Kose kiriku kroonika: March 2012\nSuures kirikus edenevad argipäeviti tööd silmnähtavalt. Praegu silub meie põhitööjõud uste palgeid.\nJaane, kes on kirikuringkondades vast tuntuim helimees, tegeleb samal ajal kiriku helitehnika juhtmete ümberpaigaldamisega. Võlvide all toimetavad elektrijuhtmetega kohalikud elektrimehed. Nõnda on siis kolm meeskonda korraga me pühakoda Suureks Nädalaks ette valmistamas.\nKõikvõimalikud detailid, mis varem silma ei häirinud, on nüüd pingsa tähelepanu all. Näiteks oli üks seina küünlajalg millegipärast teisel kõrgusel kui ülejäänud samasugused. Kuna nagunii on siin krohvimist ja lupjamist, siis sai seegi küünlajalg õigeks mõõdetud ja paika pandud.\nPosted by EELK Kose Püha Nikolause kogudus at 6:44 AM No comments:\nMöödunud nädalavahetusel oli meie pastoraadis EELK noortejuhtide laager. Noori oli Lääne-Nigula kogudusest, Tallinna ja Tartu kogudustest ja isegi Hiiumaalt. Noortele meeldis pastoraadi saun ja Köögi-Kati valmistatud toidud viisid keele alla. Pühapäeval tervitasid noored jumalateenistusel kohalikku kogudust kahe lauluga ning teenisid kaasa kirjakohtade lugemisega. Joel abistas armulaua jagamisel.\nPosted by EELK Kose Püha Nikolause kogudus at 5:54 AM No comments:\nKannatamisajal peatume hetkeks ühe üleva kiituslaulu juures. Kannatus ja rõõm põimuvad Maarjas (“sinu endagi hinge läbistab mõõk” nagu ütles Lk 2:35 vaga Siimeon) ja põimuvad samuti me kõigi eludes.\nMaarja kuulis esmalt oma elu suurest ülesandest ingli suu läbi: Ave Maria, gratia plena, Dominus tecum! Maakeeli: Ole tervitatud, Maarja, täis armu, Issand on sinuga. Mida võis ta tunda? Küllap nii hirmu kui rõõmu.\nMõne aja möödudes külastas Maarja Eliisabeti, kes samal ajal kandis oma rindade all Ristija Johannest. Ja tema, kellest pidi saama teevalmistaja Messia tulekuks, alustas juba emaüsas oma ülesannet! Ning Eliisabet õnnistab Maarjat: benedicta tu in mulieribus, et benedictus fructus ventris tui Iesus - õnnistatud oled sa naiste seas ja õnnistatud on sinu ihu vili. Ehk pärineb siit ka meie ütlus, et kui keegi on lapseootel, siis on ta õnnistatud seisus?\nKui taevast ilmutust kinnitab keegi tuttav inimene tema kõrval, mõistab Maarja, et see kõik on tõesti tõsi. Temast saab jumalasünnitaja! Spontaanselt puhkeb ta laulma ja Jumalat ülistama. Tema laulus heliseb rõõm ja aukartus. Meie jaoks on Magnificat omamoodi jumalateenistuse anatoomia – siit koorub välja mis on Jumala kiitmise eelduseks, tõukejõuks, ja sisuks.\nEelduseks on isiklik kohtumine ehk ilmutus. Et Maarja oli väljavalitu kogu maailma naiste seast, siis oli tema kohtumine on ainulaadne. Meil on me kalendriaastas selle sündmuse märkimiseks paastumaarjapäev. Me teame sellest kohtumisest vaid põgusat kõnelust, mis leidis aset ingli ja neitsi vahel. Teame Maarja esialgset vapustust, imestust ja viimasena ning üle kõige laotuvat alandlikkust.\nKuid Magnificati tõukejõuks osutus mitte üksi taevane ilmutus, vaid luust ja lihast inimese kinnitus. Lisaks Eliisabetile julgustas Maarjat oma rõõmulaulu looma ka eeskuju oma rahva kaugetest sugupõlvedest. Hanna laul, mis on kirja pandud Saamueli 1. raamatusse, kõlab üsna sarnaselt. Ent samas on Magnificat ikkagi neitsi Maarja oma laul. Aga ka Eliisabet oli vajalik. Teine inimene me kõrval annab meie isiklikule, meie südames alguse saavale jumalateenistusele otsekui väetise, elujõu. Rohkendab ja kasvatab seda. Rõõm saab täiuslikuks läbi jagamise.Üksik rohulible on habras, kuid üksikud üksteise kõrval muudavad maa haljendavaks aasaks. Maarja room muutub Eliisabeti kõrval haljendava aasa sarnaseks. Ta ütleb: Minu hing ülistab Issandat, kuid tema\nC. S. Lewis on esiatnud küsimuse: miks käib Jumala kiitmisega käsikäes ka teistele suunatud üleskutse teda kiitma hakata? Ta toob võrdluse materiaalsest maailmast. Mida peame silmas, kui ütleme näiteks, et üks pilt on imetlusväärne? Me ei mõtle ju, et seda pilti ilmtingimata imetletakse (kuigi see võib olla tõsi). Ega ka seda, et ta on imetluse „ära teeninud“, umbes nii nagu õpilane on ära teeninud hea eksamihinde - s.t. inimene kannataks ebaõigluse tõttu, kui tema pingutused jääksid tunnustuseta. Pilt väärib või nõuab imetlust pigem selles mõttes: imetlus on kohane, adekvaatne ja sobiv reageering sellele ja kui me ei osuta imetlust, siis oleme rumalad ja tundevaesed, siis oleme midagi olulist kaotanud ja millestki ilma jäänud. Väljendamata rõõm on poolik rõõm. Nende mõtete taustal ütleb C.S. Lewis, et Jumala imetlemine tähendab õigupoolest meie ärkvelolekut, tegelikkusesse astumist – ning tema tähelepanuta jätmine tähendab suurima kogemuse kaotamist ja viimaks kõigest ilmajäämist.\nKui inimesele on siin elus antud võimalus kiita Jumalat nagu seda teevad inglid taevas, siis on talle samas antud ka võimalus jagada sama rõõmu, mis on inglitel taevas. Ning samuti on antud võimalus loobuda kõigest.\nJa viimaks millest räägib Magnificat? Maarja laulab enda veel sündimata lapsest ja laulab Jumalast, kelle halastus kestab põlvest põlveni neile, kes teda kardavad. Laulab Jumala armust, et ta on vaadanud oma teeenija madaluse peale – s.t. Jumal on heaks arvanud lasta temal, lihtsal naisel, ilmale tuua kogu maailma päästja.\nÜks lugu räägib, et juudi rabi juurde tulid tema õpilased ja küsisid: “Vanasti oli inimesi, kes nägid Jumalat palgest palgesse. Miks praegu enam selliseid ei ole?” Rabi vastas: “Sellepärast, et keegi ei viitsi enam nii sügavale kummardada, et Jumalat näha.”\nSügavale kummardamine tähendab süvenemist, süüvimist, pühendumist. Kohtumine, mis on jumalateenistuse eelduseks, saab aset leida üksnes sellega, kes on valmis kohtuma ja pühenduma.\nMe märkame asju vaid siis, kui tahame neid märgata. Küllap oleme kõik oma elus seda kogenud. Mäletan näiteks, kuidas kunagi tudenina Tartus otsisin endale elamispinda. Tol ajal kuulusid paljud korterid linnale ja neid ikka aeg-ajalt vabanes. Linna peal jalutades sai siis vaadatud aknaid, mil polnud kardinaid ees ja kust ei paistnud elumärki. Nõnda leidsid mitmed tudengid endale sobiva elamispinna ja uurisid siis linnalt, kas see on vaba. Elamispind oli mul ammugi leitud, kuid pikka aega jäid silma tühjad aknad. Oskasin neid märgata.\nKardan, et paljud inimesed ei näe ilmutust, sest nad ei taha seda näha. Ei oska tahta. Ei kummarda Jumala ees piisavalt sügavale.\nRõõm saab osaks sellele, kes on valmis ennast andma, ka millestki loobuma.\nMaarja andis ennast Jumala teenistusse: «Vaata, siin on Issanda teenija, sündigu mulle sinu sõna järgi!»\nSellest alandusest sai sündida Magnifcat, rõõm, mis aitas Maarjal ja aitab ka meil läbi minna oma kannatustest ja kurbusest.\nPosted by EELK Kose Püha Nikolause kogudus at 2:00 AM No comments:\nKas märkame neid, kes on me kõrval? Kas ütleme neile vahel kui palju juba ainuüksi nende olemasolu meid rõõmustab? Kui tänulikud me oleme Jumalale, et just nende inimestega koos saame oma eluteed käia! Seekord pöördusid Kose koguduse pilgud jutlustaja Rein Keskpaiga poole, kel täitus 70. eluaasta. Selle märgiks, et kus kaks või kolm on Issanda nimel koos, on tema ise nende keskel, kinkis kogudus oma jutlustajale maali, millel kunstnik Andrei Strahhov on kujutanud kolme pirni. 70. aastane mees saab endale lubada öelda aeg-ajalt pirne, mis noorematel nõnda mahlakalt välja ei tule. Ühe laulu ja ühe soojaga õnnitlesime siis juba kõiki neid, kes sel pühapäeval kohal olid ja kelle sünnipäev jäi märtsikuusse.\nPärastlõunal aga pidas me juhatus pika koosoleku, mis päädis kirikuskäiguga, et igaüks oma silmaga avatud uksi näha saaks. Juhatus mõningate pereliikmetega proovis kohe ka järgi kuidas kõlab laul kiriku selles nurgas. Kõlas ka siin. Ülestõusmispühad pole enam kaugel ja varsti saame taas oma kaunis ja kõlavas kirikus laulda.\nPosted by EELK Kose Püha Nikolause kogudus at 5:18 AM No comments:\nJutluse aluseks oli Js 55:1-3\nJumal kutsub meid. Kolmes salmis kordub kutse “tulge!” neli korda. “Hoi’ga” püüab ta me uinunud tähelepanu. Et me ei magaks kutset maha. Et me ei arvaks ekslikult, et oleme juba kohale jõudnud.\nKellele see “Hoi!” õigupoolest on suunatud? Kas neile, kes seda nagunii ei kuule või meile, kes me nagunii oleme juba (kusagil) siin? Prohvet Jesaja raamatu 55. Ptk on pealkirjastatud kui armastuseand kõigile.\nJa siiski on Jumala kutsel ka teatav piirang.\nTa kutsub januseid. Kutsub neid, kelles on Tema jaoks ruumi, kel on igatsus. Jumal ei kutsu inimesi kes on iseennast pilgeni täis. Ta kutsub neid, kes mõistavad, et sellega või selle eest, mis on nende endi kätes, ei suuda nad kunagi hankida seda, mida Jumalal on anda ja kelle hinges on igatsus selle “miski” järele.\nKogu mõeldava raha eest ei saa osta Jumala rahu, ja ükski inimese tegu ei too kaasa igavest õndsust. Kuid Issand on valmis seda andma ilma hinnata inimesele, kellel on janu, kellel on igatsus.\nSelleks, et saada nii palju, on vaja nii vähe. Õigupoolest ainult üht. Nagu Marta ja Maarja loos. Aga seda vähestki peavad inimesed paljuks. Püüavad pigem ise tegutseda. Oma janu ja nälga leevendada ajaliku kraamiga, mis võib hetkelist rahuldust pakkuda, liigtarbimise puhul koguni tülgastust tekitada, aga mis kunagi ei kustuta janu päriselt.\nPöörake oma kõrv ja kuulge, kutsub Issand. See on kutse meeleparandusele. Vaata, mis takistab sind Tema kutset tõsiselt võtmast, mis hoiab sind Jumalast eemal. Ehk on sul liiga palju tegemist (nagu Martal)? Või tundub kõik muu olulisem? Nagu tähendamissõnas suurest pidusöögist, kus üks ütles: Ma olen ostnud põllu ja pean tingimata minema seda vaatama, ma palun sind, vabanda mind! Ja teine ütles: Ma olen ostnud viis paari härgi ja lähen neid proovima, ma palun sind, vabanda mind! Ja kolmas ütles: Ma olen äsja võtnud naise ja seepärast ma ei saa tulla (Lk 14:15-24).\nJumal jätab välja vaid need, kes end ise välja jätavad. Kuid neid, kel on janu, kel on igatsus ta kutsub. Kutsub meid üles mitte kulutama oma elu sellele, mis viimselt on väärtusetu, mis ei jää püsima. Miks vaete raha selle eest, mis ei ole leib, ja oma vaevatasu selle eest, mis ei toida?\nSee üleskutse ei tähenda kutset hüljata oma kohustused ja igapäevased vajadused, vaid see on üleskutse mitte kulutada oma väärtuslikku elu tühja ja ainult tühja. Varematel aegadel teati, et Jumalale tuleb anda mitte ülejääk ja pisku, mille andmist ei märkagi, vaid esmasündinu ja uudsevili.\nPaastuaeg annab meile võimaluse uurida oma elu. Mõtle näiteks oma möödunud nädalale. Kuhu sa kulutasid oma energia, aja ja raha. Oli see kõik see, mis sind tõeliselt rahuldab? Kas võid öelda, et see oli hea aeg, mida kasutasid täiuslikult. Jumal andis sulle möödunud nädalal 168 tundi, kui mitu hetke neist andsid sa Talle? Kui mitu korda olid allika ääres?\nTa kutsub meid vee juurde. Vesi on Piiblis elu ja uuestisündimise sümboliks. Armastatud Taaveti laul kõlab: Ps 42:2 Otsekui hirv igatseb veeojade järele, nõnda igatseb mu hing sinu juurde, Jumal!\nUT-s hüüab Jeesus: Jh 7:37: «Kellel on janu, see tulgu minu juurde ja joogu! 38 Kes usub minusse, nagu ütleb Kiri, selle ihust voolavad elava vee jõed.» 39 Aga seda ta ütles Vaimu kohta, kelle pidid saama temasse uskujad.\nSamaaria naisele kostis Jeesus Jh 4:13: «Igaüks, kes joob seda vett, januneb jälle, 14 aga kes iganes joob vett, mida mina talle annan, ei janune enam iialgi, vaid vesi, mille mina talle annan, saab tema sees igavesse ellu voolavaks allikaks.»\nNikodeemosele vastas Jeesus: «Tõesti, tõesti, ma ütlen sulle, kes ei sünni veest ja Vaimust, ei saa minna Jumala riiki. » Jh 3:5\nIlma Jumalata elu on nagu elu kõrbes, kus ei ole ühtegi oaasi ega ainsatki veeniret. Vesi, mille juurde ta kutsub on puhas, värskendav, elu andev, elu kvaliteeti muutev eluvesi, mis saab uskliku sees igavesse ellu voolavaks allikaks. Ta jagab seda ilma hinnata! Eelduseks vaid janu.\nHea küll, Jesaja raamatus kutsutakse meid vee juurde. Kuid edasi pakutakse ja veini ja piima. Piim ja vein sümboliseerivad küllusliku ja täiuslikku elu. Jumalal on anda rohkem kui ükski igatseja oskab oodata. Piibli aegadel oli vein oli sama oluline kui vesi. Sageli vesi ei kõlvanud juua ning veele lisati veini. Vein tappis baktereid ning muutis vee joodavaks. Vein on ka rõõmu sümboliks ja sealt edasi Püha Vaimu sümboliks.\nPiim on jällegi üks tõotatud maa sümboleid. Maa, mis voolab piima ja mett. Kui palju kasutatakse seda väljendit VT-s Kaananimaa kirjeldamiseks! Kuid UT-s on piim ka Jumala Sõna sümboliks. Jumal annab sulle oma sõnas teada oma armastust. Nagu meie koguduse liige Magda viimasel piiblimõtsiskluse õhtul ütles: see on Isa kiri Sulle! Testament, millega ta annab teada oma armastust. Ja sa jätad selle lugemata riiulisse vedelema?\nAnthony de Mello on kirja pannud sellise loo:\nÕpetaja jutlus oli ühel päeval vaid üheainsa mõistatusliku lause pikkune. Kuivalt muiates lausus ta: "Ma ei tee muud kui istun jõe kaldal ja müün jõevett.”\nJa nõnda ta jutluse lõpetaski.\nKui vaid me oskaksime näha igavesse ellu voolavat eluvett Jeesuses Kristuses, januneda selle järgi ning juua! Nautida iga sõõmu, ja tunda Temast rõõmu ja rahu mis on ülem kui kogu mõistmine.\nPosted by EELK Kose Püha Nikolause kogudus at 3:33 AM No comments:\nKolm ja kaks\nSiin on kolm noort meest, kes avasid kaks vana ust.\nPosted by EELK Kose Püha Nikolause kogudus at 10:57 AM No comments:\n«Effata!», see on «Avane!»\nTänavune tuisune vastlapäev ennustas varast kevadet. Siin on esimesed märgid. Juba paastukuu 13. päeval on kirikumäe tee lumest lahti sulanud. Samal ajal kui maa koorub lume alt kooruvad lumivalge krohvi alt ka meie kiriku kaksikuksed.\nEsimese ukse eest on tellingud läinud ja suursugused ukse paled kujundavad kirikulaeva. Vaade ei ole mitte lihtsalt avanenud vaid ka avardunud.\nSealt kumabki valgus ...\nPosted by EELK Kose Püha Nikolause kogudus at 4:48 AM No comments:\nHarva on jutluse aluseks sedavõrd karm kirjakoht, paastuaega kohalduv noomimine ja manitus. Teie, jumalarahvas lähete tagasi, mitte edasi, te olete kangekaelsed ja kurjad!\nSamas, kõige rängemaski kirjakohas on varjul evangeelium ja raskeimas katsumuses on olemas lootus kristlase jaoks.\nJumal tahab, et tema rahval oleks hea põli. Ta tahab inimesi õnnistada. Kuid Ta ei saa õnnistada jumalatut rahvast ega kurja südame paadumuses elavat inimest. Ta ei saa oma õnnistust anda inimesele, kes sellest ei hooli. Issand ei saa anda head põlve halvale põlvkonnale, kelle vanemadki polnud just inglid, aga kes ise on veelgi hullemad.\nMul oli hiljaaegu vestlus ühe inimesega, kes ütles, et kirikut on vaja selleks,, et aidata neid inimesi, kes ise endaga hakkama ei saa. Ta ütles et tema saab enda eluga hästi hakkama ja temal seega kirikusse asja pole. Kardan, et too mees ütles välja selle, mida paljud mõtlevad. See on täpselt see Jeremija nimetratud oma nõu järgi käimine ja päevast päeva läkitatud prohvetite mittekuulamisene.\nMillegipärast ei tule kas see endaga hästi toime tulev (ristitud!) inimene selle peale, et Jumalat tänada. Ka söögipalves me ei palu süüa vaid täname laual olevate andide eest.\nKui paljud arvavad, et kui nad käituvad korralikult ja teevad enda arust ainult head, et siis ongi kõik hästi. Inimliku heategemisega on paraku nii, et mis on hea ühe arvates, ei pruugi sugugi olla hea teise arvates. Meie valikutega, olgu need head või halvad, kaasnevad alati tagajärjed. Meil on võimalus anda oma elus Jumalale ruumi ning on ka võimalus see ruum enda sees Tema jaoks sulgeda.\nKujutagem kord ette maailma ilma kirikuta. Ma ei mõtle torniga hooneid, vaid inimesi, kes tahavad ja püüavad käia oma eluted koos Jumalaga. Kui ühel päeval poleks kedagi, kes peaks vajalikuks teha midagi Jumalale või Jumalaga. Oleks lihtsalt (heal juhul korralikud) inimesed, kes elavad oma elu. Nagu loomad, kes elavad oma elu - sigivad, söövad, punuvad pesa ja käituvad muidu liigile vastavalt. See oleks jumalatu maailm ja selles maailmas elaksid inimesed, kes on kaotanud jumalanäolisuse!\nArvan, et üks põhjus, miks kirikut on vaja ongi just see, et säiliks inimese jumalanäolisus, see mis teda tõeliselt eraldab kõigist muudest loodud olenditest. Jumalanäolisus ei tähenda lihtsalt hea või korralik olemist, vaid Jumalaga koos olemist. Mitte ainult instinktidest ja loomulikest vajadustest juhinduvat elu, vaid Jumala tahtest, Tema Sõnast ja igatsusest juhinduvat elu.\nPeapiiskop Jaan Kiivit kirjutab selle kohta: Kogu Uus Testament tunnistab, et ülendatud Kristus on täiesti erilisel viisil koguduses kohal ja tegev. See Issanda kohalolek oma koguduses, mille kaudu ta oma missiooni maailmas jätkab ja edasi viib asetab kogudusele kaksikülesande: austada Jumalat ja pühitseda maailma.\nKogu Pühakirjast kumab tõdemus, et inimkond on loodud Jumala poolt Jumala näoliseks, et ta oleks ühenduses Jumalaga. Selle kommunikatsiooni, vastastikuse suhtluse tulemusena peaks kumbki osapool tundma kohtumisrõõmu. Jah, see ei ole kohustus, vaid võimalus! Rõõm ja tänu. Selle rõõmu olemust väljendab kreeka keelest tulenev sõna, mida kasutatakse armulaua kohta – euharistia, mis tõlgituna tähendab tänu ja tänamist. Jumalateenistuse olemus on jumaliku lunastusteo tänuga vastuvõtmine. Jumal annab meile armu(laua), meie anname Talle tänu.\nC.S. Lewis kirjutab, et just kummardamise käigus avaldab Jumal oma ligiolu inimestele. Ta lisab kohe ka, et loomulikult pole see ainus võimalus. Kuid paljudele on „Issanda teenistuse armsus“ ilmunud sageli või eelkõige või ainult siis, kui nad teda koos teistega on kummardanud ja austanud. Kõik meie poolt väärtuslikuks peetu teeb meile rõõmu ja igasugune rõõm muutub spontaanselt kiituseks. Kiitus ja tänu mitte ainult ei väljenda rõõmu, vaid ka suurendab seda, lisab täiuslikkuse mõõtme. Väljendamata rõõm on poolik rõõm. On masendav jõuda mäeharjale, kust alla orgu avaneb ootamatult suurejooneline maastikupilt, ja olla sunnitud vaikima, sest sinu kaaslased ei pööra sellele ilule rohkem tähelepanu kui kraavis vedelevale plekkpurgile. Kui ühel loodud olendil oleks võimalik täielikult (kogu ulatuses, mida piiratud olend võib saavutada) „tänada“ kõige väärtuslikumat üldse, see tähendab temast rõõmu tunda ja teda armastada, ja samal ajal anda oma rõõmule igal hetkel õige väljendusviis, siis oleks see hing saavutanud ülima õndsuse („Mõtteid psalmidest“).\nJumal on loonud inimese elama paradiisis, Jumala lähedases rõõmus ja rahus. Inimese oma tahe juhib teda paradiisist välja ikka ja jälle. Jumal kutsub teda enda juurde ikka jälle, sest Tema armastus on suurem kui meie eksimused.\nPosted by EELK Kose Püha Nikolause kogudus at 2:08 AM No comments:\nEsimene uks avanes\nNeljapäeval on avatud nii kiriku kantselei kui teise ringi annetusmüük. Pärastlõunal keetsime töökate naistega endile teed ja istusime hetkeks ümber ühise laua. Samal ajal pingutasid me noored töömehed muskleid ja ennäe! Naistepäeva õhtuks oli esimene müür langenud, selle tagune uks avanenud ja kõik ehituspraht kadunud!\nÕhtune valgus piidles läbi tolmu kirikut. Eile nägin korraks mis juhtub siis kui loojangu viimased kiired leiavad tee meie kirikusse. See on võimalik ainult siis, kui suur uks on avatud ja põhjapoolsed aknad avavad valgusele tee.\nPosted by EELK Kose Püha Nikolause kogudus at 7:25 AM No comments:\ntolm ja kivihunnik\nSiin on nüüd kahe päeva töö kogunenud ühte hunnikusse. Töömehed ütlesid, et nad tahaksid näha seda meest, kes need müürid ladus ... Seguga ta just ei koonerdanud.\nJa see tolm, mis nüüd lendleb igal pool, kogub murepilvi pea kohale. Kuidas me sellest lahti saame? Ainus lohutus on, et see kõik läheb mööda. Ja lammutamine on vajalik, et hooneosa, mis kunagi kandis uue kiriku nime, võiks uuesti sündida.\nNädala algul hakkas kusagil vaikselt helisema KLPR laul "Kõrged uksed lahti minge, Siionisse laske mind".\nEsmaspäeval algas kiriku ja juurdeehituse vaheliste uste ette ehitatud seinte lammutamine. Enne nägi see osa kiriku poolt vaadates välja nii:\nNüüd panid töömehed tellingud püsti, rullisid vaibad eest ja võtsid ühe maali ja kirikupingid eest ning alustasid suurt tööd.\nSamal ajal paigaldasid teised mehed tulevasele muuseum-arhiiv-raamatukogule põrandakütte torusid. Pikk toru ei tahtnud hästi painduda, aga meeste kangus oli suurem kui toru kangus.\nSiia peale peaks hiljem tulema liiv ja paekiviplaadid. Nii ilus on vaadata kui töö edeneb.\nPosted by EELK Kose Püha Nikolause kogudus at 3:11 AM No comments:\nMöödunud pühapäeval rääkisime inimese ootustest Jumala suhtes. Ühe inimestepoolse ootusena võib kindlasti mainida ka õnnistust. Inimesed ehk ei oska seda alati nõnda nimetada, ent siiski on see midagi, mida oodatakse. Aga kas me oleme valmis vastu võtma Jumala õnnistust?\nKui meile saaks osaks tõeline õnnistus, nagu lotovõit, kas me tuleksime sellega toime, oskaksime sellega midagi peale hakata? Õnnistus tähendabki võitu. See, kellega Jaakob heitles, ütles talle päeva koidikul: sa oled võidelnud Jumala ja inimestega ja oled võitnud! Võit ei ole midagi loomulikku või loogilist, see tähendab võitlust, pinget, pingutamist, proovilepanekut, takistuste ületamist. Jaakob alustas võitlust juba oma ema üsas, kus ta jagas kitsukest ruumi kaksikvend Eesaviga ja nende ema Rebeka imestas: „Mispärast on see minuga nõnda?“\nJaakob oli Aabrahami pojapoeg ja Iisaki poeg. Tema lugu oli keeruline algusest peale. Esiisa, kes pettis ise ja sai petta. Ja ometi ei ole tema loos midagi juhuslikku. Jaakob oli mees, kelle jaoks prioriteedid olid paigas algusest peale. Kõigepealt tahtis ta esmasünniõigust. Talle oli see oluline, tema vennale mitte nii väga. Kaksikvend Eesav hindas rohkem mõnusat elu ja hetkemõnusid näiteks jahil käimist ja head kõhutäit. Jaakob tahtis esmasünniõigust ning vahetas selle maitsva leeme vastu. Siis tahtis ta isa õnnistust. Tahtis seda niiväga, et oli valmis petma ja pettiski. Kuid hiljem sai ta ka ise petta. Jaakob armastas Raahelit, kuid Laaban sokutas talle pruudiloori varjus Lea. Kuid Jaakobi tahe on kindel. Küllap oli ta valmis oma karistust kandma ja teenis armastatud naise pärast kokku 20 aastat äia juures. Needki aastad läksid ruttu. Jaakobile sündis sel ajal 11 poega ja ta kogus rohkelt vara. Siis läks ta tagasi isa juurde ja kaksikvenna juurde, kelle viha ta õigutatult kartis.\nJaakob Sisenes Eesavi valdustesse, lähetas talle lepituseks kingitusi. Ta saatis oma naised ja lapsed ees üle jõe. Ja jäi üksinda teisele poole jõge. Tahtis ta palvetada? Tahtis ta lihtsalt hetke hinge tõmmata ja rahus omaette olla? Igatahes ei tulnud sellest midagi välja. Keegi tuli seal tühjas paigas tema juurde ja rahuliku olemise asemel leidis aset pingeline võitlus, mis kestis koidikuni.\nHeitlus leidis aset Jabboki koolmel. Jabbok meenutab heebrea sõna maadlema, aga ka puhastuma, tühjenema, välja kallama. Võibolla pidi Jaakob nüüd tühjenema oma suurest enesekesksusest. Võibolla oli see tema jaoks ka suur võitlus iseendaga. Siiani oli ta tegutsenud peamiselt enda pärast.\nAga see heitlus muutis Jaakobit igaveseks. See, kes temaga heitles, lõi ta puusaliigest, mille tulemusena nihkus Jaakobi puusaliiges paigast. Ehk liikus midagi muud paika? Võibolla peabki meie elus midagi minema paigast ära, et elu ise saaks asetuda paigale? Midagi murduma, et saaksime terveks. Jaakob ei hoolinud valust, mida see kaasa tõi. Ta oli rohkem huvitatud Jumala õnnistusest kui oma isiklikust kaotusest.\nSiinkohal meenub üks praktilist laadi vana tarkus, mis tänapäeva inimestel kipub ununema. Õnnistamine on viimane osa meie jumalateenistusest. Õnnistus on midagi, mille poole oleme kirikus iga kord teel. Kirikusse võib pigem jääda hiljaks, kuigi ka see pole hea, kuid kirikust lahkumine enne õnnistamist on lahkumine enne kohale jõudmist. Iga jumalateenistus on samuti nagu väike võitlus õnnistuse pärast. «Ei ma lase sind mitte, kui sa mind ei õnnista!»\nJaakob sai heitluse tulemusena ka uue nime – Iisrael. Jaakobi vana nimi tuleneb heebrea sõnast 'petma'. Siiani oli ta seda nime õigustanud. Nimi on Piiblis alati seotud isiku olemusega. Enne kui ingel (nimetagem teda tinglikult nõnda) andis Jaakobile uue nime, küsis ta tema vana nime. Küsis seega tema olemuse kohta. Pani teda vaatama ennast. Kes sa oled? See tähendab enda alandamist Jumala ees. Ma olen petis. Ma ei ole seda väärt, et sa mind armastad ja ometi igatsen ma seda kõige rohkem.\nAga miks Jumal võtles Jaakobiga? Mitte lihtsalt võitlemise pärast. Samutri armastuse pärast. Ta tahtis teada, et ta on Jaakobile oluline ja tahtis teada anda, et Jaakob on temale oluline. Hoolimata kõigest.\nNimi Iisrael tähendab 'Jumal võitleb' või 'Jumal valitseb'. See oli inimese ja Jumala vaheline võitlus. See ei leidnud aset ainult tookord ja ainult Jaakobiga. Selline võitlus on käimas iga inimese elus. Ka meie elus. Jaakobi võitlushimu, see et ta alla ei andnud, näitab tema meeletut igatsust õnnistuse järele. «Ei ma lase sind mitte, kui sa mind ei õnnista!»\nJaakob oli valmis tegema mida iganes et mitte lahti lasta Jumalast. Küllap tundis ta tol ööl hirmu ja väsimust. Kindlasti ei olnud see võitlus talle kerge. Ta oleks võinud ka lihtsalt põgeneda. Kuid ta oli oma elus küllalt põgenenud. Küll venna kättemaksu eest, küll äia eest. Ta ei tahtnud enam põgeneda. Ta tahtis olla Jumalaga koos ja võita temaga koos oma elu raskused.\nKui võidab Jaakob, võidab samas Jumal tema sees. Ta ei olnud enam egoistlik mees, vaid Iisraeli esiisa. Õnnistus ei tähenda mingeid materiaalseid hüvesid, asju ega rikkust. See tähendab olla koos Jumalaga, mis omakorda tähendab olla võidukas, ületada raskused, võita ära kõik see, mis sind rebib eemale Tema õnnistusest.\nJaakobi võitlus Penuelis tähendab meie jaoks samuti saada õnnistatud oma võitluste keskel.\nMeilgi on vaja hetki, mil me astume igapäeva melust välja ja oleme Jumalaga kahekesi. Kui Jaakob poleks sellist omaette olemise hetke võtnud, poleks ta õnnistuse osaliseks saanud. Iial ei või teada, mis sulle viimaks õnnistuseks saab. Heitlused. Tagasilöögid. Isegi valu ...\nSelle käigus võib alla anda ja loobuda. Jaakob ei loobunud. Ta tõesti tahtis õnnistust.\nKui ingel ütles: sa oled võidelnud ja võitnud, siis vastav heebrea sõna annab meile alust mõista, et ta mitte ainult ei võitnud, vaid pidas vastu, jäi püsima. Olen ikka arvanud, et see on viimselt kõige olulisem. Kui tulevad elus olukorrad, mida sa ei mõista ja kerkivad küsimused millelele sa ei osksa vastata, siis viimselt oluline on lihtsalt usaldada Jumalat ja jääda ta juurde.\nViimaks pani Jaakob heitluse paigale nime Penuel, mis tähendab 'Jumala pale'. Ta oli olnud seal üksikus paigas Jumalale nii lähedal nagu oleks teda näinud palgest palgesse. Oma elu kõige raskemate katsumuste keskel me millegipärast oleme Jumalale väga lähedal, aga siis kui meile saab osaks õnnistus, kui kõik läheb hästi võime vaikselt libiseda Temast eemale. See ei pruugi alati nii olla, kuid siit tulebki küsimus: kas oleme valmis vastu võtma Jumala õnnistust?\nPosted by EELK Kose Püha Nikolause kogudus at 5:32 AM No comments:


