★★★ Ashley Woodson Bailey taustpilt toob esile Moody Florals Home ★★★\nTiny korter koos geniaalne ladustamise lahendus\nKare Designi Art Deco tugitool\nStiilne kivist puidust köögimööbel\nDiivan, mis on valmistatud ümbertöödeldud teksadest\nAshley Woodson Bailey taustpilt toob esile Moody Florals Home\nFloral tapeet teeb selle tagasituleku, mille eest maksab Ashley Woodson Bailey. Pilt: AWB\nSee ei ole teie vanaema lillefilter. Floristik-pööratud fotograaf Ashley Woodson Bailey on lihtsalt valtsitud rida aia-inspireeritud taustapilte, mis toetuvad vanade ja avangardi vahelisele joonile. Üks pilgu oma tapeet pood on teil tunne kõik meeletu, pehme tunneb. Ideaalse suure mõjuga tapeet leidmine on lihtsalt palju lihtsam.\nBailey uued taustapildid teevad kõik, mis kunagi armastasid tapeet (värvide kombinatsioon, mustri kasutamine, visuaalne huvi) ja segatakse kõik, mis meile meeldib kaasaegse disaini kohta (suure kontrastsusega, suured aktsendid, värvi hüpikaknad), et pakkuda midagi laia kaebusega. Niisiis, kuidas Bailey õpetas tasakaalustama lillaplaadi traditsioonilisi elemente kaasaegse varjundiga ja mustritega, mis tunnevad end täiesti värskena?\nBailey oma tagaküljel oma perega. Põlvekaugus - ja lillefotograafia - tuli tema elusse pärast peaautode õnnetust. Pilt: AWB\nAlates ebaõnnestumisest on kunstniku ärkamine\nAshley Woodson Bailey ei kavandanud kodu kujunduse kujundamist. Ta oli edukas lillepood, kes armastas oma käsitööd. Siis kohe kõik muutus. Suur autokindlus 2012 peaaegu võttis tema elu. See jäi talle seitsme kuu jooksul tagasi traksidega, piirates tema liikuvust ja lühendades oma karjääri kui lillekaupa. Kuigi enamik meist arvab, et lillepoodi töö on delikaatne, kaasneb märkimisväärne füüsiline töö. Lillekaupmehed peavad korrapäraselt üles tõstma suured lilledest pillid ja võtma käsitsi kasutusele lillede kaarte, taustapilte ja muud üritusi. Bailey vigastus jättis ta töövõimeta - või palju muud.\nTema kogukond ralli ümber tema ümber, paljud neist toovad Bailey lilli. Ta kasutas oma tervenemisprotsessi tühjad tunde, et seda korda võtta. Ta kasutas oma telefoni oma varajase õiefotograafia jaoks, kuid peagi hakkas katsetama erinevaid redigeerimis- ja fototehnikat. Mõne aasta jooksul oli tal agent ja loodud veebisait, mille kaudu ta oma väljaprintide müüs. Ja kõik see oli just algus.\nFloral tapeet muutub kaleidoskoopiliseks keerdumiseks Bailey uues reas. Pilt: AWB\nTüüp oma seinad meeleolukate lilledega\nTäna avaldatakse Bailey tööd kogu maailmas. Instagramil on ligi 20 000 jälgijat. Kuid võib-olla on tema suurim kunstiline verstapost - või vähemalt kõige suurema skaalaga - ka tema tapeetliini vabastamisega.\nKui inimesed küsisid kõigepealt Bailey'lt, kas ta kavatseb luua taustapilti, oli tema kohene reaktsioon "ei". Ta ei suutnud pildistada oma pilte, mis puhusid kuni skaalini, kus nad suutsid kogu seina katta. Kuid pärast seda, kui kogenud taustpildi kujundaja on sellega ühendust võtnud, hakkas nägemus visandama Bailey meeletuid lilleseibusid Ameerika seintele.\nTäna on tema veebipoest saadaval täispikk tapeet. Mõned, nagu Dewalt, kuulevad endiste vanade lillade taustapiltide juurde. Mõned, nagu Storm või Xanadu, kutsuvad meid kaleidoskoopist läbi vaatama. Aia avaneb magusalt peaaegu käsitsi, Montgomery hüper-realism toob aia otse teie juurde. Lühidalt, Bailey tapeetliinil on kõigile midagi. Tema veebipood on väärt külastuse.\nSaate haarata Ashley Woodson Bailey koostööpartnereid CB2st. Pilt: CB2\nHaara rohkem Ashley Woodson Bailey kaupu\nÄrge hoiduge Bailey poodist lihtsalt sellepärast, et te ei soovi ideaalset tapeet jahtida. Tal on täies ulatuses kaubaartikleid, alates printimistest kuni kangani akrüülist kandikutesse, mis võimaldavad teie kohvilauda uuendada. Kui olete lillekaartide fänn, kuid ei tahtnud kompromiteerida oma kaasaegseid disaini tundeid, ei taha te Bailey kollektsioonide ostmisega kaasa võtta.\nTa on laiendatud ka enda poest. CB2 on teinud koostööd Bailey'ga, et tuua oma kunst masside juurde. Haara viska padi või kardinapaneelid, et anda ruumi muljetavaldavale lilledele.\nMida sa arvad? Kas sa tuua mõnd Ashley Woodson Bailey kunsti oma kodusse? Kas tema taustapaketi kogus on piisavalt, et lõpuks aidata teil tapeet vs värvi arutelu lahendada? Andke meile kommentaaridele teada!\nMugavus ja stabiilsus eristavates õppetoolides\nElukoht, mis on mõeldud hõivatud Melbourne'i paarile ja nende kolmele lapsele\nAvar must, valge ja hall korter\nIKEA ilus ja praktiline ISALA\nVentana Vista raamaturiiul\nMOD disainstuudio Singapuris\n18 ilusaid näiteid köögi põrandaplaadist\nMetsa Villa, mis sobib ideaalselt perede juurdepääsetavaks ja vahendamiseks\nKvarts vs Graniit Countertops: plussid ja miinused\nMaja Wyomingis mägede ja auru vahel\nNorra elukoht Norra Innovaatiliste jätkusuutlike omaduste kaasamine: ZEB pilootmaja\nKuidas määrata kodus toksiine\nMuljetavaldav Lofti disain Sofias, kohandatud boheemlaste tegelaskujule\nElegantne Villa, mis maitsestab stiilide ühendamist: "Modern Palace" Varssavis\nHea perekonna kodu Uus-Meremaal Tervislik eluviis: M-maja


9 väikest leiutist, mis teenisid suure varanduse ⇒ Moneezy.com\nEnamik meist on mingil hetkel oma elus unistanud leiutamisest või leiutisest, mis võiks maailma muuta. Kuid siis, kui jõuad mõtetes millegi uskumatult nutikani saad aru, et see on tegelikult juba olemas. Kas kõlab tuttavalt?\nOmeti on olemas mõned leiutised, mis murravad läbi tõkke ja muudavad inimeste elu kogu maailmas. Ja need maailmamuutvad leiutised pole mitte ainult suured asjad, näiteks arvuti, auto või rong, millest me sageli räägime, vaid need võivad olla ka väga väikesed asjad, mida me kasutame iga päev ilma sellele liialt mõtlemata, ega ka nende leiutamise taga olnud leiutajast.\nSee leiutis viib meid tagasi aastasse 1844 ja kuigi tikud võivad vaimusilmas esile manada pilte Ameerika kauboifilmidest ja Metsikust Läänest, viib nende ajalugu meid hoopis Rootsi mägedesse.\nTänapäeval tunneme seda leiutist lihtsalt tuletikuna - osa "ohutus" jäeti ära (vaatamata sellele, et tuletikud muutusid aastatega ohutumaks).\nKes siis on see rootslane, kes tikud leiutas? See on natuke keeruline küsimus: tuletikkude idee taga olnud mees Gustav Pasch ei teeninud nii palju, kui arvata võiks, kuna tal polnud kapitali oma idee arendamiseks.\nSelle asemel varastasid leiutise vennad Carl Frans ja Johan Edvard Lundstrøm. Ja see tähendas, et Gustav Pasch ei teeninud mitte ühtegi senti, vennad aga teenisid suure hunniku raha. Täna on ettevõtte nimi Swedish Match ja see on suurim tuletikkude tootja maailmas, mille aastane käive on üle ühe miljardi dollari.\nSeega jäi Gustavilmasuurest rikkusest. Niisiis, kui sa ei suuda iseseisvalt revolutsioonilist ideed leiutada, võid alati teha seda, mida need vennad tegid – idee laenata, laenata, laenata.\nKindlasti on üheks selliseks leiutiseks pastapliiats, mida me kõik armastame. See pole leiutis, mida peame iseenesestmõistetavaks! Ja Ungari leiutaja Lazlo Biro arvas sama. 1940. aastatel oli väga õrn kuid mainekas täitesulepea oma populaarsuse tipus ning Biro ei suutnud enam vaos hoida oma ideed luua odav ühekordne pastapliiats. Leiutis pani suurema osa Euroopa inimestest põnevusestlakke hüppama!\nOdav pastapliiats tegi Laszlo Birost Euroopa ühe rikkaima mehe ja enam kui sajandi pärast on ettevõtte aastane käive 1 miljardit dollarit. Ühekordse pastapliiatsimüümisega on ettevõtte müük kasvanud plahvatuslikult ja 2005. aastal müüsid nad üle 100 miljardi pastaka!\nPlastiku ja tindiga võib seega üsna kaugele jõuda!\nVäikesel kirjaklambril on tohutu potentsiaal: vaatamata oma väiksusele saab ta hakkama paksu paberipakiga ja sa ei leia täna ühtegi kontorit ilma kirjaklambri kuhjakeseta. Kirjaklamber on aga eksisteerinud juba ammu enne tänapäevaseid büroohooneid, sest ta ajalugu läheb tagasi 1890-ndate aastate Inglismaani.\nKas sellel oli sel ajal sama eesmärk, pole teada, kuid üks on kindel: enam kui 75 miljoni dollari suuruse aastakasumiga võib kindlalt väita, et kirjaklamber on võimeline tegema midagi erilist!\nIlma jääkuubikuteta pidu ei toimu – see peab olema esimene sissekanne peoreeglites. Jääkuubikute vormid on lihtsalt liiga ebapraktilised, välja arvatud juhul kui sul on tohutu sügavkülmik, kuhu neid saab mitu tükki õige nurga all asetada, ilma et köögiviljad, liha või muudkülmutatud toiduained neid segaks.\nLahendus: jääkuubikute kott.\nVõiks arvata, et see leiutis sündismõnel päikesepaistelisel Vahemeremaal, kus jääkuubikud on sama olulised kui päikesekreemid, kuid tegelikult peame selle leiutise looja leidmiseks minema hoopis põhja poole.\nHoopis taanlane Erling Nielsen on 1976. aastal alguse saanud jääkuubikute kottide idee taga olev mees. Esimesed kotid müüdi 1978. aastal ja vaid kümme aastat hiljem oli edu juba suurejooneline. 