jestli ho jestě máš pošli mi prosím. usnadní mi to opravy, které mně neminou. děkuji pajansan@seznam.cz [pavel] 03.12.2008\nNa pf-62 mám manuál k obsluze, je tam i všechno příslušenství. Kdyby to tu šlo někde vyvěsit volně ke ztažení. [RJ592] 25.09.2008\ndobrý den Luďku také jsem si koupil bělorusa a moc rád bych chtěl sehnat na tento traktor příručku .pokud mi ji pošleš byl bych ti moc povděčen a nebo ji koupím zatím moc děkuji. děkuji předem za odpověď [drahoslav sobotka] 25.09.2008\nAhoj Lu´dku, měl bych také zájem o příručku na Bělorusa. Jestli je to možné pošli mi ji na mail. Předem dík. Bělocha jsem dnes koupil. [Skalda] 19.09.2008\njá bych Tě chtěl poprosit, pokud by v té příručce na traktorbagr Bělorus byl jakýkoli technický výkres, zda by jsi mi ho mohl poslat, marně ho sháním, potřeboval bych ho pro výrobu modelu tohoto stroje. Stačí opravdu jen ten výkres.\nDěkuji, [Tom Z.] 24.08.2008\nDobrý den, byl bych rád, kdyby jste mě také poslal tu příručku na email.Mám možnost ho koupit, ale moc o něm nevím. Předem děkuji Kubásek (kubasek.3504@seznam.cz) [Kubásek Josef] 22.08.2008\nDobrý den, můžu poprosit o příručku na traktorbagr Bělorus? Byl bych Vám velice zavázán. Aleš Palička, alpalicka@centrum.cz. Děkuji! [Aleš P.] 22.02.2008\nDobrý den, čeká mě výměna pojezdové lamely na kolovém traktoru Bělorus,koukám že nabízíte manuály k tomuto stroji,hrozně by jste mi pomohl kdyby jste mi je poslal na email: lvicek00@seznam.cz hrozně by jste mi stim pomohl,předem děkuji... [Tomáš] 04.11.2007\nZdravim,koupil jsem traktorbagr belorus a schanim nejaky manual at se v nem alespon trosku vyznam. [roman] 02.09.2007\njak je možné od vás získat technickou příručku pro Bělorusa ? [Vladimír Páral] 01.08.2007\nLudku k PFce jsem taky shanel dokumentace a našel jsem tohle, docela obsáhlá stránka,tak jestli ti to pomuže... http://pf62.wz.cz/ [Radek] 29.12.2006\nChci ji [luda] 29.12.2006\nPřidat odpověď (90)