Sussexi hertsoginna Meghan tahab tuua Hollywoodist maineparandaja - Kirev elu - Elu24\n6. detsember 2018, 9:26\nSussexi hertsoginna Meghan tahab tuua Hollywoodist maineparandaja\nSussexi hertsoginna Meghan novembris Esimese maailmasõja aastapäeva sündmusel Londonis.\nBriti meedia kirjutab juba mõnda aega, et Cambridge’i hertsoginna Catherine’i ja Sussexi hertsoginna Meghani vahelt oleks nagu must kass läbi jooksnud ning need kaks naist ei saa omavahel läbi.\nNaiste tüli mõjutab ka nende mehi, prints Williamit ja prints Harryt, kes on üksteisest selle tõttu eemaldunud, teatab msn.com.\nPrints William ja Cambridge'i hertsoginna Catherine 15. novembril külas BBCs\nKinnitamata andmetel tahab hertsoginna Meghan enda maine parandamiseks ja populaarsuse kasvatamiseks tuua Hollywoodist avalike suhete eksperdi. Selle isiku ülesandeks on lisaks maineparandusele ka aidata tal Briti ühiskonnas paremini toime tulla, kaasa arvatud meediaga, mis on temast võrdlemisi negatiivse pildi loonud.\nSussexi hertsoginna Meghan oli oktoobris abiks supiköögis, mis toidab Grenfelli korrusmaja põlengus kannatanuid\n«Kuningliku pere poolt Meghanile määratud erasekretär ja abilised lahkusid, kuna hertsoginna arvates ei tulnud nad oma ülesannetega toime. Ta teab, et Hollywoodi avalike suhete ekspertidel on suuremad kogemused, mis puudutavad negatiivseid meediakajastusi ja avalikku suhtumist,» sõnas Briti kuningakoja anonüümne allikas.\nTa lisas, et kuningakoda ei kommenteeri tavaliselt midagi, mida ajakirjandus nende eraelust kirjutab.\n«See ärritas Meghanit, kes ootas, et kuninglik pere tema kaitseks välja astub. Nii ei juhtunud ja siis ta otsustas, et asub end ise kaitsma. Kuna ta jäi abilistest ilma, siis palkab uued abilised Hollywoodist oma tuttavate-sõprade seast,» teatas allikas.\nSussexi hertsoginna Meghan novembris 2018\nFOTO: CHRIS JACKSON / Getty Images/Scanpix\nAllika sõnul on hertsoginna Meghan tegutseja ja kui mingi asi teda ennast puudutab, siis seda kiiremini ta tegutseb, üritades olukorda lahendada.\n«Ta ei ole «istuv part», kes ootab, millal jahimees talle pihta saab. Meghan tunneb, et Briti ajakirjandus tahab ta läbi «hakklihamasina» lasta ja seda ta endaga teha ei luba,» lisas allikas.\nBriti kuningakoda tegi selle nädala alguses ootamatu pöördumise, see puudutas hertsoginna Catherine’i ja hertsoginna Meghani suhteid. Teatati, et kaks naist saavad hästi läbi ja midagi negatiivset ei ole juhtunud.\nAjakirjanike sõnul ei ole siiski vihavaenu jutud aluseta, vaid kus on suitsu, seal on ka tuld.\nVäidetavalt ei ole Briti kuningakoda nõus väljapoolt sisse tuleva avalike suhete eksperdiga, keda nemad ei tunne ning kes ei tea kõiki Briti ühiskonna ja kuningakoja nüansse.