1989. aastal ostis Schurnimeline ettevõte praktilise koti kõik õigused ja tänaseks on müüdud enam kui 4 miljonit kotti.\nMe pole päris kindlad, kui palju taanlane jääkuubiku kottide pealt teenis, kuid kolmest-neljast nullist tšekil ilmselt ei piisa!\nVäike tablett suure jõuga. Võime garanteerida, et oled kuulnud sellest ravimist – ehkki kalendris on aasta 2019, siis seda kemikaali toodeti esimest korda juba 1853. aastal.Öeldakse ka, et kui prantslane Charles Gerhart avastas atsetüülsalitsüülhappe polnud tal aimugi kui suurepärane leiutis ta käes oli ja tänaste teadmiste juures me kindlasti usume seda!\nAlles 1989. aastal avastas suur farmaatsiaettevõte Bayer, et see kemikaal leevendab valu; seega juhtus seealles palju aastaid pärast seda kui Gerhard oli siit ilmast juba lahkunud.\nPole kahtlust, et see tablett on täpselt õige leiutis kui keegi tahab natuke raha teenida – ja elada samal ajal valutult!\nPisikesed šokolaadinööbid on ühed maitsvamad asjad maailmas ja lisaks on need suutnud teenida ka toreda rahasumma.\nPisikesed värvikirevad nööbikesed on tegelikult ühed enimmüüdud kommid – ja ettevõttele Mars Inc., kes leiutas M&M’id, on need toonud suurt edu.\nJa see ütleb palju, kui konkurendikson maiustused nagu Mars, Snickers, Twix ja Milky Way.\nAmeerika leiutaja Forrest Mars pole enam meiega, kuid iga tema kolme lapse varandus on umbes 14 miljardit dollarit ja kuna nad omavad endiselt ettevõtet, mille aastane kasum on 22 miljardit dollarit, onnende pangakontod kõige lähemal olekule, mida võiks nimetada põhjatuks.\nMe pole kindlad, kas Tetra Pak kõlab su kõrvadele tuttavalt, kuid kui oled kunagi kartongpakendist piima joonud siis võid tänada Tetra Pak pakendit.\nRändame leiutaja leidmiseks veel kord Rootsi. 1944. aastal oli Rootsi mehel Erik Wallenbergil suurepärane idee. Kahjuks oli ta suures masinavärgis vaid väike hammasratas, nimelt ettevõttes Åkerlund&Rausing, mis hiljem muutis oma nime Tetra Lavaliks.\nSeega ei olnud Erik Wallenberg see, kes nutika pakendi piima säilitamiseks leiutamisega mitu miljardit teenis; Rausings sai kogu raha oma kontole.\nMe ei tea, kas rootslastele meeldib petta või on nad lihtsalt kavalad, kuid sinikollaste rootslaste puhul võime leiutajate ära kasutamises näha mustrit.\nKui loed seda oma tööarvutis, võib suvaateväljas olla kollane post-it. Nimelt ripuvad need väikesed kollased lipikud tööarvutite peal ja panevad meid end süüdi tundma asjade osas, mida me pole veel teinud.\nPost-itmärkmepaberidleiutati 1974. aastal ja rohkem kui midagi muud oli see juhusliku kokkusattumise tulemus – justkui planeeritud lapse vastand.\nArthur Fry ja Spencer Silver avastasid kleepuva paberitüki tegelikult superliimi leiutamise käigus.\nSilver leiutas liimi ja Fry pritsis selle paberitükile: voilà, post-it sai reaalsuseks.\nMe ei tea täpselt, kui palju raha eemaldatav märkmepaber teenis, kuid selle taga olev ettevõte on kogunud 21 miljardit dollarit kasumit aastas – vaatamata sellele, et nad on ka kleeplindi leiutise omanikud on nad teatanud, et suurem osa oma sissetulekust on pärit nõrga liimiga väikesest paberitükist.\nNii lihtne see ongi– midagi, mis tundub täiesti tobe, võib olla elumuutuv nii sulle kui ka muule maailmale!\nUsu või ära usu, kuid oleme viimaseksjätnud parima leiutise.\nJärgmine leiutis on tegelikult üks kuulsamaid kaubamärke kogu maailmas ja me mõistame seda suurepäraselt!\nKlots, mis muutis mängimise igaveseks: LEGO klots. Pisike plastikklots, mida saab kokku pannasuurte tornide, hiiglaslike laevade jms ehitamiseks, on tänase seisuga maailma kuues kõige tuntum kaubamärk ja seda ületavad ainult hiiglaslikud kaubamärgid, näiteks Coca Cola ja Disney.\nMänguasja leiutamise taga oleva Taani perekonna varandus on täna enam kui 7 miljardit dollarit.\nNii, et isegi kui klotsid on pärit 1950-ndatest aastatest, kasvab nende populaarsus igal aastal ja tänapäeval pole palju kodusid järele jäänud, kus sa ei pea muretsema selle pärast, et astuksid tüütu mänguasja peale.\nJa ongi kõik! 9 väikest leiutist, mis täidavad igapäevast elu rohkem kui võiks arvata ja on suutnud suures koguses rahatähti teenida.\nKas oled leidnud inspiratsiooni selle kohta, milline peaks olema sinu järgmine leiutis?


Suunakood 522 / +380522 / 00380522 / 011380522, Ukraina\nSuunakood 522 (+380522 / 00380522 / 011380522)\nSuunakood: 522 (+380 522)\nEesliide 522 on Kropyvnytskyi suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 5301981 ja suunakoodi 522 jaoks tuleb valida number 522 5301981. Kropyvnytskyi asub Ukraina.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 5301981, suunakoodi 522 (Kropyvnytskyi) ja Riigi suunakood 00380 jaoks tuleb valida number 00380 522 5301981. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 522.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +380 (00380) ega suunakoodi 522 (Kropyvnytskyi).\nKui te ei asu Ukraina ja soovite helistada inimesele Kropyvnytskyi, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Ukraina Riigi suunakood on +380 (00380), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Kropyvnytskyi, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +380 522. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 5301981, suunakoodi 522 (Kropyvnytskyi) ja Riigi suunakood 00380 jaoks tuleb valida number 00380 522 5301981.


Blatoni jarve liigeste ravi. Ooo daami ravi lülisamba hinnad\nArtroosi 3 etapp tema ravi\nUhiste haigustega bassein\nBlatoni jarve liigeste ravi\nSeal võid kümmelda nii palju kui tahad ja seda sentigi maksmata. Abi puhkajatele Hevizi sanatooriumides on raviks vastunäidustused!\nNädal maksab Majericas alates eurost, Aquamarine'is - alates eurost. Kalleimad hotellid pakuvad ravinädalat ja majutust nädalaga umbes eurot inimese kohta. Ravi maksumus Hévizi hotellis Carbon ravihinnad sõltuvad konkreetse patsiendi vajadustest.\nKeskmiselt on see 9-päevase paketi eest — eurot, mis sisaldab majutust, sööki, arsti nõuandeid, mõnda protseduuri ja hotelli infrastruktuuri piiramatut kasutamist. Hevizi külastamise ja selles ujumise võimaluse eest peate maksma teatud summa. See sõltub sellest, kui palju aega soovite veeta. Niisiis, terve päeva järve külastuse pilet maksab pisut üle 12 euro.\nHinnad ekskursioonidele, parimad hotellid ja kuurordi fotod. Siis ei pea te saabumisel otsustama, milliseid protseduure on vaja teha. Reis hõlmab lennu korraldamist ja transfeeri lennujaamast hotelli, konkreetse meditsiiniprotseduuride paketi pakkumist ning muidugi majutust ja sööki.\nReis Moskvast Hevizi kuurordisse ainult 20 rubla eest! Reisid Moskvast Reisid Moskvast Hevizi maksavad alates 20 rubla.\nSellised ekskursioonid hõlmavad väljumist Moskva lennujaamast. Enda jaoks parima tuuri valimiseks peate otsustama, millise summa olete nõus kulutama, koos raviga, mida peate saama. Reisi ostmine on mugav ka seetõttu, et reisibürood korraldavad tšarterlende Moskva - Heviz Balaton-Sharmeleki lennujaam ning te ei pea lennukite, rongide ega busside graafikuga kohanema. Häid allahindlusi saab kasutada viimase hetke reiside ostmisel või mitme ekskursiooni ostmisel korraga, kui reisite mitme inimese ettevõttest.\nHevizi järv on üks planeedi kahest ebatavalisemast veehoidlast. Selles on segatud kaks termilise vee allikat ja temperatuur ei lange alla 26 kraadi Celsiuse järgi. Ja see on talvel.\nSPA ekskursioonid ja programmid välismaale\nSuvel võib siinne vesi soojeneda kuni 43 kraadi. Järve suurus on muljetavaldav, selle pindala on umbes 4,7 hektarit. Euroopas on selline tiik ainus. Allikad asuvad veealuses koopas.\nUuringud on näidanud, et selle süvenemise läbimõõt on 18 meetrit ning vesi seguneb väljalaskeavas ja moodustab sooja kihi. Järv meenutab välimuselt sügavat lehtrit, ehkki selle sügavus on vaid 2 meetrit. Iga päev värskendatakse vett, mis rõõmustab paljusid turiste. Kunagi pole vett stagnatsiooni, mis tähendab, et kõik on steriilne ja puhas. Huvitav on jälgida, kuidas reservuaari pinnale tekivad radiaalsed ringid.\nSiinne vesi pöörleb alati päripäeva. Järve kõrge temperatuur ei võimalda arendada ei veealust ega taimemaailma. Kuigi ülemises veekihis võite leida väikeseid kalu, kelle suurus ei ulatu üle 2 sentimeetri. Kuu Heviz järve vee temperatuur Järve vesi on alati sama temperatuuriga.\nSelle põhjuseks on asjaolu, et erinevatest allikatest pärit niiskus on pidevalt segatud ja keerleb. Järve vesi voolab aeglaselt Balatoni. Õhtu saabudes või varahommikul seisab järve kohal aurusammas. See tuleneb tiigi õhu ja vee temperatuuri erinevusest. Heviz Lake video: Kohalikud naeravad, et see on "suitsetav" järv.\nVeehoidla ümber on umbes 50 hektarit puud. Seal on hoiuala, mis keelab loomade jahtimise ja taimede kogumise. Kuurordis on üsna palju puhkajaid, termaalvedrud on tuntud oma tervendavate omaduste poolest kogu maailmas. Hoolimata mitmesuguste haigustega turistide suurest arvust, on siinne haigus peaaegu ebareaalne.\nSelle põhjuseks on asjaolu, et bakteriaalne kiht, mis asub järve põhjas, vabastab antibiootikumi. Selle annus on nii väike, et sellel pole inimesele mingit mõju. Samal ajal on selle toime saatuslik viirustele ja patogeenidele. Arstide jaoks pakub huvi tervendav muda, mis asub järve põhjas. Järvel asuvatest termilistest allikatest saate vett juua. See on ravim ja aitab toime tulla paljude mao- ja sooltehaigustega.\nOoo daami ravi lülisamba hinnad\nBootsis suurepärane ravi, ehkki elamisega on probleeme, kuid erasektoris saate korterit rentida, see pole kallis, kuid need ravivad muda, inimesed reisivad igal aastal, kaks korda aastas, mulle väga meeldivad ja sellest saavad kasu liigesed. Sanatoorium Pirogova Krimmis Saki linnas Saki kuurort on vanim balneo-mudakuurort Euroopas, ametlikult eksisteerinud alates Saki sanatoorium Pirogova on suurim ja kuulsaim Saki tervisekeskus Krimmis. Sanatoorium on laialt tuntud Ukrainas, Venemaal, Euroopa riikides ja Aasias.\nKuulsuse saavutas ta tänu Saki kuurordi Krimm ainulaadsetele looduslikele teguritele - tervendavale mudale, soolveele soolane soolvesitermilisele mineraalveele. Tervisekeskuse territoorium piirneb kolme järvega: sool ravimmuda ja soolvee allikasvärske ja puhver, mis on ööpäevaringne looduslik inhalaator ja õhutus.\nValgevene sanatooriumid Ütlen eraldi ka meie sanatooriumide kohta, mis on spetsialiseerunud liigeseravile. Sanatoorium Alesia Paigutatud ökoloogiliselt puhtasse tsooni Valgevene Polesie kaugemasse nurka. Samal ajal võib võtta inimest. Siin on kõigi mugavustega, peamiselt kaheinimesetoad, superior-toad.\nSiin ravitakse artriiti, artroosi, skolioosi, osteokondroosi. Puhkajaid võetakse siia vastu suvaliseks päevaks, kuid soovitatav periood on 12 kuni 21 päeva. Sanatoorium "Kuldliivad" Hoolduse aluseks on mineraalvannid ja sapropelliline muda, mis on ette nähtud mähiste, mähiste, aplikatsioonide kujul.\nSeda ümbritseb segatud väga ilus mets. Selle lähedal asub suur transpordisõlm - Grodno linn, mis teeb siinse tee lihtsaks ja kiireks. Peamised raviviisid põhinevad mineraalvannide ja sapropellilise muda kasutamisel. Lisaks kasutatakse refleksoloogiat, elektroteraapiat, magnetoteraapiat, veealust massaaži, kuiva süsihappega vanni.\nSanatooriumi numbrifondi käsutuses on voodikohta.\nHevizi järv, Ungari. Puhkus ja ravi Ungaris\nLisaks on toad ühe- ja kahekohalised. Siin on võimalik registreeruda lastega alates 5. Sanatooriumide loetelu, kus ravitakse liigeseid - reumatoidartriit: 3 kommentaari Tere päevast! Teil on imeline ajaveeb, soovime seda kaunistada oma ainulaadsete ja huvitavate artiklitega.\nSee pole reklaam. Tänu sellele on paljude kuumaveeallikate juures ka avalikuks kasutamiseks mõeldud osa ehk area publica. Seal võid kümmelda nii palju kui tahad ja seda sentigi maksmata.\nSpaad, termaalveebasseinid ja raviasutused kasutavad täpselt samade allikate vett, kuid sissepääsutasu garanteerib katuse peakohal, kuiva käterätiku ja mugava garderoobi. Ehk siis vastavalt enda rahakotile saab leida tasakaalu piletihinna ja soovitud mugavuste vahel. Liptovi piirkonna imeliste mägede vahel olevatele mineraalirohketele kuumaveeallikatele ehitatud spaahotell aitab lõõgastumise põhjalikult ette võtta.\nEriti rohkelt leidub sealses vees magneesiumi, kaltsiumi, sulfraate ja kaaliumi, mis aitavad leevendada erinevaid terviseprobleeme. Veelgi luksuslikuma kogemuse osaks saab siis, kui võtta suund Šveitsi Therme Valsi.\nÕuebasseinis ujumine pole igaühele ja seda ka siis, kui basseinis on mõnusalt soe vesi. Thermal Valsis on lisaks välisele termaalveebasseinile ka siseruumides asuv termaalbassein, jääbassein ning lausa 42 kraadise veega termaalbassein!\nHevizi järve ravi saladused\nTõeliselt kuninglik kogemus imeliste vaadetega Šveitsi Alpidele. Väikebussi oma reisiks saad rentida www. Võtame kokku selle uue raviva taastusravi tehnoloogia peamised eelised: 1 Meetod kohandub ideaalselt iga patsiendi vajaduste ja võimetega, võimaldades individuaalseid harjutusi vastavalt patsiendi ravi eesmärkidele 2.\nParameetrite seadmisel saate harjutuste raskusastmeid hõlpsalt muuta 3 Põhineb interaktsioonil patsiendi suhtlus tehismaailmaga, virtuaalse reaalsuse maailmaga ja ta omakorda patsiendiga 4 Võimaldab mõõta patsiendi tagasitulekut ja anda objektiivse hinnangu viis. Virtuaalsest keskkonnast saab kiiresti patsiendisõbralik ja sõbralik õhkkond 6 Tervendav toime saavutatakse patsiendi meelelahutuse kaudu 7 Stimuleerib ja julgustab patsienti ravima Uut tehnoloogiat rakendatakse turvalises keskkonnas ja see pakub uusi terapeutilisi kogemusi.\nSee on nutikas ja tõhus rehabilitatsioonivahend. Robotisüsteem insuldi taastusravis Viimase kümne aasta jooksul meditsiinilise robootika valdkonnas tehtud märkimisväärsed edusammud on võimaldanud robootikasüsteeme laialdaselt kasutada patsientide ravis ja taastusravis.\nJuhivad kliinikud välismaal\nEriti insuldi või ajukahjustuse saanud patsientide jaoks on robotiseeritud süsteem rakendatav vigastatud ülajäseme funktsioonide taastamiseks rehabilitatsiooni varases staadiumis. Insult tähendab ajupiirkonna kahjustust ja vereringe kahjustamist, mille tagajärjel selle ajupiirkonna rakud järk-järgult surevad. See tähendab teabe edastamist sellesse aju ossa katkestamist. Kuid ajus on adaptiivne mehhanism, mida nimetatakse neuroplastilisuseks.\nKuurordi tervendavad tegurid\nNeuroplastilisus on aju kahjustatud piirkonna ümber paiknevate tervete rakkude võime taasühineda naaberrakkudega, s. Seega on peamine eesmärk aju kahjustatud piirkonda sobivate stiimulite loomine ja edastamine.\nVastavad stiimulid on korduvad funktsionaalsed liikumised ja teostatakse täpses järjekorras, mille saavutavad eranditult robotsüsteemid. Roboteraapia on laialdaselt rakendatav kõigile patsientidele, kellel on paretiliste ülajäsemete vähese või suure funktsionaalse kahjustusega patsiendid.\nSeda ravi kasutatakse taastusravis nii patsientidel, kellel on täielik jäseme motoorse funktsiooni puudumine, automaatne mobiliseerimine robotseadet kasutades, kui ka osalise motoorse aktiivsusega patsientidel, mis parandab patsiendi kontrolli ja tugevust, ning aparaadi tegevus stimuleerib liigutusi.\nSelle seadme võime lühikese aja jooksul korrata paljusid kombineeritud liikumisi muudab selle robotseadme ideaalseks jäsemete taastusravi jaoks. Seade võib saavutada — korduvat liikumist tunnis, tavapärase ravi korral 30—40 asemel.\nKuidas ravida lihasluukonna Hevizis\nSuur arv korduvaid liigutusi ja eriti nende täitmise täpsus parandab ülajäsemete funktsionaalsust. Robotsüsteem on ohutu ja tõhus meetod, mis võimaldab teil rakendada parameetreid ja isiklikke programme, mis sobivad igale patsiendile, sõltuvalt tema omadustest.\nEvexia rehabilitatsioonikeskuses kasutatakse hemipleegiliste ülajäsemete raviks robotisüsteeme koos transkraniaalse elektrilise stimulatsiooni TOC ja virtuaalreaalsuse tehnikatega, et saavutada kiiremad ja korrektsemad taastatud tulemused.\nEvexia rehabilitatsioonikeskus on esimene keskus Kreekas, kus kasutatakse robotit süsteemi hemiplegilise ülajäseme treenimiseks. See meetod aitab insuldi või traumaga patsientidel taastada motoorseid funktsioone nii alaägedas staadiumis, isegi kuus kuud pärast insulti, kui ka paretiliste ülajäsemete kroonilise funktsionaalse puudulikkuse korral.\nRavi on tõhusam varakult. Seetõttu soovitame patsientidel kohe pärast haiglast väljakirjutamist pöörduda meie spetsialiseeritud meditsiinitöötajate poole, et saada kasu robotiseeritud süsteemiga ravimisest.\nProgramm on ette nähtud kolmeks, neljaks ja viieks nädalaks, sõltuvalt patsiendi funktsionaalsetest probleemidest. Tulemusi hinnatakse rahvusvaheliste standardite alusel. Lisaks võimaldab ülajäsemete tagurpidi õpetamise robotisüsteem patsientidel jälgida reaalajas liikumise simulatsiooni monitori ekraanil.\nSelle tulemusel saab patsient hõlpsasti teha paretiliste ülajäsemetega liigutusi ja jälgida taastumisprotsessi.\nKimbud olaliigese valus\nArthroos kopeerimise magus\nOlaliigese artroosi ravi rahva teedel\nSustav lazari ravi\nPainstry valu kui raviks\nMida teha kui liigesed kaed kaes haiget