Keda nimetada sõbraks? - Leht 3 - lapsemure.ee\nKeda nimetada sõbraks?\nRe: Keda nimetada sõbraks?\n#101 Postitas Külaline\nMast kirjutas: Sõbraks peaks saama nimetada, ka oma peikat/tüdrukut\nOma lemmiklooma?:D sa võid talle rääkida oma kõige piinlikumad mured ära ja ta ei reageeri sellele mitte hullemini kui saba liputades\nPeikad ja tüdrukud liputavad sul saba?\n18 Jaan 2016, 01:13\n#102 Postitas okeisiis\nSul peikad ja tüdrukud liputavad saba?\n18 Jaan 2016, 01:15\n#103 Postitas Apocrypha\nTõeline sõber jääb sinu sõbraks koos kõige sinu heade ja veadega. Ja ainult kaks tõelist sõpra mul ses suhtes on, tõsi, harva saab nendega suhelda.\n18 Jaan 2016, 16:18\n01 Jaan 2016, 14:56\n#104 Postitas kardetu\nKui sa kaotad kõik,siis saad teada kes on su tõelises sõbrad.\nära karda mind\n18 Jaan 2016, 18:29\n#105 Postitas Külaline\nTõeliseid sõpru on mul ainult mõned. Nemad on need inimesed, kes on minu kõrvale jäänud, kui mul on raske olnud ja kes alati mõistavad. Lastest saati oleme koos olnud ja nad teavad mind nii hästi, et saavad ilma et ma midagi ütleks juba aru kui midagi halvasti on. Nemad on need, kes olid minuga, kui kogu mu elu ühe õhtuga pea peale keerati. Ülejäänud on sellised, keda ma päris sõpradeks ei nimetaks, kuid nad on siiski natuke rohkemat kui lihtsalt tuttavad.\n15 Juun 2016, 22:48\n25 Sept 2015, 20:05\n#106 Postitas Erksike1\nSee tõeliste sõprade värk ja lahterdamine on iga inimese jaoks erinev. Minule endale näiteks on tõeline ja selline päris sõber see, kellega mul oleks igal kellaajal võimalik kokku saada, kui mul selline mõte peaks tulema. Tõsi, ma küll proovin kokku saamisi ja asju tõesti päevavalges teha, aga see ongi lihtsalt selline näide, et kui ma ei saaks temaga näiteks kell 2 öösel kokku saada, ju siis ei ole tõeline sõber. Aga siin tulevad ka muud asjad mängu, muidugi ma austan seda, kui see sõber magada tahab.\nRääkides üldiselt sõpradest, siis mul eriti vahet pole kas nad on netisõbrad või sellised kellega olen mõned korrad kohtunud. Nii kaua kui inimene minuga suhelda soovib, proovib omalt poolt arendada vestlust ja usaldab mind, on ta mu sõber.\n26 Aug 2016, 23:50\n28 Mai 2016, 18:40\n#107 Postitas Girl557\nMa ei hakanud teemat tegema, tahtsin küsida et\nsee oleks normaalne kui õpetajaga bussis rääkida? No me satume hommikul sama bussi peale ja siis vahepeal tekib selline akward moment, kui ma ei julge teregi öelda..\n09 Juun 2017, 16:23\n18 Nov 2016, 00:53\n#108 Postitas Pastel\nGirl557 kirjutas: Ma ei hakanud teemat tegema, tahtsin küsida et\nIkka on normaalne. Vahepeal olen ka rääkinud, kui tal just pole selline nägu peas, et ei taha kellegagi rääkida.\n10 Juun 2017, 18:41\n#109 Postitas Girl557\nMida peaks üldse rääkima? Kuidas sa nt alustasid\n11 Juun 2017, 21:26\n#110 Postitas Pastel\nAlustan terega ikka ja siis mingi teemaga, nagu lihtsalt tuttavaga.\n04 Juul 2017, 03:13\n#111 Postitas Girl557\nDavai öelge nüüd mida rääkida xd\n31 Okt 2017, 16:34\n#112 Postitas Girl557\nGirl557 kirjutas: ↑\nVabandust topeltpostituse eest, aga termomeeter ehk annad head nōu?\n31 Okt 2017, 17:37\n22 Veebr 2008, 19:44\n#113 Postitas NurioF\nRäägi millestki, mis sind huvitab. Või veel parem - ole teisest inimesest huvitatud ja küsi küsimusi tema elu kohta (mõõdukas koguses muidugi). Kui inimene tunneb, et temast tuntakse huvi ja teda kuulatakse, siis see aitab kõige rohkem sõpru võita.\nSoovitatav kirjandus: "Kuidas võita sõpru ja mõjustada inimesi?"\n01 Nov 2017, 21:20\n#114 Postitas Bucerus\nJaaa, tean seda imelikku tunnet.\nMul kooliajal oli nii, et 2 õpetajat, kes andsid nii põhi-kui keskkoolile sõitsid koguaeg sama bussiga ning siis 4-5 õpilast. Need olid need head hetked, kus muidu on bussis hommikune vaikus. Ning siis järsku kui uued inimesed bussist sisse tulevad, hakkab "tere" laine pihta Kohe kuulis ära, kes veel samas koolis käivad.\nKuna elasin koolist suht kaugel ning läksin peale esimesest peatusest, siis mul oli vahepeal ka komme strateegiliselt mõni a.la. töövihiku ülesanne bussi jätta. Ükskord siis täitsin süvenenult töövihikut. Saan tehtud, tõstan pead, kooli õppealajuhataja seisab kõrval ja kiidab, et ära tegin\nAga üldiselt ma tol ajal ei teinud nendest õpetajatest välja, nad ei teinud minust. Peale tere ütlemise. Nüüd pärast lõpetamist on teine teema. Nüüd kui kohtume mingi õpetajaga kuskil, siis suht pikalt jutustame.\nAga asja juurde minnes eks ta oleneb ka palju sellest, et kui vana ise oled ning kuidas on selle õpetaja suhtumine ning suhtlemine. Kas tema SInuga hakkab suhtlema?\nKui tema ise ei hakka suhtlema, siis ära vast Sa ka alusta. Võibolla tahab ka tema hommikul bussis rahulikult ärgata või omaette olla vms.\nSeega mina ütleks viisakalt temaga kohtudes "tere". Korra hetke jälgiks, kas ta alustab suhtlust. Kui ei alusta, siis ole rahulikult edasi nii, nagu muidu bussis oled. Kuula muusikat vms. Võid ka veidi eemale minna. Kui võimalik, siis istuda. Ma tean jah, ta on ebamugav olukord aga mis teha.\nAga Tere ütle kindlasti.\n02 Nov 2017, 17:33\n#115 Postitas s0ul\n(Tõelise) sõbra leeri võib arvata sellise inimese, kes ei mõista kohut. Teine võimalus, kui elu läheb raskeks, siis teatud inimesed kaovad ümbert ära. Teiste sõnadega, kui praht on ümbert läinud, siis neid, kes alles jäävad, võib nimetada sõpradeks. On ka olemas tuttavad\n30 Mär 2019, 12:27\n#116 Postitas boyjoy\nMina küll tahan, et sõbrad minu tegevusi analüüsiks ja hindaks, võibolla on tõesti mõni asi, mida saab paremini teha. Mul mitu "sõpra" kellega ma enam ei suhtle, sest täis peaga hakkavad suvalistega tüli norima ja pole mul vaja sellistega suhelda, ainult pahandused. Kuhu sa saad selliseid peole kutsuda, ei saa ju, loomulikult ma ütlesin seda ka neile endile ja vähemalt mõistavad minu pahameelt. NB. Kaine peaga on toredad kutid.\n30 Mär 2019, 18:23\n#117 Postitas s0ul\nKonstruktiivne kriitika on teretulnud ega ole kohtumõistmine\n31 Mär 2019, 10:47\n#118 Postitas s0ul\nLäks topelt mingil põhjusel\n25 Dets 2018, 02:06\n#119 Postitas Preili17\nMul on ainult üks parim sõbranna\nJa üks poiss kellele võin helistada kell 3 öösel ja ta kuulab mind ära (Ta on mu poiss)\n31 Mär 2019, 22:03\n#120 Postitas Tundmatumina\nMinu arvates peab olema sõber see kes tahab sinuga suhelda ja mõistab ning proovib aidata.\nOn neid kes mõistab ja temaga on hea rääkida kuid sõber on minu arvates ikkagi see kes tahab ise ka sinuga rääkida mitte ei pea sina alati peale lendama.\n31 Mär 2019, 22:08\n#121 Postitas kakkybabenasa\nSee kellega saad olla sina isa ilma, et peaks keegi teine olema. Aeg ja selle aja jooksul veedetud kvaliteet, mälestused, ühine mõistmise keel. Ja see X faktor mis on vaid teil kahel. Ja sõber ütleb sulle ka ausalt jamasid asju, mida teised ei julge ja siis toetab sind sinu jama juures.\nMul on jäänudud vaid sõbrad kellega tutvusin noorena. Rohkem polegi selliseid sõpru vaja. Aga kui Km lahku ajavad siis võiks keegi lähemal ka olla.a\n02 Apr 2019, 03:03\nRe: Probleem iseendaga\nHei, kui enamus vastajaid olid poisid siis mdea teen erandi vms. Nagu mul ema ütles:" Viibid hetkel mustas augus, kuid\nEksinudLaps:,), 15 minutit tagasi\nPaned kaks lõõtsa järjest sisse ja lähed naistesse, i swear works every fking time Väga õige suhtumine, :)\nEksinudLaps:,), 17 minutit tagasi\nRe: olen mõttetu inimene\nsa saad ainult ennast aidata, oota mõni aasta. Läheb paremaks, ma luban.\nEksinudLaps:,), 26 minutit tagasi\njah mul on suhe, aga viimasel ajal ta räägib koguaeg et ta ei taha mind oma ellu ja et tal pole vaja selliseid inimesi\nmery17, Täna, 19:33\nTänane kuupäev on 21 Aug 2019, 23:30