Villu võitlused/4 – Vikitekstid\nVaesed mulgid olid sel aastal lammaste sarnased, kelle seljast mitu nahka korraga tahetakse nülgida. Esimene nahk jäi taeva omaks, kes põllud rahe ja alalise vihma läbi ära rikkus; teise naha võtsid mõisaomanikud, kolmanda Rooma kirik, neljanda röövivad leedulased. Viimaks tuli Viljandi komtuur ja nõudis viiendat nahka, põlluvilja-kümnist, mida talupojad toomapäevaks lossi pidid vedama. Arusaamatul viisil leidsid mõned külad siiski veel viienda naha ja viisid Viljandisse. Nende hulgas, kellel midagi viia ei olnud, oli Jõemäe küla. Ehk oleks siiski mõni talumees salve põhjast veel peotäie leidnud ja sellegi elu ning tervise hoidmiseks ohverdanud, aga seal juhtus parajasti Priidu külasse ilmuma, kes meestele vägeva kõne pidas ja neile selgeks tegi, et viit nahka ühegi lamba seljast ei võeta. Mehed olid seepeale veo vedamata jätnud ja saadikud komtuuri juurde vabandust paluma saatnud. Saadikud ei tulnud mitmel päeval tagasi; talupojad olid nende ja eneste pärast mures ja pidasid nõu, mis peale hakata. Priidul ei olnud siin küll tegemist sugugi, aga ta kõneles siiski südilt kaasa.\n„Mehed!“ hõikas Priidu täie kõriga, „olete teie jänesed? Mispärast on teie südamed argust täis? Minge, kutsuge komtuur ise siia, küll ta siis näeb, et teie oma puudusest tõtt olete rääkinud. Nuhelda tema teid ei või, selleks elab veel õigus maailmas. Ülekohut ei tohi aga keegi inimene enesele teha lasta; kes ülekohut kannatab, teeb suuremat kahju kui see, kes ülekohut teeb. Miks on jumal igaühele käed loonud ja vemblad lasknud kasvada? Tullakse teie kallale, punnige vastu! Teid on ühes külas enam mehi kui Viljandi lossis väge...“\n„Aga mis meist pärast saab?“ heitis üks vanamees vahele.\n„Saagu, mis saab, aga teie olete siiski näidanud, et ise mehed olete. Võõrad peavad aru saama, et nad meie rahvaga meie omal maal nõnda mängida ei tohi.“\nUmbes selle sisuga kõneles Priidu veel mitu kõnet, ja näha oli, et need kõned noorematele mõjuma hakkasid.\nNad raputasid rusikaid ja tõstsid suurt kära.\n„Tõsi on, et mõned poisikesed neist enam rääkida mõistavad, aga palja rääkimisega pole nad veel toidetud ja kaetud... Ärge mõtelge, mehed, et mina teid arale vägivalla kannatamisele avatleda tahan. Ei koguni. Ma tuletan teile ainult meelde, et teie mitte üksi iseenestele ja oma peredele, vaid kogu rahvale kahju teete, kui rüütleid ilmaasjata ärritate. Teie põli on praegu küll raske, aga võõrad isandad võtavad kõige väiksemast tõrkumisest põhjust oma iket veel raskemaks teha ja maarahva vastupanemise jõudu täiesti lämmatada. Parem on, kui terve rahva jõud segamata rahus kosub ja siis igal pool ühekorraga teole ärkab. Vaat, siis on aeg vahva olla, siis maksab vara ja eluga mängida, sest mängu hind on vabadus ja õnnelik põli; siis on ka lootust, et mäng võidurikkalt lõpeb, nagu hiljuti üks saksa soost rahvake, kes kõrgetel mägedel elab, on näidanud.“\nNüüd käskis komtuur talupoegade hulgast mõned, kes kõige tugevamad ja julgemad näisid olevat, välja astuda ja oma pealmised riided maha võtta. Kui nad siis, niueteni paljad, värisedes ja hambaid lõgistades talvise külma käes seisid, kõneles komtuur neile veel mõne õpetava ning manitseva sõna ja tuletas neile lõpuks meelde, et need, kes ennast mitte tõrkumata peksta ei lase, kuni paras mõõt täis, kui jooksikud kõrvupidi puude külge pidi naelutatama ja nõnda edasi nuheldama. Naised ja lapsed, kes kära peale meeste ümber kokku olid jooksnud, hakkasid seda kuuldes käsi ringutama ja suure häälega ulguma. Nad peletati majadesse ja lubati neile, kes veel väljas nägu näitavad, valusaid vitsu anda.\nEnne kui nuhtlemine algas, astus pikk munk, keda ka sakslastest keegi ei näinud tundvat ja kelle ligiolemisest keegi ei hoolinud, komtuuri ette ja ütles saksa keeli:\n„Teie teete ordule ja kõigile võõrastele kahju, kui talupoegi asjata nuhtlemisega ärritate. Neil ei ole sugugi süüd ega ole neid ka keegi ässitanud, vaid ainult kibeda häda pärast on nad sel korral moonavedamisega viibinud.“\n„Neid nuheldakse tõrkumise pärast ja teistele hirmuks,“ ütles komtuur pahaselt. „Puudust neil ei ole, see on kõik vale, ja teie, mungad, õpetate talupoegi valetama.“\n„Meie õpetame neile õiget usku ja ausaid elukombeid, teie aga teete neile ristiusu läilaks ja õpetate neile paganate roojust,“ hüüdis munk lõkendava pilguga. „Teie tahate neist taltsaid koduloomi teha, aga käite ise nendega ümber kui metselajatega. Teie ei kaitse neid, kes iseennast kaitsta ei või, kellegi eest, vaid röövite neid ise paljaks ja nuhtlete neid, kui midagi enam röövida ei ole.“\nSeletuseks nimetame siin, et ordurüütlite ja piiskoppide ning nende alla seatud kloostrite keskel ühtepuhku kas avalik sõda või salavaen vältas. Nad olid üksteise võimu peale kadedad, kiskusid üksteise käest maid ära, tõstsid vastastikku paavsti ja keisri ees raskeid kaebusi ja pesid endid siis valedega ja suurte rahaohvritega puhtaks. Üks vihavaenu põhjus oli see, et preestrid ja mungad rahvast vähegi õpetada ja harida püüdsid, kuna ordurüütlid ja nende vasallid käte ja jalgadega rahva valgustamise vastu seisid. Vägivaldsed teod olid mõlemalt poolt igapäevased asjad; iseäranis olid rüütlid kui kangemad alati valmis munkasid ja piiskoppide alamaid kimbutama. Sellepärast peame tundmatu munga julguse üle imestama, kes üksipäini vägeva komtuuri vastu julges välja astuda. Ette oli näha, et see heaga ei lõpe.\nVäga kentsakalt mõjus see nähtus Priidule, kes säherdust asja esimest korda nägi. Ta nägu oli lumivalge ja krampidest viltu kistud, silmad pärani lahti ja ehmatust täis. Ajuti katsus ta kõvu kütkeid katkestada ja tõmbas käesooned nii kangesti pingule, et veri näkku tõusis. Ka munk oli kahvatanud, aga pealtnäha täiesti rahulik. Tasakesi nihutas ta ennast Priidule ligemale, kuni nende selja taha seotud käed kokku puutusid. Vahid ei pannud seda tähele, sest nende silmad olid põnevusega nuhtluspaiga poole pööratud.\nViimaks käskis komtuur peksmise lõpetada, kui pekstavad juba nõrkema hakkasid. Ta noomis veel kord kõiki talupoegi, et nad ässitajate sõna ei kuulaks ja veel samal päeval oma kohust täidaksid, sest et järgmise tõrkumise korral „tõsine nuhtlus“ neid ootavat.\nKomtuur ei saanud oma kõnet veel lõpetada, kui tema selja taga vali kära tõusis. See tuli sellest, et Priidu arusaamatul viisil oma käed lahti oli saanud, nagu välk kõrval seisva hobuse selga karanud ja metsa poole kihutanud.\n„Võtke ta kinni!“ müristas komtuur sulaste poole.\nKolm, neli meest kargasid hobuste selga ja kihutasid Priidule järele. Teistega tõttas komtuur naaberküla poole, mille elanikkude üle niisamuti kohut pidi mõistetama. Munk seoti ohelikuga kõige tugevama sõjamehe sadula külge ja võeti sel viisil kaasa.\nNuheldud Jõemäe küla mehed pugesid vaikselt igaüks oma hurtsikusse, kus naiste hale ulgumine ja meeste võimetu vandumine veel kaua kostis.\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Villu_võitlused/4&oldid=16706"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 16:41, 27. august 2013.


EsilehtTegelasedTrollidMultikasõber 2019. Trollid\nMultikasõber 2019. Trollid\nTrollidega on alati lõbus! Ava see vahva raamatuke ning nuputa ja värvi. Vahepeal, kui ära väsid, siis tantsi, laula ja muidugi kallista sõpru nagu toredad trollikesed. NB! Järele on jäänud jaemüügist tagasi jõudnud eksemplarid mille kaaned võivad olla pisut räsitud! Sisu endiselt viis pluss!\nMULTIKASÕBRALE seeria, Trollid, Värvimine ja kleepimine\nKas tahaksid olla printsess või sooviksid sattuda hoopis haldjate võlumaailma? Kleebi piltidele võlukepp, kroon, lilled ja loomad! Seejärel otsi välja värvi- või viltpliiatsid ning värvi pildid kenasti ära. Lausa muinasjutuline!\nÜhel päeval avastab Puhh, et Iiahi saba on kadunud! Ta kogub kõik oma sõbrad kokku ja algabki põnev seiklus. Lõbusat lugemist ja nuputamist! Kaasas kingitus!\nMultikasõbrabele 2019. Sofia Esimene. Värvime!\nTere tulemast Sofia kuninglikku maailma! Selle raamatu värvimisleheküljed viivad sind seiklema väikese printsessi, tema pere ja sõpradega. Kaasas tore kingitus!\nMultikasõbrale 2019. Tom ja Jerry. Värvime – kingituseks kleepuv hiir\nKus on Tom ja Jerry, seal on nalja ja tagaajamist! Värvi lõbusaid pilte ja loe, mis kassi ja hiirega seekord juhtub!\nMultikasõbrale 2020. PJ Mask – kaasas LED tuled sõrmedele\nVäikesed maskeeritud kangelased astuvad taas kurikaeltega võitlusesse. Otsi välja värvipliiatsid ja seikle koos nendega. Kaasas lahe kingitus!


Tööpakkumise number #67998\nTervishoiuamet on koos Sotsiaalministeeriumiga ette valmistamas E-kiirabi projekti. E-kiirabi on kiirabiteenuse osutajate ühine infosüsteem. Projektijuhi töö seisneb muu hulgas projekti planeerimises, dokumentatsiooni koostamises (sh aruandlus) ja projekti käivitamises/läbiviimises osalemises. Projekt kestab eeldatavalt 3 aastat.\n* on arendaja ja eestvedaja ning initsiatiivikas eesmärkide seadmisel ja tulemuste saavutamisel\n* on projektijuhtimise kogemusega avalikus sektoris\n* tunneb arvutit MS Office'i ja projektijuhtimise tarkvara ulatuses\n* oskab inglise keelt.\n* ELi rahastatavate projektide kogemus\n* tervishoiu- ja/või IT valdkonna tundmine.\nTööle asumise aeg - juuni 2006.