VIDEO | KANA GRILLIKOOL! Ära kõrveta ega kuivata oma kana ära – 4 hädavajalikku nippi!\nToimetas Manona Paris/Toidutare | Video: Martin Ahven, 28. aprill 2019 11:18\nJärjest rohkem eestimaalasi leiab suvisel grillhooajal punase liha kõrval üles linnutooted, olgu siis kintsud, filee või koivakesed. Paraku aga ei oska kõik tiivuliste head maitset grilli tuleproovis alles hoida.\nToidutare käis Talleggi tehases luuramas, kuidas suvehooajaks valimistumine särab-keeb.\nHKScan Estonia tootearendusjuht Sille Villem edastas ka neli rusikareeglit kanatoodete grillimisel.\n1. Hoia temperatuur vaos. Lahtine leek ja kana ei käi kokku - muidu kõrbeb liha pealt ära ja seest jääb tooreks. Kana aga ei tohi iial seest tooreks jääda. Kätt peab suutma hoida viis sekundit grilli kohal - siis on õige aeg asuda küpsetama.\n2. Kui grillid suuremale seltskonnale, kus on lapsi ja teisi ülinäljaseid, alusta kiiresti valmivate toodetega, nagu näiteks kanafileest valmistatud ja õhemaks taotud pihvidega.\n3. Kaasaegseid grilltooteid pole vaja peale pakist võtmist ilmtingimata marinaadist puhastada, ehkki jälgi, et grillile satuks võimalikult puhas liha. Liigne marinaad hakkab sütel põlema. Kui aga tegu on suhkruse marinaadiga, ole ärapühkimisega ettevaatlik - seal peabki marinaad muutuma liha ümber glasuuriks.\nMitte mingil juhul aga ei tohi juba küpsevale lihale kallata pakki allesjäänud marinaadi otsa - sellega saavutad vaid hulka tossu ja kärssavad söed.\n4. Hea ja mahlane kana ei ole ilmtingimata filee. Parim kanagrill on ikka lihatükis, kus nahk kaitseb liigse kuivuse eest ja annab maitset ning kont on osaliselt sees. Luuüdi on liha maitse seisukohalt väga oluline! Kanakintsutükid on põhjusega kokkade lemmikud. Nn tumedamal lihal on enam maitset kui valgel!


Hollande kutsus Euroopat Trumpile «kindlat» vastust andma - Maailm - Postimees.ee\n28. jaanuar 2017, 17:43\n«Kui USA president teeb avaldusi Euroopa kohta ja räägib Brexitist kui mudelist teiste riikide jaoks, peaksime minu hinnangul vastama,» ütles Hollande Lissabonis ajakirjanikele.\n«Kui ta võtab tarvitusele protektsionistlikud meetmed, mis võivad destabiliseerida mitte ainult Euroopa, vaid ka maailma tähtsamate riikide majandusi, peame vastama,» sõnas ta.\n«Kui ta keeldub põgenike vastuvõtmisest ajal, mil Euroopa on täitnud oma kohust, peame vastama,» ütles Prantsuse president.\n«Peame kinnitama oma positsioone ja pidama seejärel kindlakäeliselt dialoogi selle alusel, mida me õigeks peame,» lausus Hollande, lisades, et dialoogi eesmärk peab olema ülemaailmsete probleemide lahendamine.\n«Protektsionismi ja populismiga» silmitsi seisev EL vajab kiiresti reforme, et saada jagu «teda nõrgestavast majandus-, sotsiaal- ja poliitilise legitiimsuse kriisist», ütles kohtumist võõrustav Portugali peaminister António Costa teisipäeval.


Iraan ja Lääs. Teekond vahepeatustega – Diplomaatia\nSellised nägid välja raketi- ja droonirünnaku kahjustused Abqaiqi naftatöötlemistehase. Foto: Reuters/Scanpix\n2013. aasta septembris toimus ÜRO Peaassamblee „serval“ üks oluline telefonikõne: presidendid Barack Obama ja Hassan Rouhani rääkisid omavahel 15 minutit, kui New Yorgist lahkuv Rouhani oli juba teel lennuväljale. USA ja Iraani riigipead suhtlesid esimest korda pärast USA Teherani saatkonna hõivamist 1979. aastal. See märgilise tähtsusega veerandtund oli avapauk protsessile, mille eesmärgiks sai Iraani tuumaambitsioonide piiramine ja riigi välja toomine rahvusvahelisest isolatsioonist. Omamoodi déjà–vuʼna spekuleeriti ka tänavu, et ÜRO Peaassambleel võiks toimuda otsekontakt USA ja Iraani riigipeade vahel, kuid selle artikli lõpetamise hetkeks on Lähis-Idas toimunu selle võimaluse üsna nullilähedaseks viilinud. Kas Iraani ja läänemaailma suhete loogika viimastel aastakümnetel aitab orienteeruda viimaste nädalate rahututes uudistes? Sellele allpool vastust otsingi.\n20. sajandi algul sõlmis Briti miljonär William Knox DʼArcy Pärsia monarhi Mozaffar ad-Diniga lepingu Iraani naftavarude kasutuselevõtu kohta. Sellega sai alguse lääneriikide üha kasvav huvi Iraani energiaressursside vastu, mis tõotas küll majanduslikku kasu, kuid istutas samas pärslastesse püsiva umbusu Lääne kavatsuste vastu. Rahvuslasest peaminister Mohammad Mosaddegh otsustas 1951. aastal kogu Iraani naftatööstuse riigistada, kuid kahe aasta pärast tõrjuti ta võimult kõrvale. Hiljem on USA luureringkonnad tunnistanud oma osa Iraani 1953. aasta riigipöördes. Küllap oli ka neil 1953. aasta sündmustel oma roll selles, et „Iraan Lääne vastu“ arenes järgnevatel aastakümnetel lausa eksistentsiaalseks dilemmaks, mis tipnes 1979. aasta islamirevolutsiooniga. Jäik Läänele vastandumise paradigma ahistas üha enam ühiskonda, mis Pärsia impeeriumi ajal oli oma olemuselt kosmopoliitne kultuuriruum ning hõlmas väga erinevaid etnilisi ja usulisi gruppe, kirjutab Columbia ülikooli professor Hamid Dabashi oma raamatus „Piirideta Iraan“. Ehkki šahh Reza Pahlavi režiim muutus lõpupoole üha autoritaarsemaks, iseloomustasid 1960. ja 1970. aastate Teherani elav ja rahvusvaheline linnakultuur, ägedad poliitilised debatid ning suhteliselt vaba mõtteruum. Kaasa mängis ka geograafiline kontekst: teisest võimsast muslimiriigist Iraani naabruses – Osmani impeeriumist – oli saanud ilmalik Türgi Vabariik, kus visionäär Mustafa Kemal Atatürk rajas radikaalsete reformidega läänelikku ühiskonda. Iraani filmikunsti ja muude visuaalsete kunstide praegune kõrge tase on selle ajastu otsene tagajärg, mis ei tekkinud tühjale kohale. Mida tugevamaks muutus surve kodumaal, seda rohkem Iraani kultuuriinimesi emigreerus. „Milleks mulle kodu, kui mu kodu on terve maailm?“ kirjutas diasporaa üks esindajaid, kaasaegse pärsia luule uuendaja Nima Yushij. Lõhe ühiskonnas kärises üha suuremaks: ühelt poolt avatus ja liberaalsuspüüdlused, teisalt soov Lääne kultuurilisest ja majanduslikust mõjust vabaneda.\nJäik Läänele vastandumise paradigma ahistas üha enam ühiskonda, mis Pärsia impeeriumi ajal oli oma olemuselt kosmopoliitne kultuuriruum ning hõlmas väga erinevaid etnilisi ja usulisi gruppe, kirjutab Columbia ülikooli professor Hamid Dabashi oma raamatus „Piirideta Iraan“\nDabashi näeb 1979. aasta Iraani islamirevolutsiooni kui omal moel „varastatud revolutsiooni“. Tema sõnul koosnes šahhi võimuga rahulolematute kontingent algselt eri ühiskonnagruppidest, keda ühendas vasakpoolne ideoloogia: sinna kuulusid Vietnami sõja vastased, Palestiina riikluse toetajad, Aafrika dekolonisatsioonist innustust saanud inimesed, Kuuba sõbrad … Šiia islamistid oli üks neist rühmitustest, kellel aga karismaatilise ajatolla Ruhollah Khomeini juhtimisel õnnestus revolutsiooni lõpptulemus enda kasuks pöörata. Teherani akadeemiliste ringkondade arutelud tulevase vabariigi konstitutsiooni teemal lõpetas ajatolla Khomeini oma kurikuulsalt ajalukku läinud sõnadega: „Mitte ükski läänestunud intellektuaal ei hakka meile ette kirjutama, milline peab olema Iraani põhiseadus!“\nTuumavõimekust asus Iraan välja arendama 1950. aastail ja 1970. aastal ühines riik rahvusvahelise tuumarelva leviku tõkestamise leppega, mis andis Rahvusvahelisele Aatomienergia Agentuurile (IAEA) õiguse Iraani tuumaprogrammi jälgida. Pärast islamirevolutsiooni kuivas rahvusvaheline koostöö selles valdkonnas kokku ja paljud spetsialistid emigreerusid. Kuid 2002. aastal, mil Lääne Lähis-Ida ekspertide pilgud olid pööratud Iraagile ning Bagdadi ründamine väidetavalt massihävitusrelvade omamise tõttu oli üha ilmsem, hakkas levima info Iraani salajastest tuumarajatistest Arakis ja Natanzis. Selgus, et Iraagi naaberriik liigub hirmutava kiirusega sellise uraani rikastamise taseme suunas, mis võimaldab valmistada aatomirelva. Lisaks kardeti tuumaprogrammi sattumist terroriorganisatsioonide valdusse, kuna oli põhjust kahtlustada Teherani koostöös Hizbollahi ja Hamasiga. Teheran oli neil aastatel ka poliitiliselt ja sõjaliselt tugevam kui varem, kuna sajandi algul oli ta vabanenud oma regioonis kahest tugevast rivaalist: Iraagi diktaatorist Saddam Husseinist ja Afganistani sunnirühmitusest Taliban.\n2006. aastal võttis ÜRO Julgeolekunõukogu vastu resolutsiooni 1737, millega sanktsioneeriti investeeringud Iraani nafta-, gaasi-, ja naftakeemiatööstusesse ning keelati äritehingud Revolutsioonilise Kaardiväega; sanktsioonid hõlmasid ka pangandust, laevandust ja mitmeid muid valdkondi ning neid karmistati korduvalt.\n2009. aastal USA presidendiks saanud Barack Obama oli seisukohal, et Iraani diplomaatiline hõlmamine on ainus viis vältida laialdast konflikti Lähis-Idas ning et selleks on vajalik otsesuhtlus kõrgema usujuhi ajatolla Ali Khamenei ja Valge Maja vahel. Pressi väitel sai just siis alguse ameeriklaste suhtlus Iraani esindajatega Omaani pealinnas Muscatis. Omaan on ainsa Araabia riigina normaalsetes (kui mitte sõbralikes, siis vähemasti sallivates) suhetes nii Ameerika Ühendriikide kui ka Iraaniga. Just Omaan oli esimene araabia riik, millega Washington sõlmis 1833. aastal sõpruslepingu, kuna meresõidu ohutus Hormuzi väinas oli oluline juba toona. Iraani šahh aga toetas Omaani sultanit 1970. aastate rahutuste ajal ning Teherani sõjaline toetus etendas tähtsat osa selles, et sultan Qaboosist sai kõige pikemalt troonil püsinud Araabia monarh, kes valitseb riiki tänini.\n2013. aasta juunis valiti Iraani presidendiks reformimeelne Hassan Rouhani, kelle kampaania põhines lubadusel tuua Iraan välja rahvusvahelisest isolatsioonist ning lahendada riigi majandust kurnav vastasseis läänemaailmaga. Rouhani on vastuoluline natuur: ehkki Iraani sisepoliitilisel skaalal mõõdukate hulgas, peetakse teda samas ajatolla Khamenei usaldusaluseks. Rouhani võimule saades oli Iraani riigikassa suures miinuses, naftaeksport oli vähenenud ligi kaks korda 1,5 miljonile barrelile päevas ning esmatarbekaupu tuli osta bartertehingutega. Väljapääs oli sanktsioonide tõttu välispankades külmutatud naftatulude kasutuselevõtt, selleks aga tuli minna Obama administratsiooniga läbirääkimistele.\nUSAd sundis läbirääkimistele eelkõige sõjaoht Lähis-Idas: raske öelda, kui tõsiselt kardeti Washingtonis, et Iisrael teeb tõesti otsuse Iraani tuumarajatisi rünnata, aga täielikult välistada seda ei saanud. Samuti võis Iraani tuumaprogramm õhutada nende sunni rivaale samas suunas liikuma, tuumarelvastatud Lähis-Ida aga olnuks – ja oleks – tõsine mure tervele rahvusvahelisele üldsusele. Ameeriklastele oli positiivne, et Revolutsioonilise Kaardiväega seotud ministrite arv Rouhani valitsuses oli eelnevaga võrreldes vähenenud ning välisministriks sai Iraani endine suursaadik ÜROs, USA diplomaatilistele ringkondadele hästi tuntud kõikevõitva naeratusega Javad Zarif.\nSeega oli seis rahvusvahelisel „malelaual“ lootustandev ja nüüd oli juba diplomaatide töö oma riikide liidrid otsekontakti viia. Septembris see ka õnnestus, nagu sissejuhatuses mainitud.\nUSA, Venemaa, Hiina, Prantsusmaa, Suurbritannia, Saksamaa ja Euroopa Liidu kõrgetasemelised läbirääkimised Iraaniga algasid 2013. aasta sügisel New Yorgis ning nende võtmeisikud olid USA riigisekretär John Kerry ja Iraani välisminister Javad Zarif. Kõnelustel oli Iraan eelisseisundis, kuna suurem osa Iraani kõrgeid diplomaate ning poliitikuid on õppinud Lääne ülikoolides, enamasti USAs. Seega, iraanlased tundsid hästi Lääne elulaadi ja temperamenti ning oskasid oma vastasrääkijate samme märksa paremini prognoosida kui nood iraanlaste omi: islamivabariigi sisemine toimimine on Lääne inimesele üsnagi tundmatu maa. Väljaspool seisjal on keeruline tajuda piiri, kus pragmaatiline lähtumine majanduslikest huvidest põrkub pärslaste rahvusliku uhkuse emotsionaalse kaitsmisega. Samuti polnud selge, kuivõrd Iraani kõrgem usujuht ajatolla Khamenei läbirääkimisi toetab: mõned tema avaldused läksid läbirääkijate öelduga vastuollu. Sellest, kui keeruline oli mõista iraanlaste meelelaadi ja nende otsuste tagamaid, annab tunnistust ajakirjanik Jay Solomoni kirjeldatud katke Lääne delegatsiooni juhtliikme Jake Sullivani ja Iraani pealäbirääkija Abbas Araghchi vestlusest (muide, Araghchi oli sajandi algul Iraani suursaadik Helsingis ning kattis ka Eestit, seega talle on Tallinn midagi enamat kui üksnes punktike maakaardil). Sullivan väitis, et Läänes ei usuta Iraani tuumaprogrammi rahumeelsust, kuna Iraan on üks suurimate energiaressurssidega riik maailmas ja rahumeelse tuumavõimekuse väljaarendamisel puudub majanduslik mõte. Araghchi olevat vastanud: „Inimese saatmine Kuule oli ju USA jaoks samuti majanduslikult mõttetu, kuid see tõstis tohutult teie rahvuslikku uhkust ning andis tugeva tõuke teaduse arengule. Tuumaprogramm on meie lend Kuule!“\nTuumalepe – ametliku nimetusega Joint Common Action Plan (JCPOA) – sõlmiti 14. juulil 2015 Viinis. Lepe seadis piirangud tsentrifuugide arvule, uraani rikastamise tasemele ja mahule ning muudele Iraani tuumaprogrammi elementidele. Lääneriigid kohustusid järk-järgult loobuma Iraani-vastastest sanktsioonidest. Lepet nähti – ja nähakse siiamaani – diplomaatia ühe olulisima saavutusena mitte ainult Lähis-Idas, vaid terves maailmas, kus kriiside lahendamine diplomaatiliste vahenditega on muutumas üha keerulisemaks.\nKuid leppel oli ka kritiseerijaid ning mais 2018 väljus USA ühepoolselt leppest, kuna president Trumpi hinnangul ei ole JCPOA aidanud Iraani agressiivsust ohjata. USA taaskehtestas sanktsioonid ning Iraan on vastusammuna loobunud mõningate JCPOA nõudmiste täitmisest. Sanktsioonide taaskehtestamine on Iraani naftaeksporti enneolematult vähendanud – eri andmeil 300 000–400 000 barrelit päevas endise 2,5 miljoni barreli asemel – ning Rahvusvahelise Valuutafondi hinnangul võib majandus 2019. aastal langeda kuni 6 protsenti. Inflatsioon on tohutu: võrreldes sama ajaga 2018. aastal on hinnatõus 48 protsenti, toiduained aga on kallinenud tervelt 72 protsenti, näitab Iraani ametlik statistika.\nSeetõttu on tuumaleppe taga seisnud poliitilised jõud Iraanis üha suurema siseriikliku surve all. Jõujoonte tabamine pärslaste riigi ladvikus pole kerge: mitte maalikunstniku hoogsat pintslitõmmet pole selleks tarvis, vaid pigem graveerija peenikest näputunnetust.\nSeetõttu on tuumaleppe taga seisnud poliitilised jõud Iraanis üha suurema siseriikliku surve all. Jõujoonte tabamine pärslaste riigi ladvikus pole kerge: mitte maalikunstniku hoogsat pintslitõmmet pole selleks tarvis, vaid pigem graveerija peenikest näputunnetust. Huvitav olukord tekkis näiteks tänavu varakevadel, kui tuumaleppe veendunud toetaja, reformimeelne välisminister Zarif teatas ootamatult Instagramis enda tagasiastumisest. President Rouhani tema tagasiastumissoovi ei rahuldanud, samuti teatas ajatolla Khamenei, et ei toeta ministri lahkumist. Javad Zarif jätkab välisministrina tänini, kuid tema sammu tagamaid ei olegi analüütikutel õnnestunud täielikult lahti hammustada. Kui see oli hoolikalt kavandatud signaal, siis kellele: kas Läänele, Iraani avalikule arvamusele või riigi poliitilisele juhtkonnale? Või oli Zarifi avaldus tõsine ohumärk sellest, kui tugeva surve alla ta tegelikult siseriiklikult sattunud on? Võiks oletada, et Zarifi positsioon Iraani hierarhias on pärast tagasiastumisalgatust tugevam, kuna nii kõrgem usujuht kui ka president andsid tema jätkamisele ministrina selge toetuse. Kuid oletuseks see jääbki.\nIraani samme muudab raskesti prognoositavaks ka islamirevolutsiooniga kehtestatud kõrgema usujuhi ja presidendi omalaadne kaksikvõim. Teherani Allameh Tabatabaʼi ülikooli õppejõud Raffaele Mauriello on oma Iraani võimutasakaalu käsitlevas uurimuses jõudnud järeldusele, et kõrgema usujuhi institutsioon on viimase kolmekümne aasta jooksul muutunud üha poliitilisemaks, kaotades järk-järgult oma algset religioosset tähendust. Ajatolla Khameneile jääb riikliku tähtsusega otsustes kahtlemata viimane sõna, samas polevat tema mõjujõud päris võrdne tema eelkäija, islamirevolutsiooni läbiviija Khomeiniga.\nNii Teheran kui ka Washington on kinnitanud, et ei soovi sõja puhkemist. Kuid seni kuni Iraani ja USA vahel puudub toimiv suhtluskanal, võib olukord eskaleeruda iga hetk. Tänavu juunis-juulis hoidis rahvusvaheline üldsus juba paaril korral hinge kinni, kuid pinged õnnestus siiski maha võtta. 14. septembril aga toimus raketi- ja droonirünnak Abqaiqi naftatöötlemistehasele ja Khuraisi naftaväljale Saudi Araabias, mis naftahinnad maailmaturul lühikeseks ajaks 20 protsendi võrra üles viis: Abqaiq on maailma suurim naftatöötlemiskompleks. Saudi Araabia, USA, Saksamaa, Prantsusmaa ja Suurbritannia väidavad, et rünnaku taga seisab Iraan. Teheran eitab seda ja vastutuse on võtnud Jeemeni mässulised houthid, kuid maailm vaatleb toimunut siiski Iraani võtmes: tõendusmaterjal ja sündmuste loogika näitab just selles suunas. Tegu oli tõsiseima eskalatsiooniga alates maikuust, mil USA tuumaleppest lahkus. Kui seni on Iraan kaudsete meetoditega piirkonnas pingeid üles kruttinud, siis seekord anti valus ja täpne löök otse Saudi Araabia elutähtsa arteri – naftatootmise – pihta. Vaevalt, et ilma Teherani osaluseta. Kui seni hoiatas Iraan lääneriike tankerite hõivamisega Hormuzi väinas ja droonide allatulistamisega, siis nüüd öeldi rohmakalt ja otsesõnu: me ei kavatse leppida olukorraga, kus meie naftaeksport on sanktsioonidega peatatud ja araabia riigid saavad sellest olukorrast kasu lõigata.\nOleks eksitav seostada Iraani üldistavalt usulise fanatismiga: vajadusel ollakse vägagi pragmaatilised. Võib arvata, et Teheranis on Abqaiqi ründamise tagajärgi analüüsitud ja jõutud järeldusele, et sõjalise vastulöögi tõenäosus nii USA kui ka saudide poolt on väike. Ajakiri The Economist on võrrelnud asjassepuutuvate riikide kaitse-eelarveid ja jõudnud järeldusele, et Iraani aastased kaitsekulutused – 13 miljardit dollarit – moodustavad üksnes viiendiku Saudi Araabia ja viiekümnendiku Ameerika Ühendriikide samast näitajast. Seega, Teheran ei soovi sõda. Iraan võib üsna tõenäoliselt võtta ette veelgi Washingtoni või Pärsia lahe monarhiaid ärritavaid avantüüre, kuid need ei ületa teatud piire, millest olulisimaks on mitte rünnata USA rajatisi ega omandit ning vältida regioonis viibivate USA sõjaväelaste hukkumist. Teherani eesmärk on saavutada oma naftaekspordi taastumine ilma oluliste järeleandmisteta tuumaküsimuses ja vältides otsest sõjalist vastasseisu.\nTähtis on seegi, et 2020. aasta veebruaris toimuvad Iraanis parlamendivalimised, mis omakorda on olulised poliitilise maastiku kujunemisel 2021. aasta presidendivalimiste eel. Äsjast eskalatsiooni analüüsides ei küsi pea keegi, mida arvab neist vastasseisudest Iraani rahvas, kellest enamikule on praegune rangete piirangutega elu vastumeelne ning keda majandussurutis kõige otsesemalt tabab. Lähenevad valimised toovad meelde kümne aasta tagused presidendivalimised juunis 2009, mil konservatiivist Mahmoud Ahmadinejad kuulutati võitjaks, kuid opositsioon süüdistas võime tulemuste moonutamises. Järgnesid massiprotestid, mille Iraani võimud maha surusid. Tegu oli suurimate rahutustega Iraanis pärast islamirevolutsiooni, mida vahel meenutatakse ka kui Pärsia kevadet.\nTeherani tänavapilt suvel 2019 on karm ja hallivõitu, kuid mitte masendav. Siin on õpitud elama praeguse võimuga – või siis selle kiuste –, kasutades iga nappi võimalust, et sellel elul oleks mõte, maitse ja väärtus. Iraani rahvas on haritud, oma ajaloo üle uhke ja rahvuslik eneseteadvus on kõrge; nad võivad olla kõigest toimuvast räsitud ja väsinud, kuid kindlasti mitte murtud. Väga võimalik, et Iraan seisab taas kord teelahkmel, ning keegi ei oska prognoosida, kas tulemas on kevad või hoopis mõni muu aastaaeg …\nHamid Dabashi „Iran Without Borders“, VERSO 2016\nVali Nasr „The Shia Revival“, W.W. Norton & COMPANY 2016\nJay Solomon „The Iran Wars“, Random House New York, 2016\nRaffaele Mauriello, „La wilāyat al-faqih después de la Revolución. El vali-ye faqih en la Constitución y el nezām de la República islámica de Irán“, Araucaria 2019


Erinevus lehekülje "Magnethõljukrong" redaktsioonide vahel – Vikipeedia\nErinevus lehekülje "Magnethõljukrong" redaktsioonide vahel\nRedaktsioon: 26. jaanuar 2008, kell 21:20\nLisatud 123 baiti , 12 aasta eest\nRedaktsioon: 26. jaanuar 2008, kell 04:05 (redigeeri)\nKristjans (arutelu | kaastöö)\nP (Uus lehekülg: '''Magnethõljukrong''' on transpordivahend, kus sõidukeid (peamiselt ronge) hoiab õhus, suunab ja liigutab elektromagneetiline jõud. Võrreldes rattaid kasutava masstranspordi...)\nRedaktsioon: 26. jaanuar 2008, kell 21:20 (redigeeri) (eemalda)\n'''Magnethõljukrong''' on [[transpordivahend]], kus sõidukeid (peamiselt ronge)[[sõiduk]]it hoiab õhus, suunab ja liigutab [[elektromagneetilineelektromagnetväli|elektromagnetvälja]] poolt tekitatud jõud. Võrreldes rattaid kasutava masstranspordisüsteemidega on selline meetod potentsiaalselt kiirem ja vaiksem.\nKõige suurem magnethõljukrongi kiirus on 581 km/h, saavutatud 2003. aastal Jaapanis, 6 km/h enam kui tavapärasema [[TGV]] kiirusrekord.▼\nVõrreldes rattaid kasutava transpordivahendiga on sellisel meetodil liikuv transpordivahend kiirem ja vaiksem.\n▲Kõige suuremSuurim magnethõljukrongi kiirus on 581 km/h, saavutatudsaavutati 2003. aastal Jaapanis, 6 km/h enam, kui tavapärasema [[TGV]] kiirusrekord.\nMagnethõljukronge uuriti 1960. aastatel [[Ameerika Ühendriigid|Ameerika Ühendriik]]ides, mis aga peagi katkestati.\nMagnethõljukrongide uuringud 1960. aastatel Ameerika Ühendriikides katkestati peatselt. Siiski [[Eric Laithwaite]] arendas Inglismaal välja toimiva magnethõljukrongi. Tema magnethõljukrongil oli ühe miili (1.6 km) pikkune teelõik, ning rongi katsetati põhjalikult, kuid tema teadusuuringud katkesid 1973. aastal rahastuse katkemise ja väheste edusammude tõttu. 1970. aastatel alustasid uuringuid ka Saksamaa ja Jaapan, ning mitmete läbikukkumiste kiuste arendasid mõlemad riigid välja oma küpsed tehnoloogiad. Hetkel hoiavad ülijuhtide kõrged hinnad tehnoloogia laialdast omaksvõttu tagasi, kuid antud tehnoloogia vallas toimuva kiire arengu tõttu võib olukord peatselt muutuda.\n[[Eric Laithwaite]] arendas Inglismaal välja toimiva magnethõljukrongi. Ehitati välja ühe [[miil]]i (1.6 km) pikkune teelõikkus magnethõljukrongi katsetati põhjalikult, kuid tema teadusuuringud katkesid 1973. aastal, rahastamisne lõpetati, kuna rahastajaid ei rahuldanud uurimuste aeglane edasijõudmine.\n1970. aastatel alustasid uuringuid ka Saksamaa ja Jaapan, ning mitmete läbikukkumiste kiuste arendasid mõlemad riigid välja oma kasutuskõlblikud tehnoloogiad.\nHetkel takistavad [[ülijuht]]ide kõrged hinnad tehnoloogia laialdast kasutuselevõttu, kuid seoses ülijuhtidega seotud tehnoloogiate kiire arengu tõttu võib olukord peatselt muutuda.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Mobiilierinevus/905941"