Ideekalendri 35. nädal. Kuidas kasvatada hoolivust ja kinkida taevatähti | MAURUS\nLisas Marili Pärtel, 5. detsember 2018\nKätte on jõudnud aasta kõige kaunim aeg. Jõuluajal märgatakse rohkem abivajajaid, tuntakse rõõmu lähedastega koosolemisest ning nauditakse lumist ilma kas kelgumäel või aknal kuuma glögi juues. Silma panevad särama ka erilised ja läbimõeldud kingitused, mis on armastusega tehtud. Just isetehtud kingitustest kiirgab kõige rohkem hoolivust ja meelespidamist, sest lisaks heale energiale on kinkija sinna sisse pannud ka tükikese südamesoojust.\nIdeekalendri detsembrikuu teema on „Sotsiaalsed oskused: hoolimine ja tänulikkus“. Jõulud on parim aeg olla tänulik kõige eest, millega meid on õnnistatud, ning märgata ja hoolida tingimusteta. Selle nädala postituses mõtisklebki Viljandi Kunstikooli direktor Kadri Kallast, kuidas näidata hoolivust ning kuidas väikeste kingituste abil lähedase või sõbra meel tänutundest pakatama panna.\nTänases videoblogis teeme tagasivaate eelmise kuu tubase liikumise teemale. Vinni lasteaia Tõrukese mudilased õpivad metsloomi tundma ja teevad seda rõõmsalt läbi liikumise.\nHead lugemist ja rahulikku advendiaega!\nKuidas kasvatada hoolivust ja kinkida taevatähti\nKadri Kallast, Viljandi Kunstikooli direktor\nKümmekond aastat tagasi viidi Eesti koolides läbi lai uurimus teemal „Kool kui arengukeskkond ja õpilase toimetulek“, mille käigus selgitati välja ka haridussüsteemi väärtushinnangud. Uuringu tulemustest selgus, et koolid olid orienteeritud mõõdetavatele väärtustele, nagu õppeedukus ja füüsiline turvalisus, ning vähem pandi rõhku nn pehmetele väärtustele, nagu hoolivus ja abivalmidus (Siinmaa 2016). Sotsiaalsete oskuste arendamise tähtsusele on õnneks üha rohkem tähelepanu hakatud juhtima. Tervise Arengu Instituut on osutanud sellele, et kehvad sotsiaalsed oskused võivad väljenduda tähelepanu- ja suhtlemisraskustes ning probleemides negatiivsete emotsioonidega hakkama saamisel, mis võib omakorda viia riskikäitumiseni (Streimann 2016). Tallinna ülikooli emeriitprofessor Leida Talts kirjutas Õpetajate Lehes, et sotsiaalsete oskuste arengu toetamist tuleb koolis akadeemilise võimekuse arendamisega koguni samaväärselt oluliseks pidada. Lühemas perspektiivis arendab see tema hinnangul oskusi, mida noor inimene vajab nii õppimiseks kui ka heaks suhtlemiseks, olemaks empaatiline ja sõbralik. Pikemas perspektiivis aitab sotsiaalsete oskuste arendamine kujuneda noorel haritud, vastutustundlikuks, vägivallavabaks ja hoolivaks täiskasvanuks. (Talts 2018)\nPilli ja pliiatsiga paremaks inimeseks\nKuidas siis ikkagi koolitundides õpilaste sotsiaalseid oskusi paremini arendada? Näiteks Tartu ülikooli haridusuuringute ja õppekavaarenduse keskuse õppematerjalides soovitatakse sotsiaalse kompetentsi arendamiseks teha koolitundides rohkem rühmatöid, juhtumianalüüse, rollimänge, dramatiseeringuid ning lasta õpilastel üksteist õpetada. Sellal, kui üldhariduse valdkonnas veel otsitakse ja katsetatakse erinevaid võimalusi, on huviharidus järjepidevalt neid oskusi arendanud. Meeskonnatööd ei õpita ainult võistkondlike spordialade treeningutel, ühiseid pingutusi ja koordineeritud koostööd nõudvaid ülesandeid lahendatakse ka väga paljudes teistes huvihariduse valdkondades. Ilma üksteist kuulamata ei saaks muusikakooli õpilased ansamblis mängida; kui õpilased ei jagaks omavahel infot ega aitaks üksteisel probleeme lahendada, ei hakkaks robootikaringis ühiselt ehitatav robot tööle; enda visioone väljendamata ja grupiliikmete nägemusi arvestamata ei saaks kunstikooli õpilased luua terviklikku ühistööd või näitust.\nEmpaatiavõimet arendavad huvikoolides teatud moel kõik erialad, olenemata sellest, kas neid harrastatakse individuaalselt või rühmas, sest uut oskust omandades saab õpilane aimu pingutusest, mis millegi hästi tegemise taga peitub. Nii oskab ta kõrgemalt hinnata oma ala meistreid – ta imetleb jalgpallurit, sest teab omast kogemusest, kui raske on 90 minutit väljakul joosta, või kuulab tähelepanelikult pianisti, sest aimab, kui palju harjutustunde eelneb ühele õnnestunud kontserdile. Huvihariduse loomingulistel erialadel on eriline panus empaatia arendamisel, sest neis õpetatakse nii ümbritsevasse kõrgendatud tähelepanuga suhtumist kui ka mõistmist, et sedasama ümbrust võivad inimesed näha üsna erineval moel. Istudes maaliklassi erinevates nurkades, näeme ühte ja sama natüürmorti erineva nurga alt, märkame asjade eri tahke ning need paistavad igast ruumi servast isesuguses valguses ja värvingus. Konkreetsemalt näitelt abstraktsele üldistusele liikumine on laste õpetamisel hea taktika. Sellise lihtsa natüürmordi ülesandega saab näidata, et füüsilisi asju eri nurga alt vaadates näeme neid erinevalt ning igal vaatevinklil on oma õigus. Seeläbi on võimalik teadvustada, et niisamuti kipub olema ka nägemusega maailmast üldisemalt – ainult ühes kohas istudes süveneb veendumus, et asjad on just sellised, nagu meie vaatepunktist paistavad, ning teisiti väitjad eksivad.\nMina usun, et loominguga tegelemine, sh õpilasena lastekunstikoolis, muudab inimest mitte ainult tähelepanelikumaks, vaid ka elukeskkonna suhtes hoolivamaks. Igasuguse kunstiteose loomine tekitab austust teiste loomingu vastu, kunstiajaloo õppimine aitab hinnata kultuuriväärtusi. Olles ise pannud tükikese oma hingest mõne asja sisse seda valmistades, tunneme ära hingega tehtud asjad enda ümber – hindame käsitööna ja hoolega valmistatud esemeid ja ehitisi.\nÜha lihtsam on katki läinud asju asendada uutega ning inimeste elutegevusega kaasnev jäätmete hulk on teadagi ahastamapanevalt suur. Kui auklikuks kulunud sokk või kõrva kaotanud kruus on valmistatud tehaseliinil, siis kipume arvama, et see on üks hingeta toode, mille võib pikemalt mõtlemata asendada uue samalaadsega. Inimesed on aastatuhandeid parandanud ja kasutanud esemeid ja ehitisi vaat et viimase kulumispiirini. Tööstusrevolutsioonist alates hääbub see komme aga iga põlvkonnaga üha kiiremini. Aina harvem tuleb katkisi asju vaadates pähe mõte neid parandada, mitte asendada. Missuguse maailmani seesugune tendents viib, ei taha ma ette kujutadagi – ning kardetavasti peagi ei olegi vajadust fantaasiat selleks rakendada, sest säärane tegelikkus on kätte jõudmas väga kiirelt. Kui me just ei otsusta, et see suund ei ole see, mida soovime. Me võime muuta enda käitumist ning kasvatada nooremat põlvkonda olema nii looduse kui ka loodu vastu hoolivam.\nKuidas panna tähetolm kingipakki\nHoolivust tuleb mõistagi näidata mitte ainult keskkonna, vaid ka oma kaaslaste suhtes. Seda saame väljendada erineval moel, neist aktuaalseim on detsembris kahtlemata kingituste tegemine. Selleks, et kingitus kannaks kinkija heasoovlikku energiat, hoolivust ja kiindumust, mida kingisaaja suhtes tunneme, tuleks kingitus valmistada ise. Seda ei väida ma ainult sentimentaalsetel põhjustel. Nagu teame, siis energia jäävuse seadusest järeldub, et energia ei teki ega kao, vaid muundub ühest liigist teise ning kandub ühelt kehalt teisele. Mehaanikaõpikus1 seisab, et kui keha annab oma energiat teisele kehale ära, saab see teine keha täpselt sama palju juurde. Voolides savist kaussi või vestes puidust nuga, võime seda seadust väikse vimkaga tõlgendades öelda, et anname selle seaduse järgi niisiis oma energiat nendele esemetele – ja see ei kao sealt ära! See võib hoopis „muunduda“ ning edasi kanduda selle kasutajale ja tema tegemistesse, millesse ta seda kaasab. Mõtle kas või sellele, kuidas kingitusse pandud energia kingisaaja kätte jõudes temani jõuab ning tema näole naeratuse toob.\nNagu Päikesesüsteem ja Maa, nii pärineme ka meie suurest tähtede plahvatusest ning koosneme seega tähetolmust2. Seega võib järeldada, et enda energiat kingituse sisse pannes, saame kinkida tähti. Kui kiindumus on nii suur, et tahaks armsamale taevatähed kinkida, siis see ei olegi nii väga keeruline, tuleb vaid oma energiat millegi loomisesse suunata. Kuid millesse oma energiat siis täpsemalt suunata? Neil, kellel pole selget käsitööhobi või kes otsivad uusi ideid loominguliseks tegevuseks, tasub uurida, mida toredat õppida ja harrastada saab. Ehk õpetab kohalik kandlemeister huvilistele pilli valmistamist või sepp lihtsamaid sepistamistöid. Vahest tegutseb lähikonnas mõni keraamikaring või hobikunstnike maaliateljee. Tasub kindlasti oma kodukandis need loovad pesad üles otsida ning nende tegemistega end kurssi viia.\nKingitusi saab valmistada loendamatutel viisidel. Ainuüksi Viljandi kunstikoolis pakume täiskasvanutele palju erinevaid kursusi, millest igaüks annab võimaluse valmistada suurepärane kingitus. Meil on keraamikaring ja maaliateljee, aga kingituseks saab vormistada ka näiteks graafika- ja nukkude meisterdamise kursustel loodut. Ent ka fotograafia, plakatikujunduse või veebidisaini kursustel omandatud oskuste abil saab erilisi kingitusi luua. Võib kinkida kallile inimesele kauni foto temast, näitamaks kui lummavana sa teda näed, või kujundada laheda plakati, mis kuulutab, kui vingeks sa teda pead, aga võib ka üles seada terve veebilehe oma perekonna kroonikate korrastamiseks.