Luksuslik majutuskoht, uskumatud ookeanivaated, infinity-bassein - Airbnb\nLuksuslik majutuskoht, uskumatud ookeanivaated, infinity-bassein\nKogu elumaja, mille majutaja on James\nImeilus üürikorter on nüüd saadaval eksklusiivses Las Olase naabruskonnas, kust avaneb vaade kuulsatele Dominicali, Playa Hermosa ja Dominicalito lõunaosa randadele. Hämmastavad päikeseloojangud, 180-kraadise vaatega ookeanile igast toast, infinity-bassein, kiire kiud internetiühendus ja kiire (4-minutiline!) juurdepääs rannale.\nLõõgastu infinity-basseinis ja kuula ookeanilaineid. Või kasuta ära lõputuid seiklusvõimalusi mõne minuti jooksul.\nTere tulemast päikeseloojangusse Las Olas. Parim Costa Rica puhkus.\nSunset Las Olas on kaunis Hispaania koloniaalstiilis kodu kaasaegse sisekujundusega. See on hõlpsasti ligipääsetav, ainult 1/2 KM (1/3 miili) kaugusel peateest, kuid siiski privaatne ja vaikne, pehmete ookeaniheli lõõgastumiseks infinity-basseini kõrval.\nMajutuskohas on äsja paigaldatud kiud internetiühendus ~ 50 MB allalaadimiskiirusega! (Nii et kui pead töötama, võta sülearvuti kaasa ja ongi valmis...Kui ei ole, võta tahvelarvuti kaasa ja vaata tõsist Netflixi ja lõõgastumist). Mitte, et sa seda tahaksid... tõenäoliselt veedad sa kogu oma aja basseinis!\nMajutuskohas on kolm hästi eraldatud privaatset magamistuba, sh luksuslik vannituba, sisseehitatud riiulitega kapid, kliimaseade ja privaatne välisruum. Kõigist kolmest toast avaneb suurepärane vaade ookeanile ja päikeseloojangule. Igas vannitoas on föön, rätikud, šampoon, palsam ja dušigeel.\nAsud Dominicalitos Las Olase silmapaistvas kogukonnas ja oled Costa Rica parima pakutava keskel. Rannad, restoranid, tegevused, kosed, džungel, loodus ja rahvuspargid on kõik vaid mõne minuti kaugusel.\nKogukonnast avaneb ka maailmatasemel vaade Puntarenase Dominicalile ja 45 kilomeetri pikkune valge vee ookeanivaade Manuel Antonio rahvuspargile.\nMeil on suurepärane kinnisvarahaldur, kes vastab sinu võimalikele küsimustele. Palun kasuta meie uksehoidja teenust täielikult ära. Meie meeskond saab aidata sul broneeringuid teha ja/või anda teavet piirkonna populaarseimate vaatamisväärsuste kohta.\nMeil on suurepärane kinnisvarahaldur, kes vastab sinu võimalikele küsimustele. Palun kasuta meie uksehoidja teenust täielikult ära. Meie meeskond saab aidata sul broneeringuid teh…\nTutvu teiste võimalustega linnas Dominicalito ja selle ümbruses


Eesti biokütusetehased on tootmise peatanud - Tööstusuudised\nAutor: Agnes Ojala • 27. juuni 2007\nEesti biokütusetehased on tootmise peatanud\nEuroopa biokütuseäris on mull lõhkenud, Eesti väiketehased aga tootmise seisma pannud.\nVeel mõni aasta tagasi paistis biokütuse äri teoorias imeline, tegelikult aga on töö keerulisem ja kallim, mistõttu valmis tehased seisavad ja tulevikuplaanid on külmutatud, kirjutas Eesti Päevaleht Online.\nSamas pannakse täna nurgakivi Eesti suurima, 350 miljonit krooni maksma mineva Paldiski biokütusetehase ehitusele. Sven Mark aktsiaseltsist Paldiski Biodiesel kommenteeris turul toimuvat kui sektori korrastumist.\nTootmise on peatanud hulk ettevõtteid, näiteks Taisto bussifirma juhi Taisto Kängsepa kaks ettevõtmist, OÜ Gammatrade, OÜ A O BioD.\nEesti suurim biodiisli tehas sai täna Paldiskis nurgakivi\nMaailmas teatatakse keskmiselt iga päev uue biodiislitehase ehitamisest


Eestlased peavad rikastumisvõimalusest suu puhtaks pühkima - Ärileht - Uudiseid majandusmaailmast\nVeel tänavu peaks toimuma maailma suurim aktsiapakkumine. Jutt käib Saudi Araabia naftakompaniist Saudi Aramco.\nTraditsiooniliselt jäävad Eesti investorite käed lühikeseks, kui jutuks tuleb väljaspool Baltimaid toimuva aktsiate avaliku pakkumisega.\n„LHV kliendid välismaa IPO-del osaleda ei saa. Selle põhjuseks on see, et meie välismaakler sellist võimalust ei paku,“ rääkis LHV panga maaklertegevuse juht Sander Pikkel. „Saudi Aramco noteeritakse ka eestlaste jaoks üsna kättesaamatul Saudi Araabia börsil Tadawul. Eesti investoril tuleb aktsiatega kauplemiseks oodata ilmselt seda, mil mõni teenusepakkuja hakkab vahendama aktsiat mõnel kättesaadaval börsil DR-ina (depository receipt).”\nSama lugu on ka Swedbanki klientidel.\n“Ei saa paraku osaleda. Emitent otsustab millistes riikides, kui üldse, ta jaepakkumist korraldab, sellisel juhul saavad vastava riigi jaeinvestorid pakkumises osaleda, antud juhul mõistagi seda Eestis ei toimu,” ütles Swedbanki maaklerteenuse juht Andres Suimets. “Alternatiivina saavad kutselised investorid pakkumises osaleda kui nende kodupangal on võimalus pakkumist korraldavate sündikaatpankadele antud tehingus korraldusi edastada.”\nInvestoritele on paras pähkel, et palju siis maailma kasumlikum ettevõte ehk Saudi Araabia naftakompanii Saudi Aramco võiks väärt olla. Ekspertide seas valitseb suur umbes triljoni dollariline erimeelsus, palju võiks ettevõte väärt olla, hinnates ettevõtte väärtuseks 1,2 kuni 2,3 triljonit dollarit.\nMitme börsile mineku valestardi uudisega ettevõte teatas laupäeval, et kodumaine aktsiapakkumise ettevalmistus on alanud.\nInvestorid on mõnevõrra segaduses seoses septembris ettevõtte naftatöötlustehaseid tabanud drooni- ja raketirünnakutega, mis häirisid rängalt naftatootmist. Siiani pole teada, kui suurt osa ettevõtest aktsiapakkumises müüakse ning millal müük toimub.\nSaudi Araabia kroonprints Mohammed bin Salman on märkinud, et ta tahab, et ettevõtte oleks väärt kaks triljonit dollarit. Saadavaid miljardeid soovitakse kasutada selleks, et vähendada riigi sõltuvust nafta- ja maagaasitööstusest.\nReuterile rääkisid anonüümsust palunud allikad, et Aramco võib esialgu pakkuda umbes 1-2 protsenti aktsiatest, kaasates 20-40 miljardit dollarit. Kui tehing oleks suurem 25 miljardist dollarist, löödaks 2014. aasta rekordpakkumine, kui pakuti Hiina e-äri gigandi Alibaba aktsiaid.\nJätkuvalt on plaanis korraldada ka aktsiate rahvusvaheline pakkumine. Kompanii juht Tasir al-Rumayyan ütles, et otsus tehakse tulevikus, kuid ajast ega kohast, kus välisbörsile aktsiat tulevad, ta veel rääkida ei soovinud.\nAramco avaldas üheksa kuu tulemused, mille kohaselt ettevõtte puhaskasum vähenes aastataguselt 83,1 miljardilt dollarilt 68,2 miljardi dollarini.\n2016. aastal, kui nafta oli 13-aasta odavaim, ulatus Amaco aastakasum kõigest 13 miljardit dollarit, kuid 2018. aastal ettevõtte võlakirjade börsile tulekul ulatus aastakasum 111 miljardi dollarini.\nReuters arvutas 2019. aasta kolmanda kvartali tulemused välja, saades kvartalikasumiks 21,1 miljardit dollarit. USA naftagigant Exxon Mobil teenis samal ajal kõigest veidi üle kolme miljardi dollari.


Euroopa Komisjoni 22. veebruaril 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda) 12. detsembri 2018. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-722/15, T-723/15 ja T-724/15, Interessengemeinschaft privater Milchverarbeiter Bayerns e.V. jt versus Euroopa Komisjon\n(kohtuasi C-171/19 P)\nTeised menetlusosalised: Interessengemeinschaft privater Milchverarbeiter Bayerns e.V., Genossenschaftsverband Bayern e.V., Verband der Bayerischen Privaten Milchwirtschaft e.V.\nÜldkohus tõlgendas ja kohaldas vaidlustatud kohtuotsuse punktides 56–64, milles ta määratles menetluse algatamise otsuses seatud tingimusi, valesti ELTL artikli 108 lõiget 2 ja määruse nr 659/19991 artikli 6 lõiget 1 ning selles osas välja kujunenud Euroopa Kohtu praktikat: abi rahastamisallikad peavad vaid erandjuhul ja erilistel asjaoludel olema menetluse algatamise otsuses märgitud.\nÜldkohus tõlgendas vaidlustatud kohtuotsuse punktides 47–53 ja 56 menetluse algatamise otsust valesti ning seetõttu on põhjendus puudulik ja komisjoni argumentidele pole vastatud; tegelikult hõlmab menetluse algatamise otsus rahastamismeetodeid eelarvevahenditest.\nÜldkohus tõlgendas vaidlustatud kohtuotsuse punktides 66 ja 68 valesti ELTL artikli 263 teist lõiku ja sellega seonduvat Euroopa Kohtu praktikat, lähtudes põhimõttest, et kolmandate isikute õigus saada kaasatud on ELTL artikli 263 teise lõigu tähenduses oluline menetlusnorm.\nÜldkohus tõlgendas vaidlustatud kohtuotsuse punktides 70–72 valesti ELTL artikli 108 lõigetel 2 ja 3 ning määruse nr 659/1999 artikli 6 lõikel 1 ja Euroopa Kohtu praktikal, mis käsitleb õiguse olla kaasatud rikkumise tagajärgi, põhinevat õigust olla kaasatud, leides, et poolte avaldus selle kohta, kas eelarvevahendid kujutavad endast riigi ressursse, võis muuta menetluse tulemust. Selles kontekstis tõlgendas Üldkohus valesti ka riigi ressursside mõistet ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses, moonutas vaidlustatud otsuses tuvastatud asjaolusid, mis olid talle esitatud, ja jättis analüüsimata argumendid, mille komisjon oli talle esitanud


Euroopa Liidu L 12/2010\nKomisjoni määrus (EL) nr 41/2010, 18. jaanuar 2010, millega parandatakse määruse (EÜ) nr 546/2003 (teatava teabe andmise kohta, mis on seotud nõukogu määruste (EMÜ) nr 2771/75, (EMÜ) nr 2777/75 ja (EMÜ) nr 2783/75 kohaldamisega muna- ja kodulinnulihasektoris) prantsus-, läti- ja poolakeelset versiooni\nKomisjoni määrus (EL) nr 42/2010, 15. jaanuar 2010, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris\nKomisjoni määrus (EL) nr 43/2010, 18. jaanuar 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril\nKomisjoni määrus (EL) nr 44/2010, 18. jaanuar 2010, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2010. aasta jaanuari esimese seitsme päeva jooksul määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames\nKomisjoni määrus (EL) nr 45/2010, 18. jaanuar 2010, millega muudetakse määrust (EL) nr 39/2010, millega määratakse kindlaks teraviljasektori impordimaksud alates 16. jaanuarist 2010\nNõukogu otsus, 18. jaanuar 2010, Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015\nKomisjoni otsus, 9. detsember 2009, millega muudetakse traditsioonilistes taimsetes ravimites kasutatavate taimsete ainete, valmististe ja nende segude loetelu (teatavaks tehtud numbri K(2009) 9703 all) ( 1 )\nKOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 42/2010,\n15. jaanuar 2010,\nBrüssel, 15. jaanuar 2010\nToode, mille koostis (massiprotsentides) on järgmine:\n(vastab 8,7 μg kroomile tableti kohta)\nToode on ette nähtud jaemüügiks tablettidena ja seda kasutatakse toidulisandina (üks tablett kaks korda päevas).\nKlassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 2106, 2106 90 ja 2106 90 98 sõnastusega.\nToode ei vasta grupi 19 märkuse 2 punkti b alapunkti 2 nõuetele oma koostise, valmistusviisi ega toidulisandina kasutamise tõttu.\nToode ei vasta grupi 30 lisamärkuse 1 nõuetele, kuna ei deklareerita midagi selle kasutuse kohta konkreetsete haiguste puhul, ega anta toimeainete kontsentratsiooni tootes. Seega ei või toodet käsitada taimse ravimpreparaadina rubriigi 3004 tähenduses.\nSeega peetakse toodet rubriigi 2106 mujal nimetamata toiduvalmistiseks, mida kasutatakse toidulisandina tervise või heaolu säilitamiseks. (Vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 2106, teine lõik, punkt 16.)\nKOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 43/2010,\nKOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 45/2010,\nmillega muudetakse määrust (EL) nr 39/2010, millega määratakse kindlaks teraviljasektori impordimaksud alates 16. jaanuarist 2010\nAlates 16. jaanuarist 2010 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 39/2010 (3).\nKuna arvutatud keskmine impordimaks erineb kehtestatud impordimaksust viie euro võrra tonni kohta, tuleks määrusega (EL) nr 39/2010 kehtestatud impordimakse vastavalt kohandada.\nSeepärast tuleks määrust (EL) nr 39/2010 vastavalt muuta,\nMääruse (EL) nr 39/2010 I ja II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.\nKäesolevat määrus kohaldatakse alates 19. jaanuar 2010.\n(3) ELT L 11, 16.1.2010, lk 3.\nMääruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 19. jaanuarist 2010\nET XM XM\nRegioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015\nvõttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 300 lõiget 3 ning artiklit 305, koostoimes Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud üleminekusätete protokolli artikliga 8,\nEuroopa Liidu toimimise lepingu artikli 300 lõikes 3 nähakse ette, et Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed on piirkondlike ja kohalike organite esindajad, „kellel on piirkondlike või kohalike organite valimistel saadud mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees”.\nVastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 305 nimetab nõukogu kõikide liikmesriikide ettepanekute põhjal viieks aastaks ametisse komitee liikmed ja sama palju asendusliikmeid.\nÜleminekusätete protokolli artiklis 8 sätestatakse kohtade jaotus Regioonide Komitees.\nRegioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete mandaat lõpeb 25. jaanuaril 2010, seetõttu tuleks ametisse nimetada Regioonide Komitee uued liikmed ja asendusliikmed.\nNõukogu võttis 22. detsembril 2009 vastu Belgia, Bulgaaria, Tšehhi, Taani, Eesti, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küprose, Läti, Leedu, Luksemburgi, Ungari, Malta, Madalmaade, Austria, Poola, Portugali, Rumeenia, Sloveenia, Slovaki, Soome, Rootsi ja Briti valitsuste poolt liikmete ja asendusliikmete kohta esitatud ettepanekud ning Saksamaa valitsuse poolt esitatud nimekirja, mis sisaldab 24 liiget ja 23 asendusliiget (1).\nAmetisse tuleks nimetada Iiri valitsuse poolt esitatud liikmed ja asendusliikmed, samuti üks Saksamaa valitsuse poolt esitatud asendusliige,\nKäesolevaga nimetatakse ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015 Regioonide Komitee\nOtsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.\n9. detsember 2009,\nmillega muudetakse traditsioonilistes taimsetes ravimites kasutatavate taimsete ainete, valmististe ja nende segude loetelu\n(teatavaks tehtud numbri K(2009) 9703 all)\nvõttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 16 punkti f,\nvõttes arvesse Euroopa Ravimiameti arvamusi, mille 10. jaanuaril 2008 ja 6. märtsil 2008. aastal sõnastas taimsete ravimite komitee,\n„Eleutherococcus senticosus (Rupr. et Maxim.) Maxim” ja „Echinacea purpurea (L.) Moench” vastavad direktiivis 2001/83/EÜ sätestatud nõuetele. Tooteid „Eleutherococcus senticosus (Rupr. et Maxim.) Maxim” ja „Echinacea purpurea (L.) Moench” võib käsitada taimse aine, taimse valmistise või nende seguna.\nSeetõttu on asjakohane lisada kanded „Eleutherococcus senticosus (Rupr. et Maxim.) Maxim” ja „Echinacea purpurea (L.) Moench” kohta komisjoni otsuse 2008/911/EÜ (2) I lisaga kehtestatud traditsioonilistes taimsetes ravimites kasutatavate taimsete ainete, valmististe ja nende segude loetellu.\nKäesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas inimtervishoius kasutatavate ravimite alalise komitee arvamusega,\nOtsust 2008/911/EÜ muudetakse järgmiselt:\nI lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse I lisale;\nOtsuse 2008/911/EÜ I lisas lisatakse kande „Calendula officinalis L” järele järgmised kaks ainet:\nOtsuse 2008/911/EÜ II lisas lisatakse Calendula officinalis L'i käsitleva kande järele järgmine tekst:\n„KANNE ÜHENDUSE LOETELLU ECHINACEA PURPUREA (L.) MOENCH, HERBA RECENS\nPunase siilkübara taim\nTaimse aine üldnimetus kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes\nVärsketest õitest pressitud ekstrakt ja värsketest õitest pressitud ja kuivatatud ekstrakt\nTraditsiooniline taimne ravim väiksemate pindmiste haavade raviks.\nToode on traditsiooniline taimne ravim, mis on ette nähtud kasutamiseks ainult pikaajalistel kogemustel põhinevate näidustuste korral.\n10–20 grammi pressitud ekstrakti või samas koguses kuivatatud pressitud ekstrakti 100 grammi vedela või pooltahke ravimvormi kohta.\nÜle 12-aastased noorukid, täiskasvanud, vanurid\nVäike kogus salvi kantakse kaks kuni kolm korda päevas kahjustatud piirkonnale.\nAlla 12-aastastel lastel ei ole soovitatav kasutada (vt lõik „Hoiatused ja ettevaatusabinõud kasutamisel”).\nRavimit ei tohi kasutada kauem kui nädal aega.\nÜlitundlikkus toimeaine või Asteraceae (Compositae) perekonna taimede suhtes.\nKui nahal on märgata põletiku tunnuseid, tuleb pöörduda arsti poole.\nAlla 12-aastastel lastel ei soovitata kasutada, sest ohutu kasutamise kohta puuduvad tõendid.\nRavimi nahakaudse manustamise kohta raseduse ja rinnaga toitmise ajal puuduvad andmed.\nImetavatel naistel ei soovitata Echinacead sisaldavaid tooteid rinnapiirkonnas kasutada.\nVõib esineda ülitundlikkuse reaktsioone (nahalööve, kontaktne dermatiit, ekseem või huulte angiödeem).\nEsinemissagedus ei ole teada.\nKANNE ÜHENDUSE LOETELLU ELEUTHEROCOCCUS SENTICOSUS (RUPR. ET MAXIM.) MAXIM., RADIX\nJahvatatud taimne aine, millest valmistatakse taimetee\nVedelekstrakt (1:1, etanool 30–40 % v/v)\nKuivatatud ekstrakt (13–25:1, etanool 28–40 % v/v)\nKuivatatud ekstrakt (17–30:1, etanool 70 % v/v)\nKuivatatud vesilahus (15–17:1)\nTinktuur (1:5, etanool 40 % v/v)\nEleutherococcus – Eleutherococci radix (ref.: 01/2008: 1419 parandatud 6.0)\nTraditsiooniline taimne ravim asteenia nähtude (väsimus ja nõrkus) raviks.\nJahvatatud taimne aine, millest on valmistatud tee: 0,5–4 g\nTee valmistamine: 0,5–4 grammi jahvatatud taimset ainet 150 ml keeva vee kohta.\nAnnustamise sagedus: päevas võib juua kahe või kolme annuse kaupa kokku 150 ml teed.\nVedelekstrakt: 2–3 ml\nKuivatatud ekstrakt (etanool 28–70 % v/v), mis on võrdne 0,5–4 grammi kuivatatud juure kogusega.\nKuivatatud vesilahus (15–17:1) 90–180 mg\nTinktuur: 10–15 ml\nPäevase annuse võib jagada kaheks või kolmeks või võtta korraga.\nAlla 12 aasta vanustel lastel ei soovitata kasutada (vt lõik „Hoiatused ja ettevaatusabinõud kasutamisel”).\nMitte kasutada kauem kui kaks kuud.\nKui ravimit on kasutatud üle kahe nädala ja sümptomid püsivad ikka veel, tuleb pöörduda arsti või pädeva tervishoiutöötaja poole.\nEbapiisavate kogemuste tõttu ei soovitata kasutada alla 12-aastastel lastel.\nOhutust raseduse ja imetamise ajal ei ole kontrollitud.\nVõib põhjustada unetust, ärrituvust, tahhükardiat ja peavalu. Nende nähtude esinemissagedus ei ole teada.


Jälle kooli - aga seekord juba targa aktiivsusmonitoriga - Digigeenius\nLapse aktiivsusmonitor ei pea olema väikese ja vähese infoga ekraaniga – Forever IGO JW-100 (hind 49,99 eurot) pakub suurt kandilist 1,3-tollist ekraani (240 x 240 pikslit), kuhu mahub rohkelt infot ja tervet hulka funktsioone, mis teevad sellest korraliku abivahendi, kui jälle kooli peab minema.\nLapse nutikell peab lisaks ka kaua kestma ja vastupidav olema. Forever IGO JW-100 ongi – nii veekindel kui kauakestva akuga. Ühe laadimisega saab hakkama täpselt ühe nädala. Nii et saad juba rutiinselt iga põhapäev kella laadima panna, et terve järgmine nädal oleks hooletu. Kell on kerge (28 grammi) ja paraja pikkusega rihmaga, et sobiks ka lapse käele.\nJust sellepärast on see ka ideaalne koolikell. Ekraanile saab nii sõnumid mobiiliäppidest kui kõik olulised aktiivsusnäitajad: pulsi, sammud, kulutatud kalorid, läbitud vahemaa, une kvaliteedi, samuti annab teada, kui oled liiga kauaks arvutisse või mobiili mängima jäänud või ühe koha peal istunud.\nMobiiliga saab ühendada Forever GoFit äpi abil, mis on saadaval nii Androidile kui IOS-ile.\nMärksõnad: aktiivsumonitor, pulsikell, spordikell, unejälgija


Elina Kasesalu – kunstnik Arte Galeriimaja ühisala maalide taga\nKõik, kes käisid Arte Galeriimaja näidiskorteri esmaesitlusel, panid tähele, et mõnusas vestibüülis andsid iseloomu stabiliseeritud sambla kõrval põnevad ning väljendusrikkad maalid. Tegemist on Elina Kasesalu autoritöödega, mille Ta on loonud spetsiaalselt Arte Galeriimaja silmas pidades. Maalid hakkavad kaunistama lisaks vestibüülile ka maja koridore, et luua mõnus atmosfäär ühisaladele.\nElina Kasesalu on mitmekülgne kunstihing, kes on õppinud kunstilist kujundamist Tartu Kunstikoolis ning lõpetanud EKA (mis septembrist alates asub oma uues asukohas - kõigest 10. minutilise jalutuskäigi kaugusel Arte Galeriimajast) graafilise disaini osakonna. Igapäevaselt tegeleb Ta nii illustratsiooni, maalikunsti, graafilise disaini, fotograafia kui videokunstiga. Tänu Elinale on ilmunud raamatute näol kolm illustraatorite kogumikku, mis tutvustavad lähemalt Eesti illustraatoreid ja nende loomingut.\nMaalimisega on Elina tegelema hakanud aktiivsemalt viimasel 6. aastal. Elina maalid on tihtipeale dekoratiivsed ning kui otsida töödes ühisjoont, on märgatav, et sageli on seal kujutatud naisi ning looduslikke elemente. Kui uurida, kuidas tema teosed sünnivad, siis mitmekülgne kunstnik ei oska end ka loomisel raamidesse panna, seetõttu on tema käest tulnud töid, mis on sündinud peas ning alles siis lõuendile jõudnud kui ka neid, mis oma vormi võtnud alles töö käigus.\nKõigi Elina poolt loodud maalidega saab tutvuda siis, kui Arte Galeriimaja on valmis, ent täna saab tutvuda 3. tema tööga meie maja vestibüülis ning näidiskorteris. Vaatama tulemiseks võta ühendust See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. või helista 56 110 070.\nMAJA ON VALMIS NING MÜÜDUD!


Kapsel: kasulikud omadused - Maiustused\nCapelin on väike kala, mis elab ookeani vetes. See Koryushkovi perekonna esindaja omab palju väärtuslikke omadusi ja on ideaalne toode, millel on inimkehale palju mõju. Tõestatud selle kasulikkus paljudes tõsistes haigustes. Kaaviar on kasulik. Kuid mõnel juhul võivad need ainulaadsed tooted kahjustada.\nCapelin on dieettoode. 100 grammi kala ainult 116 kcal. See sisaldab paljusid kergesti seeduvaid valke ja minimaalset sidekoe. Seetõttu valmistatakse see kiiresti ja lihtsalt imendub organismis.\nSee laps on tegelike andmete valdaja kasulike ainete koostise ja koguse poolest. Selle keemiline koostis on rikas ja mitmekesine - need on vitamiinid, aminohapped, küllastunud rasvhapped Omega 3 ja Omega 6, broom, kaalium, seleen ja fosfor.\nÜks kapeliini annus sisaldab iganädalast joodi ja kroomi päevamäära.\nSelle kasutamine kõrgekvaliteediliste valkude ja mikroelementide allikana on hindamatu.\nKapel on söödud keedetud, praetud, küpsetatud, suitsutatud, kuivatatud. Hoolimata odavusest on see väga maitsev, peate lihtsalt süüa seda korralikult. Kala pannakse keevasse vette, kaanega kaetud ja küpsetati madalal kuumusel. Ja enne küpsetamist on parem keeta see pooleldi valmis, siis muutub toode mahlakaks ja õrnaks.\nSuurimad isikud võivad ulatuda kuni 30 cm-ni, kuid riiulitel on enamasti keskmise suurusega moiva - kuni 18-20 cm, asi on see, et kala püütakse peaaegu aastaringselt ja neil ei ole aega kaaluda.\nKapli tervendav kasu tuleneb selle tervendavast mõjust:\nMakroelementide koostis hõlbustab kaltsiumi imendumist, millel on positiivne mõju luude, küünte ja hammaste moodustumisele.\nFosfor stimuleerib aju aktiivsust\nKüllastunud rasvhapped toetavad südame, maksa, neerude, põrna tööd, aitavad kaasa veresoonte puhastamisele\nVitamiinid ja seleen aitavad taastada tugevat immuunsust, parandavad nägemist, taastavad naha värskuse ja elastsuse.\nJood tugevdab kilpnääret ja normaliseerib selle funktsioone.\nAinult 100 grammi kapeliini igapäevaseks kasutamiseks on insultide ja südameinfarktide ennetamine suurepärane.\nKaneeli mari on valk selle puhtal kujul, mis ei ole punase kaaviari toiteväärtuses halvem. Selle toote eelised on suurel hulgal vitamiine, mineraale ja polüküllastumata rasvu.\nAitab taastuda vigastustest, luumurdudest ja tõsistest haigustest\nTugevdab luu- ja lihaskonna süsteemi ning hambaemaili\nParandab jõudlust ja meeleolu\nSuurendab meeste potentsi ja naise libiido\nKiirendab ainevahetusprotsesse ja rasva jagunemist\nNeutraliseerib stressi ja emotsionaalse ülekoormuse kahju\nIgaüks, kes tahab end jõuliselt ja energiliselt tunda, peaks lisama selle imelise toote oma dieeti.\nKonserveeritud moiva-kaaviar kaasaegses versioonis ei saa olla tingitud tervislikust toidust. Selle kasutamine on väga kaheldav. Esiteks võib selle kalorisisaldus sõltuvalt lisanditest ulatuda 330 kcal 100 grammi kohta. Teiseks on sellise toote kahjustamine tingitud säilitusainete, soola ja kemikaalide suurest sisaldusest tootjate poolt.\nKontrollimatu tarbimisega soolane kaaviar võib põhjustada turset, kehakaalu ja kolesterooli kogunemist organismis.\nSeda toodet ei soovitata neerude, mao, kaksteistsõrmiksoole ja kõrge vererõhu korral.\nVärskel hea kvaliteediga kapeliinil ei ole vastunäidustusi. Suitsutatud kala põhjustab kehale suurimat kahju. Sellist toodet on raske seedida ja suitsetamisprotsessi käigus tekkinud kantserogeenid suurendavad onkoloogiliste haiguste tekkimise riski. Lisaks võivad kalades esineda parasiite või nende vastseid, mis jäävad sellist tüüpi toiduvalmistamiseks elusaks. Samuti võib ökoloogiliselt ebasoodsates piirkondades püütud moiva sisaldada elavhõbedat ja raskemetalle. Sellise toote kahjustamisel võib olla väga ebameeldivaid tagajärgi.\nSeetõttu on parem osta hea maine tootvate heausksete tootjate valmistatud suitsutatud moiva.\nKapellide suurrätikud: lemmikute roog


3 võimalust toidu päästmiseks, mida pead proovima - Laser\n3 võimalust toidu päästmiseks, mida pead proovima\n03/06/2021 | Toitumine | Kaarel Peetersoo |\nÜhes õiges majapidamises ei tohi midagi raisku minna, eks? Siin kolm head nippi, kuidas mina oma kodus toidujäätmeid prügist päästan.\nPorgandiotsad, lillkapsasüdamikud ja brokolivarred ning muu “kasutu” köögiviljakraam lähevad mul kodus puljongi tegemiseks. Mul on sügavkülmas kott, kuhu ma need toorelt viskan. Kui vaja puljongit teha, siis võtan koti sisu külmast välja ja keedan sellest.\nKuidas teha ise puljongit?\nVõta sügavkülmast kokkukogutud puljongikraam ja pruunista neid veidi suure poti põhjas õliga.\nSee annab su puljongile mõnusa kuldse värvuse ja tummisema maitse.\nKalla juurikatele peale vesi. Veendu, et vett oleks umbes 2 sentimeetrit rohkem kui kraami.\nNii tuleb puljong täpselt paras.\nKuumuta segu keemiseni.\nKeera pliidikuumust vähemaks ja hauta tasasel tulel veidi üle tunni. Tulemus paras kui vedelikku on kolmandiku võrra vähem kui alguses.\nKui puljong valmis, kurna kõik läbi sõela ja villi purkidesse. Külmkapis säilib isetehtud puljong umbes kolm päeva, sügavkülmas aga märksa kauem.\nNB! Sügavkülmas vedelikud paisuvad (mäletad ju, mis juhtus kui nooruses õllepudeli sügavkülma unustasid), seega klaaspurki kasutades jäta kindlasti paisumiseks vähemalt kaks senti ruumi.\nNärbunud maitseroheline sügavkülma!\nSama on ka maitserohelisega. Mingil juhul ei tohi “parim enne” välimusega rohelist prügisse visata. Värskelt korjan ja kui näen, et ei suuda tarbida, siis hakin ära ja panen sügavkülma. Nad ju säilitavad oma maitse ja kasulikkuse. Neid saab kasvõi smuuti sisse visata.\nTundub uskumatu, aga koriander (C-, K- ja A-vitamiin!) ja petersell sobivad suurepäraselt rohelise smuuti sisse. Koriander sisaldab rohkelt C-, K- ja A- vitamiini ja annab allolevale smuutile mõnusa meki.\nBlenderda kõigepealt spinat ja koriander veega püreeks ja siis lisa puuviljad. Blenderda uuesti ja naudi.\nÄra söödud salat uuesti kasvama\nNeile, kes poest ostavad potiga maitserohelist, on mul ka üks hea soovitus. Lõikad lehed maha, sööd ära, aga taimepotti ei viska ära, vaid kastad veidi ja istutad suuremasse potti ümber. See läheb uuesti kasvama. Sama on ka lood igasugu salatilistega. Lõikad pealsed ära ja istutad juurekontsu ümber: peenrasse või suuremasse lilllepotti.\nRooma salati uuele ringile saatmiseks ei pea tal isegi juuri all olema. Lõika lihtsalt ots ära ja pane veega klaasis aknalauale.\nPäris mullaga tasa ei tasu salatipead muidugi nudida. Sellel pildil läksin ma natuke liiga hoogu. Taim peab saama teha fotosünteesi ja siis tulevad uued lehed tal.\nNeed kolm nippi on muidugi täiesti köömes selle kõrval mida meie toimetaja Katarina oma kodus korraldab. Tema nimelt viis läbi eksperimendi, kus ta ei visanud mitte kui ühte toidukübet ära. Isegi banaanikoored pistis pintslisse! Selle tulemused toome teieni juba homme.\nTags: isetehtud puljong, porgand, toidunipid