\nPeaasi on leida enda jaoks väljund, mis sütitab – paneb sisemise tähesära surisema, nii et hea energia voolab vulinal loodavasse. See võib olla ka iseenda jaoks esmalt üsna ootamatu väljund. Näiteks mina olen avastanud, et mulle meeldib kingituseks valmistada lauamänge. Olen teinud mitu versiooni mängust „Reis ümber maailma“, mille mängulauale olen kandnud kingisaaja kodukandi olulised paigad ja hooned. See tegevus on osutunud minu jaoks tõeliselt sütitavaks. Kord, kui olin ostnud meisterdamiseks vajalikud asjad, tõttasin kodu poole nii kiiresti, kui jalad vähegi võtsid, jõudmata ära oodata, et saaks ometigi juba ideed teostama hakata. Ja selle naeratuse perimeeter, mis kingisaaja näol hiljem oli, ei jätnud kahtlustki, et hea energia voolas minust kingitusse ja kingitusest omakorda tema sisse.\n„Aitäh!“, ütleme kingitust saades ega pane ehk tähelegi, kas oleme sel hetkel õnnelikud saadud kingituse või tänutunde pärast, mis meid valdab. Olla tänulik on olla õnnelik. Kõige raskematel aegadel oma elus omandasin hea harjumuse lõpetada iga päev loeteluga sellest, mille eest olen tänulik. Nii väikeste asjade eest selles samas päevas kui ka suurte asjade eest elus üldiselt. Mõistes, kui palju mind on halva eest hoitud ja kui palju head mulle elus on antud, tuleb alati naeratus näole, sest sisimas vallandub õnnetunne. Soovitan seda proovida sinulgi.\nAutor loodab, et lugejate sekka sattunud füüsikud suhtuvad tema tõlgendustesse mehaanikaseadustest heatahtlikult.\nSiinmaa, Tähti 2016. Lapsevanemate kaasamine klassikliima loomisesse ,,Kiusamisest vabaks!“’ metoodika näitel. Tallinna Ülikool, magistritöö.\nStreimann, Karin 2016. Miks on oluline arendada laste sotsiaalseid oskusi koolis? Tervise Arengu Instituudi hallatud veebikeskkond: www.terviseinfo.ee.\nTalts, Leida 2018. Sotsiaalsete oskuste õpetamine aitab ennetada koolikiusamist. Õpetajate Leht, 25.05.2018\n2. Physics.org: Are we really all made of stardust? Vaata: http://www.physics.org/article-questions.asp?id=52.\nХИМИЯ. Учебник для 8 класса\t€ 18.50


Tootearendus ja tootmistehnika < Bakalaureuseõpe < Õppetöö < Mehaanika ja tööstustehnika instituut < Instituut < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\ntudengitele vajalikud juhendid (lõpetamisele ja praktikale), vormid ja dokumendid asuvad lehekülje allpool olevates tabides.\nVastuvõtt sellele erialale on lõppenud.\nÕPPEKAVA MATB02 VERSIOON MATB02/09\nÕppekava nimetus: Tootearendus ja tootmistehnika\nÕppekava versiooni kood: MATB02/09\nÕppekava versioon kehtib alates: 2009/2010\nÕppekava eesmärgid: Õppekava on aluseks traditsioonilistele mehaanikainseneri erialadele: tootearendus, toomistehnika ja transporditehnika. Kava baasil on võimalik suunduda laevaehituse magistriõppesse Helsingi Tehnikaülikooli. Õppekava põhimärksõnadeks on konkurentsivõime ja infotehnoloogia.\nSuurt tähelepanu on pööratud kaasaegsele integreeritud õpetamisele, andmaks lõpetajatele arvutikasutamise oskuse ja kommunikatsioonivõime. Saanud turumajandusliku ja tarbijakeskse mõtteviisi, on bakalaureusekraadi saanu võimeline alustama tööd oma eriala keskkonnas.\nÕppimise käigus antakse teadmisi:\n- inimese, looduse ja tehnika suhetest ning jätkusuutliku ühiskonna kujundamise põhimõtetest; - loodus-, täppis- ja sotsiaalteaduste rakendustest inseneritöös ja laiapõhjaline käsitlus tehnikateaduste põhialustest mehaanikavaldkonnale iseloomulikus sisus ja mahus, mis on vajalikud õpingute jätkamiseks magistriõppes sh ka teistes ülikoolides\n- tootearenduse insenerile vajalikest turu- ja konkurentsiuuringuist, probleemilahenduse metoodikaist ja konstruktsiooniarvutustest, toote valmistamiseks sobivaist materjalidest, toodete valmistamisest, seadmetele juhtsüsteemide kavandamisest, infohanke ja kommunikatsioonivahendeist\n- tootmistehnika insenerile vajalikest tehnikaist, materjalidest, tehnoloogiatest, inseneritöös kasutatavatest info- ja kommunikatsioonivahendeist ning tootmise korralduslikest ja majanduslikest aspektidest\n- materjalitehnikas vajalikest materjalidest ja tehnoloogiatest, nende valikust, materjalide töötlemisest ja säästvast kasutamisest\n- transporditehnikas transpordivahendite ehitusest, nende kohandamisest ja korrashoiusüsteemidest ning -tehnoloogiatest.\nÕppekava õpiväljundid: Õppekava läbinu:\n- oskab end erialaselt väljendada nii sõnas kui kirjas ja suhelda vähemalt ühes võõrkeeles;\n- oskab kasutada kaasaegseid infotehnoloogia vahendeid ja meeskonnatöö võimalusi oma igapäevases töös;\n- suudab osaleda tootearenduse ja tootmistehnika valdkonnaga seotud projektide täitmisel nii tootmises kui ka teadus-arendustöös;\n- oskab projekteerida uusi konkurentsivõimelisi keskkonnasõbralikke tooteid, mis vastaksid tarbija ootustele;\n- oskab kasutada konkreetseid mudeleid süsteemi või protsessi spetsifitseerimiseks tehnoloogiliste parameetrite tasemel, luues ja hinnates alternatiivseid lahendusi;\n- oskab kasutada füüsilisel mudelil saavutatud tulemusi reaalse süsteemi või protsessi loomiseks, mis vastaks ka efektiivse tootmise nõuetele;\n- suudab kriitiliselt hinnata loodud süsteeme nende kasutamisel tööstuses ja suudab hinnata omaenese professionaalseid võimeid ja kavandada nende tõstmiseks vastavat koolitust.\nPeaeriala(d): tootearendus ja tootmistehnika\nPeaeriala: tootearendus ja tootmistehnika\nMasina- ja tugevusõpetus\nTootearendus ja tootmistehnika I\nTootearendus ja tootmistehnika II\nAlusõppemoodulite põhiliste ainete läbimise aeg semestrites:\nÕppeainete loend õppekava osade kaupa\nTüüp. õp. sem\nEesmärgid: - anda ülevaade ülikooli struktuurist, õppekorraldusest, üliõpilase õigustest ja kohustustest;\n- õppida tundma majandusnähtusi ja nendevahelisi seoseid ning nende analüüsimisel kasutatavaid mikro- ja makroökonoomika põhimõisteid ja mudeleid nii indiviidi, firma, üksikturu kui rahvamajanduse tasandil;\n- võõrkeele omandamine tasemel (B2);\n- keskkonnakaitse ja säästva arengu põhiprintsiipide selgitamine;\n- anda insenerile vajalikud teadmised riskide ja ohutuse alalt masina-, aparaadiehituses, transporditehnikas;\n- selgitada õppesuuna erinevate erialade rakendusalasid;\n- selgitada kodanikuühiskonna olemust, hoiakuid ja väärtusi.\n- tunneb Ülikooli struktuuri ja õppekava, teab oma põhiõigusi ja -kohustusi TTÜ üliõpilasena,\n- tunneb mikro- ja makroökonoomika põhimõisteid ja üldisi majandusnähtusi ning nendevahelisi seoseid;\n- täidab võõrkeele taseme B2 nõuded;\n- arusaamine peamiste keskkonnaprobleemide olemusest ja jätkusuutlikest lahendustest;\n- tunneb kehtivat seadusandlust töötajate töötingimuste osas; oskab hinnata töötajatele mõjuvaid ohutegureid, tunneb tuleohutuse aluseid;\n- tunneb õppesuuna erinevate erialade rakendusalasid;\n- tunneb kodanikuühiskonna olemust, hoiakuid ja väärtusi.\nKohustuslikud ained: 16.00 EAP\nHLX0020 - Akadeemiline võõrkeel\nTMT3820 - Riski- ja ohutusõpetus\nTMJ0110 - Ettevõtluse alused\nUTT0010 - Õpingukorraldus\nEesmärgid: - arendada ruumikujutlusvõimet ja graafilise modelleerimise oskust;\n- anda teoreetilised ja praktilised baasteadmised jooniste valmistamiseks ja lugemiseks;\n- arendada objekti geomeetriliste vormide tundmaõppimisega mõtlemisoskust;\n- arendada erialast loovust.\nÕpiväljundid: Üliõpilane teab ja oskab:\n- insenerigraafika-alaseid mõisteid ning nende rakendusi;\n- kasutada loogilist ja analüütilist mõtlemist ning süsteemset lähenemist ruumigeomeetriliste ülesannete lahendamisel kujutiste / jooniste abil;\n- kasutada graafiliste õppeainete teadmisi ja oskusi teistes õppeainetes ning meid ümbritseva elukeskkonna kirjeldamisel ja analüüsil;\n- kasutada ratsionaalseid töövõtteid graafiliste lahenduste teostamisel;\n- kasutada erialaseid teatmeteoseid ja õppekirjandust;\n- oskab analüüsida ja modelleerida tehismaailmas ja looduses esinevaid ruumilis-mahulisi vorme;\n- hinnata adekvaatselt oma insenerigraafika-alaseid võimeid ja oskusi ning saavutab kindluse nende rakendamisel.\nKohustuslikud ained: 7.00 EAP\nYGK0010 - Kujutav geomeetria\nYGK3350 - Tehniline joonestamine\nEesmärgid: - arendada loogilist, analüütilist ja algoritmilist mõtlemist ning süsteemset ja mudelipõhist lähenemist mehaanikainseneri probleemide ja ülesannete lahendamisel;\n- anda baasteadmised ja oskused tehnika valdkonna ülesannete lahendamiseks üldotstarbelise rakendustarkvara (eeskätt tabeliprogrammid) keskkonnas ning objektorienteeritud programmeerimises ja modelleerimises, tekitades võimaluse infotehnoloogia vahendite edukaks kasutamiseks teiste ainete õppimisel ja tulevases kutsetöös;\n- anda baasteadmised ja oskused CAD programmipakettide kasutamiseks. Raalprojekteerimise pakette (CAD) võib nimetada inseneride kaasaegseks kirjaoskuseks;\n- oskab analüüsida süsteemide ja objektide olekut ja käitumist, kasutades mudeleid, ning loogiliselt põhjendada kasutatavate algoritmide ja meetodite otstarbekust;\n- tunneb rakenduste loomise meetodeid ja vahendeid ning üldotstarbelise rakendustarkvara võimalusi ja vahendeid insenerlike rakenduste loomisel;\n- oskab edasijõudnu tasemel kasutada tabeliprogrammide peamisi vahendeid ja nende programmeerimissüsteeme, näiteks Visul Basic'ul põhinev arendussüsteem VBA;\n- teab objektorienteeritud lähenemisviisi ja modelleerimise põhimõtteid ja oskab kasutada neid objektorienteeritud programmeerimises;\n- oskab luua ja töödelda programmide abil tabeleid, massiive, diagramme ja graafika-objekte tabeliprogrammide keskkonnas.\n- oskab kasutada reaalsete ülesannete lahendamiseks parameetrilisi 3D raalprojekteerimise programmipakette;\n- valdab valdkonnas kasutatavat terminoloogiat ja tunneb erinevate alamülesannete lahendamiseks kasutatavate programmipakettide võimalusi.