BÖRS: Viisnurk võitis Tallinna ralli - Äripäev\nBÖRS: Viisnurk võitis Tallinna ralli\n09. detsember 2008, 15:10\nTallinna börsil oli mitu suurt võitjat.\nSuurima tõusu napsas endale Viisnurga aktsia 12,66protsendilise tõusuga hinnale\n13,93 krooni ning vaid veidi jäi maha Arco Vara aktsia, mis kihutas üles 12,50\nprotsendi jagu 2,82-le kroonile.\nKäibed jäid suhteliselt tagasihoidlikeks, mööndustega on arvestatav Arco Vara 265 tuhat krooni.\nKolmandaks suuremaks tõusjaks jäi Norma aktsia, mis kerkis 7,55 protsenti hinnale 44,59 krooni. Talle järgnesid Baltika ja Tallinna Vesi, kelle aktsiad kerkisid vastavalt 14,24-le ja 140,82-le kroonile.\nSuurimad kukkujad olid Järvevana 9,09 protsendiga hinnale 3,13 krooni ja Olympic EG 8,16 krooniga hinnale 7,94 krooni.\nSuurim käive oli Eesti Telekomi aktsial ning ületas 5,6 miljonit krooni. Silvano FG käive jõudis pea 4 miljoni kroonini ning viimastena vedasid end käibemiljonärideks Tallink ja Olympic EG, vastavalt 1,9 miljoni ja 1 miljoni krooniga.\n09. December 2008, 15:10


Tallinna Soojus müüb 22,4 miljoni eest vanu katlamaju - Äripäev\nTallinna Soojus müüb 22,4 miljoni eest vanu katlamaju\n26. märts 2001, 10:55\nErvin Soon 26. märts 2001, 10:55\nAS Tallinna Soojus kuulutas 3. maiks välja kirjaliku enampakkumise, millel müüb kolm vana katlamaja alghinnaga kokku 22,4 miljonit krooni.\nKõige kallimalt, 17 miljoni kroonise alghinnaga müüakse Põhja puiestee 27a asuv hoonetekompleks, Põhja puiestee 35 asuvate katlamajahoonete alghind on 3,3 miljonit krooni ning Koplis asuvate hoonete hind 2,1 miljonit krooni.\nTallinna Soojuse haldusüksuse juhataja Avo Sipelgas ütles, et seni kasutati neid katlamaju tootmiseks, kuid kuna uuemaid katlamaju on moderniseeritud ja soojatootmise maht on vähenenud, siis jääksid vanad katlamajad kasutult seisma. 'Nende käigushoidmisega kaasneksid ka suured halduskulud,' lisas Sipelgas.\nSipelgase kinnitusel on katlamajad veel kasutuskõlbulikud. 'Müügikonkursil ei ole lisatingimust, kuidas katlamaju kasutada. Meil on täiesti ükskõik, mida uus omanik nendega peale hakkab,' ütles Sipelgas.\nPakkumised katlamajade ostuks avatakse 3. mail kell 12. Objektide ostuhind tuleb täies ulatuses tasuda enne ostu-müügilepingu sõlmimist.


Mis on transpordivaesus ja kuidas seda lahendada? - Autogeenius\n7. okt. 2021 kell&nbsp15:40\nMitte kõigil inimesel pole võrdset võimalust oma kodukohast sama lihtsalt ligi pääseda riigi- ja eraettevõtete teenustele. Olgu selleks Brasiilia ääremaadel elav vabrikutööline või Lõuna-Eesti metsatalus elav pere. Kui transpordile kuluv summa on sissetulekuga võrreldes liiga suur, ongi tegemist transpordivaesusega – isegi kui inimene muidu teenib ehk rohkem, kui ametlik vaesuspiir ette näeb.\nProfessor Karen Lucas, kes on üks maailma juhtivaid eksperte transpordivaesuse teemal, püüab seda teemat põhjalikumalt uurida ja maailmas tähelepanu alla tõsta.\nLiikumisvõimaluste probleem on tõstatatud ka ÜRO-s\nTema sõnul on transpordivaesuse definitsioone palju. See seisneb näiteks transpordile juurdepääsu puudumises või selle eest liiga palju maksmises, kuid mõnikord võib probleem tekkida ka sellest, et peab vajalike teenuste kasutamiseks liiga kaugele sõitma ja see võtab liiga palju aega. Transpordivaesus on tõstatatud probleemina ka ÜRO-s.\nProfessor Lucas on selles dokumendis (PDF) kirja pannud peamised transpordivaesuse seletused:\nElanike füüsilisele seisundile ja võimalustele vastavat transporti pole saadaval.\nOlemasolevad transpordivõimalused ei jõua vajalikesse sihtkohtadesse, kus inimene saaks rahuldada oma igapäevaseid vajadusi mõistliku elukvaliteedi säilitamiseks.\nTranspordiks kulutatud summa jätab leibkonnale jääksissetuleku alla ametliku vaesuspiiri.\nInimesed on sunnitud veetma liiga palju aega reisides, mis põhjustab ajapuudust või sotsiaalset isolatsiooni.\nReisitingimused on ohtlikud või ebatervislikud.\nLahendused transpordivaesusele pole tavaliselt lihtsad ja nõuavad planeerimisreeglite muutmist. See võib tähendada uute raudtee-, trammi- ja kiirbussiliinide loomist, haavatavate elanikkonna gruppide piletihindade subsideerimist või eraldi toetatava ühistranspordi, näiteks väikebussiliinide korraldamist halvasti ühendatud kohtades.\nTasuta bussid Tallinnas ja Luksemburgis\nTranspordivaesuse vastu võitlemiseks on mõned valitsused kehtestanud eakatele ja puuetega inimestele tasuta sõidu või soodushinnaga piletid, teised pakuvad noortele või tööd otsivatele inimestele tasuta transporti. Radikaalsemalt on lähenenud probleemile näiteks Tallinn ja mõned Prantsusmaa linnad, sealhulgas Dunkirk ning kogu Luksemburg, kus ühistransport on kohalikele tasuta.\nTranspordivaesuse vastu võitlemine ei tohiks aga keskenduda ainult linnadele, kuna see võib tekitada lahendusi, mis on äärmiselt kallid neile, kes elavad või töötavad väljaspool linna ühistranspordivõrke.\nTranspordi tõhusamaks ja kõigile võrdselt ligipääsetavaks muutmine on üsna keeruline ülesanne, millega paljud linnad praegu pead murravad. Näiteks koostas San Francisco projekti Connect SF, mis sisaldab 2050. aastani Bay City transpordi terviklikku arengukava. Eesmärgiks on madalama sissetulekuga elanike jaoks pakkuda elamisvõimalust koolidele ja muule eluks vajalikule lähemal ning ühtlustada ligipääsuvõimalusi kõigile olenemata elukohast.\nKeskusest ollakse rohkem kui 15-minutise autosõidu kaugusel\nLiikuvuse suurendamise lahingus tuleb siiski meeles pidada, et paljud ei ela 15-minutilise autosõidu kaugusel keskusest ega kasuta emissioonivaba autot.\nPäris elus sõidavad paljud inimesed vanade autodega ja jätkavad nende kasutamist ka edaspidi. Soomes näiteks on keskmine auto 12 aastat vana (Eestis 12,4). Pärast eluaseme- ja toidukulude katmist ei jää paljudel inimestel liikumiseks kuigi palju üle. Selle asemel, et osta uus keskkonnasäästlik liikur 30 000 euro eest, eelistavad väga paljud sõita 12-aastase autoga, mille sai kätte 3000 euro eest.\nSeega ei saa me veel hakata kohe üle minema uutele nullemisiooniga autodele, kuna inimeste eelistused niipea ei muutu. Küll aga on võimalik hakata vanadel diiselautodel kasutama taastuvatest allikatest toodetud kütust, mille kliimamõju on võrreldav uue elektriauto omaga. Seega on fossiilkütustelt taastuvale energiale ülemineku stimuleerimine hea vahend transpordivaesuse vastu võitlemisel ja ka jätkusuutliku transpordi arendamisel.\nElektrisõidukid ei lahenda vaesuse probleemi\nNeste teadus- ja arendusjuht Teemu Sarjovaara sõnul taandub toetuste jagamine sotsiaalsele õiglusele: “Valitsused toetavad praegu elektrisõidukeid tugevalt ja tavaliselt saavad sellest kasu rikkamad. See on tohutu hüpe 3000 eurot maksva auto juurest 30 000 eurot maksva elektrisõidukini ja toetus selle ostuks läheb seega ühiskonna jõukamatele rühmadele. See pole aga õiglane.”\nPüüdlused võidelda kliimamuutuste vastu on aga teinud transpordi hoopis kallimaks, kuna suurenevad kütuseaktsiisid või kehtestatakse linnades sõitmisele lisatasusid, nagu Stockholmis ja Londonis praegu näha. Sarjovaara sõnul tõuseb transpordi hind, aga see tähendab, et paljude jaoks polegi muud varianti, kui kasutada vana autot edasi. Neste arendusjuht soovitab: “meie väljakutseks on praegu fossiilse energia asendamine nutikate, tõhusate ja õiglaste lahendustega. Sisepõlemismootorite keelamine tähendaks ka taastuvatest allikatest kütuste keelustamist, seoks käed ja jätaks meile tulevikuks ainult ühe lahenduse: elektriautod, luues seeläbi tehnoloogiamonopoli”.\nVaata pikemalt transpordivaesuse probleemide ja lahenduste kohta Nick van Nead´i artiklist siit ning kuula Neste Podcasti samal teemal.\nMärksõnad: liiklus, neste, taastuvallikatest kütus, tasuta transport, transpordiliigid, transpordivaesus, transport, ühistransport


Apple Seadmete Rent - Millal Tasuks Mõelda Seadme Rendile? – Mobipunkt\nApple Seadmete Rent - Millal Tasuks Mõelda Seadme Rendile?\n10.02.2022 Toote tutvustused\nPaljud ilmselt ei ole kursis, et pakume lisaks seadmete müügile ka iPadi renti, iPhone renti, MacBooki renti ja Watch’i renti. Renti pakume me nii eraisikutele, kui ka ettevõttetele pikemaks või lühemaks perioodiks.\nMillal Tasuks Mõelda Seadme Rendile?\nOlete minemas lõõgastavale puhkusele, kuid selleks tuleb tunde sõita lennuki, bussi või autoga? Tihti ei ole soovi kaasa võtta arvutit ning kui enda isikliku iPadi omamisel ei näe mõtet siis on mõistlik seade selleks perioodiks rentida.\nKolmandatesse riikidesse reisides ei paku Eesti veel soodsaid lahendusi interneti teenustele. Tihti tuleb kordades soodsam osta riigist mõni sim-kaart ning kasutada interneti läbi selle. Läbi renditeenuse on mugav rentida omale teine seade, millega kohalikku andmeside kasutada ning samal ajal katsetada ka mõnda uuemat seadet mälestuste jäädvustamiseks.\nSoov testida uut seadet\nOleme iPhone, iPadi, Watchi rendi muutnud mugavaks ning soodsaks. Kui Te ei ole veel kindel seadme vajalikkuses ning sobivuses ja seadme koheselt väljaostmine ei tundu mõistlik, siis tuleks kaaluda seadme renti. Suurt rolli mängib uue seadme ostu puhul kaamera ning enne ostu on hea võimalus seade rentida, et katsetada erinevaid funktsioone. Seadmeid on võimalik meilt rentida kasvõi üheks päevaks. Kui renditud seade on meelepärane siis on võimalik seade pärast rendiperioodi lõppu välja osta!\nPakume ettevõtetele võimalust suuremas koguses seadmeid rentida. Meilt on võimalik rentida korraga ka näiteks 20-30 iPadi, iPhone või MacBooki. Vahel tuleb ette olukordi, kus on vaja mõne projekti, ürituse või filmimise jaoks suuremas koguses nutiseadmeid. Varasemalt on meie juurde sattunud kliente, kellel on kiiremas korras vaja suur hulk seadmeid väga lühikeseks perioodiks. Sellisel juhul ei ole mõistlik ettevõttel neid selleks perioodiks osta vaid tasuks mõelda Apple seadmete rendile.\nArvuti läks katki\nEnamasti võtab MacBookide remontimine kauem kui üks päev. Kuna paljude inimeste jaoks on arvuti põhiline töövahend siis MacBooki renditeenuse kasutamine võimaldab teil igapäevaelu toiminguid jätkata murevabalt. MacBook rent on kiire ning mugav lahendus.\nTaotlus rendile on võimalik teha siin.\nKüsimuste korral leiate meid ka\nEelised Valides Kasutatud MacBook\n26.01.2022 Toote tutvustused\nUuenenud MacBook Pro'd & AirPods 3\n19.10.2021 Toote tutvustused


Sifnos Andros Praamid - AFerry\nSifnos Andros Praamid\nSifnos - Andros on riigisisene marsruut Cyclades Islands ja seda haldab Hellenic Seaways.\nTeie parvlaeva Sifnos Andros kuni parvlaeva parima hinna saamine\nAFerry abil anname alati parvlaevale parimad hinnad laevadelt Sifnos kuni Andros. Ükskõik milline leht, mille te broneerite, sisaldab alati kõiki meie eripakkumisi. Ja ei ole vaja otsida allahindluse koodi. Kui meil on olemas pakkumine, sisaldab teie praamide hind vähendamist või pakkumist. Pole vaja vaadata teisi veebisaite.\nKui te pole kindel, kas [kaugus] kuni sihtkohani on teie jaoks õige või te ei saa parvlaevaettevõtete vahel otsustada, kui on rohkem kui üks, võite ka lugeda kasulikud arvustused. Kutsume kõiki oma kliente saatma meile arvustusi lahkumiseks Andros praamidelt. Kuid pidage meeles, et mida varem te broneerite, on odavamad hinnad tavaliselt. Nii et ärge liiga pikalt otsustada! Sifnos kuni Andros on populaarne marsruut, seega soovitame teil broneerida niipea kui võimalik .