\nKohustuslikud ained: 10.00 EAP\nMER0150 - Raalprojekteerimine\nIDK0092 - Informaatika II (tehnika)\nEesmärgid: - anda teoreetilised alused lineaaralgebra, matemaatilise analüüsi, arvutusmeetodite ning tõenäosusteooria ja matemaatilise statistika alalt;\n- õpetada lahendama mainitud valdkondadega seotud põhilisi ülesandeid;\n- näidata loetletud ainete võimalikke rakendusi praktikas ja teistes teadusharudes;\n- harjutada üliõpilasi matemaatilise sümboolikaga ning arendada loogilist, analüütilist ja algoritmilist mõtlemist ning süsteemset ja mudelipõhist lähenemist probleemide ja ülesannete lahendamisel.\n- peab valdama maatriks- ja vektoralgebra põhimõisteid ning oskama lahendada selle temaatika tüüpülesandeid, kaasaarvatud lineaarseid võrrandisüsteeme;\n- peab teadma vektorruumide ja nende lineaarteisendustega seotud mõisteid ja lihtsamaid omadusi, oskama leida lineaarteisenduse omaväärtusi ja omavektoreid;\n- peab teadma ühe ja mitme muutuja funktsioonide diferentsiaal- ja integraalarvutuse põhimõisteid, nende omadusi ja lihtsamaid rakendusi; oskama diferentseerida, leida lihtsamaid integraale ning lahendada ekstreemumülesandeid;\n- peab tundma astmeridu ja nende koonduvustingimusi, kaasaarvatud Taylori ja Fourier read; leida funktsiooni Fourier` teisendust ning kasutada Fourier` ridu ja Fourier` teisendusi;\n- peab tundma matemaatilise statistika olulisemaid mõisteid ja seoseid, oskama leida statistilisi karakteristikuid ja teostada statistilist analüüsi;\n- peab tundma peamisi ligikaudseid arvutusmeetodeid võrrandite ja võrrandisüsteemide lahendamisel, integraalide arvutamisel ning funktsioonide lähendamisel.\nKohustuslikud ained: 20.00 EAP\nYMM0012 - Matemaatiline analüüs II\nUTT0040 - Rakendusmatemaatika\nYMA3710 - Lineaaralgebra\nEesmärgid: - anda teadmised ja kogemused mehaanikaliste süsteemide tasakaalu ja liikumise probleemide lahendamiseks;\n- haridustaseme tõstmine elektromagnetismi ja optika valdkonnas, mis on vajalik erialakursuse omandamiseks tehnilistel, tehnoloogilistel ja reaalerialadel. Süsteemse, teaduslikul alusel põhineva füüsikalise maailmapildi kujundamine;\n- anda ülevaade elektriahelate koostamisest, analüüsist ja kasutamisest. Selgitada elektriseadmete ja elektroonika seadmete tööpõhimõtet ja kasutamist;\n- haritustaseme tõstmine gaasiliste, vedelate ja tahkete ainete ning materjalide iseloomulike omaduste valdkonnas;\n- insenerlikult (süsteemselt ja dialektiliselt) mõtleva ning tegutseva (töötava) inimese kujundamine.\n- omab ülevaadet mehaanikaliste süsteemide tasakaalu ja liikumise ülesannete lahendamise meetoditest ja võtetest;\n- oskab koostada sobiva mudeli reaalse mehaanikalise süsteemi liikumise uurimiseks ja lahendab seonduvaid insenerimehaanikaalaseid probleeme seda mudelit kasutades;\n- teab ja saab aru elektromagnetismi ja optika seadustest, mudelitest ja nende rakendatavuse piiridest ning oskab analüüsida ning lahendada neid probleeme;\n- oskab kirjeldada elektriahelates toimuvaid protsesse ja luua elektrotehnilise seadme mudelit - aseskeemi ja arvutada selle alusel seadmes tekkivaid voole, pingeid ja võimsusi;\n- teab materjalide valiku nõudeid, kasutamise viise ja tehnoloogiaid, oskab lahendada erialaseid probleeme ja koostada tööplaane ning teha projekte.\nKohustuslikud ained: 22.00 EAP\nMHD0072 - Dünaamika\nAME0070 - Elektriahelad ja elektroonika alused\nMHD0071 - Staatika ja kinemaatika\nYFR0012 - Füüsika II\nYKI3030 - Keemia ja materjaliõpetus\nEesmärgid: - Anda alus- ning põhiteadmised ja oskused masinate, aparaatide, mehhanismide jt. toodete talitluse analüüsiks ning loomeks: nende kinemaatika-, dünaamika-, tugevus-, täpsus-, stabiilsus- ja töövaru ning töökindluse arvutusteks, konstruktsioonikomponentide valikuks, nende dimensioneerimiseks ja kujundamiseks, samuti teadmised ja oskused metroloogia ning mõõtetehnika alaste küsimuste lahendamiseks tooteloomes ja tehnoloogias.\nÕpiväljundid: Üliõpilane tunneb\n- masinates kasutatavaid mehhanisme, üldotstarbelisi konstruktsioonikomponente ja talitluselemente;\n- masinate ja mehhanismide konstrueerimise meetodeid ja tavasid ning detailide ning tervikmehhanosüsteemide tehnoloogilisi aluseid;\n- masinates, mehhanismides ja nende komponentide materjalides esinevatest protsesse ning fenomene, nende esinemise ja toimimise füüsikat;\n- üldotstarbeliste masinaelementide valmistamise võimalusi ja tehnoloogilisuse tagamise põhimõtteid.\n- arvutada masinate ja mehhanismide liikumisrežiime iseloomustavaid parameetreid, komponentidele mõjuvaid koormusi, nendele vastavaid pingeid, deformatsioone ja siirdeid;\n- valida, konstrueerida ja optimeerida masinate ja mehhanismide üldotstarbelisi komponente;\n- koostada konstruktsioonide 3D-mudeleid, struktuuri- ja talitlusskeeme ning kooste- ja detailijooniseid koos tolerantside ning kuju- ja asendihälvetega;\n- kasutada komponentide töövõimelisuse ning kvaliteedi kontrolliks ja tagamiseks vajalike tehniliste mõõtmiste ja tulemuste analüüsi metoodikaid.\nKohustuslikud ained: 28.00 EAP\nMHE0012 - Tugevusõpetus II\nMHE0041 - Masinaelemendid I\nMHE0011 - Tugevusõpetus I\nMHD0030 - Masinamehaanika\nMHE0050 - Põhiõppe projekt\nMHE0042 - Masinaelemendid II\nMHT0010 - Metroloogia ja mõõtetehnika\nEesmärgid: - anda baasteadmised masina- ja aparaadiehituses ning transporditehnikas kasutatavate tehnomaterjalide ehitusest, omadustest, nende saamise ja töötlemise tehnoloogiatest;\n- anda praktilised oskused materjalide ja detaili valmistustehnoloogiate valikuks.\n- omab algteadmisi põhiliste tehnomaterjalide struktuurist, omadustest ja nende mõjutamise teedest;\n- tunneb põhilisi tehnomaterjale ja nende saamise ning töötlemise tehnoloogiaid;\n- tunneb metalsete materjalide saamise ja töötlemise põhimeetodeid (valu, keevituse, surve- ja lõiketöötlus) osas;\n- oskab kavandada tehnoloogilisi protsesse ja juhtida neid;\n- omab praktilisi kogemusi metallide valu, keevituse, lõike- ja survetöötlemise valdkonnas.\nKohustuslikud ained: 15.00 EAP\nMTM0010 - Tehnomaterjalid\nMTT0110 - Tehnoloogiline praktika\nMTT0010 - Konstruktsioonimaterjalide tehnoloogia\nValikained: valida vähemalt 5.00 EAP\nMXX0060 - Keevitus ja keeviskonstruktsioonid\nMTM0120 - Materjali ja tehnoloogia valik\nEesmärgid: Anda alus- ning põhiteadmised:\n- automatiseerimise võimalustest, signaalide digitaliseerimisest, anduritest elektropneumaatikas ja elektrohüdraulikas, arvjuhtimisest ja tööstusrobotitest;\n- vedelike ja gaaside käitumisest nii paigalseisu kui ka liikumise olukorras;\n- soojusega seotud nähtustest ja nende rakendamisest mehaanikas ja energeetikas;\n- termodünaamika ja soojuslevi teoreetiliste aluste, soojusvahetite, soojusjõuseadmete, külmutus- ja jahutusseadmete, orgaaniliste kütuste ja katelseadmete valdkonnas.\n- tunneb automaatika põhimõisteid ja erialast terminoloogiat. Omab teadmisi kaasaegsetest automatiseerimisvahenditest ja e-tööstuse põhialustest;\n- tunneb tööstuslike kontrollerite ehitust, kasutuspõhimõtteid ja oskab koostada lihtsaid programme;\n- tunneb pneumaatika- ja hüdraulikaseadmete automatiseerimise aluseid; ja oskab koostada lihtsamaid elektropneumaatika skeeme;\n- orienteerub soojustehnika põhimõistetes; tunneb gaaside ja aurude termodünaamilisi parameetreid ja gaasidega toimuvaid termodünaamilisi põhiprotsesse;\n- oskab kirjeldada soojusjõuseadmete ning jahutusseadmete ringprotsesse ja analüüsida nende soojuslikku efektiivsust;\n- tunneb soojusvahetite põhitüüpe ja nende soojustehnilise arvutuse aluseid;\n- tunneb hüdro- ja aerodünaamikaalast terminoloogiat ja oskab seda professionaalselt kasutada;\n- oskus hüdro- ja aerodünaamilisi protsesse modelleerida ja seadmete tööd simuleerida;\n- oskus analüüsida kokkusurutava gaasi voolamisel toimuvaid protsesse ja seda vastavate seadmete projekteerimisel kasutada.\nKohustuslikud ained: 9.00 EAP\nMSE0100 - Soojustehnika\nMES0040 - Automatiseerimistehnika\nValikained: valida vähemalt 4.00 EAP\nEMH5020 - Hüdro- ja aeromehaanika\nUTT0020 - Tehniline hüdro- ja aeromehaanika\nEesmärgid: Moodul võimaldab üliõpilasel valida aineid lähtuvalt oma erihuvidest seoses tulevase spetsialiseerumisega.\nÕpiväljundid: Teadmised ja oskused lähtuvalt üliõpilase erihuvidest seoses tulevase spetsialiseerumisega.\nEesmärgid: Anda üliõpilastele iseseisva inseneriprojekti koostamise kogemusi, oskusi rakendada teoreetilisi teadmisi praktiliste probleemide lahendamisel ja esitada töö tulemusi tervikliku tehnilise dokumentatsioonina. Töö teema valitakse vastavalt tulevasele spetsialiseerumisele.\nÕpiväljundid: - oskus formuleerida inseneriprobleemi ja koostada selle probleemi lahendamiseks tegevuskava;\n- oskus vormistada tehnilist dokumentatsiooni;\n- oskus kasutada teoreetilisi teadmisi inseneriprobleemide analüüsil ning lahenduste sünteesil.\nPeaeriala moodulid: tootearendus ja tootmistehnika\nEesmärgid: - jõuda filosoofia omandamiseni ja veendumuseni, et tootearenduse põhimõtete rakendamine on kiireim ja odavaim viis konkurentsivõimeliste toodete loomiseks;\n- laiendada teadmisi ja oskust lahendada tulemuslikult suvalisi probleeme. Veenda süsteemse lähenemise kasulikkuses. Arendada oskust leida probleemidele võimalikult palju lahendusvariante;\n- õppida tundma erinevaid masinehituses kasutatavaid tehnoloogilisi protsesse ja seadmeid, toodete kontrolli ja katsetamist, tootmise planeerimise, organiseerimise ja optimeerimise põhimõtteid;\n- arendada oskust töötada multidistsiplinaarses meeskonnas.\nÕpiväljundid: - võime rakendada teadmisi ja kasutada neid ülesannete täitmisel ning probleemide lahendamisel. Oskab mõista ja sõnastada erialase probleemi taga olevaid laiemaid probleeme (majandusliku, õigusalased, keskkonnaalased jne);\n- tunneb loova probleemilahenduse meetodeid kasutab neid inseneriülesannete lahendamisel ja suudab iseseisvalt hankida, oskab töödelda ja üldistada vajaminevaid andmeid;\n- oskab korraldada tarbijauuringuid, riskianalüüsi, plaanida toodet, selle elutsüklit, kavandada ja juhtida tootearendusprojekti ja selle meeskonda;\n- tunneb põhilisi tehnoloogilisi protsesse ja seadmeid/süsteeme nende teostamseks. Oskab valida valmistamistehnoloogiaid, majanduslikult otstarbekalt planeerida ja organiseerida tootmist masinaehituses.\nKohustuslikud ained: 17.00 EAP\nMES0150 - Probleemilahendus\nMES0010 - Integreeritud tootearendus\nMET0030 - Tootmisseadmed ja -süsteemid\nMET0011 - Tootmistehnika alused I\nEesmärgid: - anda teadmised ja oskused konstruktsioonide tugevusarvutuseks LEM meetodi kasutamisega;\n- põhiliste tootmistehnoloogiliste protsesside tundmine. APJ programmeerimise põhimõtete tundmine. (Teadmised transpordivahendite sh laevade üldehitusest, veermiku, mootori ja jõuülekande konstruktsioonidest, nende katsetamisest, projekteerimise alustest ja dünaamilistest protsessidest ekspluatatsioonil.);\n- anda oskused kavandada, projekteerida ja dokumenteerida parendatud omadustega või uudset toodet, seadet, rakist või tootmisprotsessi;\n- praktiliste töökogemuste omandamine klassikalistel metallitöö seadmetel.\nÕpiväljundid: - oskus kasutada üht LEM paketti lihtsamate tugevusarvutuste iseseisvaks tegemiseks;\n- võime valida tootele ökonoomne valmistamistehnoloogia ja protsess dokumenteerida;\n- oskus kavandada ja dokumenteerida tootmisprotsessi;\n- arusaamine transpordivahendite ehitusest, jõuülekannetest ja liikumise dünaamikast.;\n- põhiliste töövõtete tundmine metallitöö seadmetel sh keevitamisel;\n- oskus koostada lihtsamaid programme APJ tootmisseadmetele.\nKohustuslikud ained: 6.00 EAP\nMEX0030 - Eriõppe projekt\nMEX0010 - Töökeskkonna praktika\nValikained: valida vähemalt 8.00 EAP\nEMD5110 - Lõplike elementide meetod\nMET0012 - Tootmistehnika alused II\nMER0060 - APJ tootmisseadmete programmeerimine\nMEA5370 - Transpordivahendid\nMEA0050 - Sõidukite ja mehhanismide dünaamika\nEMD0040 - Sissejuhatus laevaehitusse\nÕppekava juht: Martin Eerme\nTTÜ, ruum U05-229


Tuletornid » VAATAMISVÄÄRSUSED » Turismiweb\nLeitud vasteid 42\nVali asukoht Harjumaa Tallinn Hiiumaa Ida-Virumaa Narva-Jõesuu Lääne-Virumaa Läänemaa Haapsalu Pärnumaa Pärnu Saaremaa Tartumaa\nTuletorn asub Hiiumaa kirderannikul Hiiesaare ninal. Aitab orienteeruda Väinamere põhjaosas ning sihis 229,6° Paluküla kirikutorniga (Est 626), aitab liikuda Püssirahu silmast Suursadama (Djuphamn; Tiefenhafen) reidile. Hiiesaare ninale (59° 00,13’ N, 22° 51,42’ E) püstitati puidust päevamärk (Suuremõisa paak) esmaselt...\nTuletorn asub põhjarannikul, kaugele Soome lahte väljaulatuva Juminda poolsaare põhjaosas ning aitab laevadel orienteeruda. Esimene atsetüleenilatern paigaldati Juminda neemele 8 m kõrgusele piirivalvekordoni valveplatvormi nurgale 1931. aastal. Merepinnast 10 m kõrgusel asunud laterna kiirplinktuli (150 plinki minutis) oli...\nTuletorn asub inimasustuseta väiksel lagedal Keri (Kokskär) saarel Soome lahes, Prangli saarest 3,3 miili põhja pool, aitab orienteeruda ja hoiatab suurte laevateede ääres asuva saare eest. Esimest samba sarnast meremärki Keri saarel võib oletada Petter Gedda 1695. aasta merekaardil. 1718. aastal käskis Peeter I ehitada Keri...\nKihnu saare lõunatipus Pitkänä neemel asub valge puak. Puak – just nii kutsuvad kihnlased tuletorni. Hoolimata esmapilgul alaväärsena tunduvast nimetusest on sihvakas majakas mänginud olulist rolli kihnlaste elus. Kasvõi sellepärast, et saare hoonetest hoidis just Kihnu tuletorn pidevat ühendust välisilmaga, kuni 1898.aastal...\nNavigatsioonimärkide nimekirjast kustutatud Tule kõrgus merepinnas 27 m Tuletorni kõrgus jalamist 25 m Ehitusaasta 1933 Endine Kiipsaare tuletorn asub Saaremaa looderannikul Harilaiu poolsaarel Kiipsaare nukal. Tuletorn rajati selleks, et abistada orienteerumisel ning hoiatada poolsaare ümber asuvate ohtude eest....\nHiiumaa sümboliks olev Kõpu majakas on Baltimaade vanim meremärk. Majaka püstitamist nõudis keskaegsete kaubateede valitseja Hansa Liit juba 15. sajandil, sest Hiiu madalal hukkus liialt palju laevu. Need kurikuulsad Näkimadalad on Läänemere ohtlikumad karid, kus on uppunud sajad laevad, mille vrakid endiselt meresügavuses...\nLaidunina endine tuletorn asub Saaremaa kagurannikul Kahtla laiul ning oli algselt mõeldud Liivi lahe põhjaosas orienteerumiseks. Historitsistlikus stiilis tuletorn on ehitatud tüüpprojekti järgi, mille autoriks võib pidada sõjaväeinsener Aleksandr Jaronit, kuna teadaolevalt tegeles just tema samal ajal tuletornide ehitusega....\nTuletorn asub Kunda lähedal Letipea neemel ning märgistab põhjarannikul etteulatuvat Letipea poolsaart ja aitab merel orienteeruda. Esimese puidust tuletorni, mis oli merepinnast 40 jala kõrgune, ehitas kaupmees Šerbin. Märk oli abiks metsaveol Narvast Tallinna, tehes ohutumaks Uhtju saarte ja Letipea neeme vahelise kitsa...\nTuletorn asub Saaremaal Sõrve poolsaare edelarannikul ning aitab merel orienteeruda. Tüüpprojekti järgi ehitatud betoonist 15-meetrine tuletorn valmis 1953. aastal. Neljatahuline tüvipüramiidi kujuline kehand oli värvitud alt valgeks, ülalt punaseks. Algselt oli tuletornil atsetüleeni toitel ringsektoriga latern, mis...\nMehikoorma tuletorn paikneb Peipsi järve lõunaosas asuva Lämmijärve läänerannikul, olles abiks orienteerumisel laevatee kitsama koha läbimisel. Rannamadalaid piiritleva sektortule vajadust Mehikoormas mainitakse juba 1906. aastal. Esimese maailmasõja ajast on napid andmed Mehikoormas asunud sihttulepaakidest, mis näitasid...


Eesti varasemad põhiseadused ei sisaldanud PS §-ga 26 sarnast perekonna- ja eraelu puutumatust tagavat üldist sätet. Sellist sätet ei olnud ka PS väljatöötamisel aluseks võetud J. Adamsi töögrupi eelnõus ega Põhiseaduse Assamblee 15.11.1991 eelnõus. Privaatsuse kaitset tagav säte lisati Põhiseaduse Assamblee 13.12.1991 eelnõusse suuresti professor I. Rebase ettepanekul (vt H. Runneli sõnavõttu Põhiseaduse Assamblee 13. istungil ja L. Hänni sõnavõttu Põhiseaduse Assamblee 18. istungil). Esialgses sõnastuses andis säte (algselt § 24, hiljem § 25) kõigile õiguse seaduse kaitsele isiklikku või perekonnaellu meelevaldse sekkumise eest. L. Hänni märkis sellega seoses, et „põhiseadusega tehakse seadusandjale ülesandeks kaitsta seaduse jõuga isiklikku ja perekonnaelu“ (Põhiseaduse Assamblee 20. istungil).\nPS § 26 sõnastamisel on selgeks eeskujuks olnud EIÕK art 8. EIÕK art 8 lg 1 kohaselt on igaühel õigus sellele, et austataks tema era- ja perekonnaelu ja kodu ning sõnumite saladust. Isikliku ja perekonnaelu, samuti korteripuutumatuse, kirjavahetuse saladuse, au ja reputatsiooni kaitse on sätestatud ka kodaniku ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti art-s 17. ELPH-s on perekonna- ja eraelu, kodu ja edastatavate sõnumite saladuse austamine ette nähtud art-s 7. Isikuandmete kaitsele on ELPH-s pühendatud eraldi art 8.\nEraelu mõiste arengut on mõjutanud anglosaksi privaatsuse doktriin. 19. sajandi lõpul sõnastati privaatsus kui „õigus olla üksi“. Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsioonis nr 428 (1970) määratletakse eraelu kui õigust elada omaenda elu minimaalse sekkumisega. Sellele lisati resolutsiooniga nr 1165 (1998) õigus kontrollida enda kohta käivat informatsiooni. EIK ei ole pidanud võimalikuks ega vajalikuks anda eraelu mõiste ammendavat definitsiooni (EIKo 13710/88, Niemietz vs. Saksamaa, 16.12.1992; EIKo 44599/98, Bensaid vs. Ühendkuningriik, 06.02.2001). EIK praktika on eraelu kaitsealasse arvanud füüsilise ja vaimse puutumatuse, soolise identifitseerimise, nime ja soolise sättumuse, seksuaalelu, õiguse identiteedile ja isiksuse arengule ning õiguse luua ja arendada suhteid teiste inimeste ja välismaailmaga (EIKo 44599/98, Bensaid vs. Ühendkuningriik, 06.02.2001), eutanaasia (EIKo 2346/02, Pretty vs. Ühendkuningriik, 29.04.2002), katseklaasiviljastamise (EIKo 6339/05, Evans vs. Ühendkuningriik, 07.03.2006). Eraelu hõlmab EIK käsituses ka professionaalse ja ärilise iseloomuga tegevused (EIKo 13710/88, Niemietz vs. Saksamaa, 16.12.1992), samuti võimude poolt isiku kohta avaliku informatsiooni kogumise ja talletamise teabetoimikutes (EIKo 28341/95, Rotaru vs. Rumeenia, 04.05.2000). Nende valdkondade põhjal võib üldistada, et EIÕK art 8 tagab personaalautonoomia, identiteedi, isikupuutumatuse, privaatsuse, isiku arengu, isiku identifitseerimise ja isiksuse muude kvaliteetide kaitse.\nPS § 19 lg 1 käsitatakse üldise vabaduspõhiõigusena, mis kaitseb õiguslikku vabadust teha ja jätta tegemata mida iganes (vt selle kohta PS § 19 komm-d). Lisaks sellele on leitud, et PS § 19 lg-s 1 on tagatud üldine isiksus- või isikupõhiõigus, mis kaitseb isiku integriteeti kui kitsamat isikusfääri ja selle säilimise õiguslikke põhitingimusi. Isikupõhiõiguse kaitse alla on arvatud enesemääramis- ja enesekujutamisõigus (vt M. Ernits. Põhiseaduse § 19 p 3.1.2 (koos alapunktidega) kommentaarid. – Ü. Madise jt (toim). Eesti Vabariigi põhiseadus. Kommenteeritud väljaanne. 3., täiendatud vlj. Juura 2012; samamoodi R. Alexy. Põhiõigused Eesti põhiseaduses. – Juridica 2001 eriväljaanne, lk 5–96, p 6.1 (koos alapunktidega)).\nRiigikohus on oma praktikas enesemääramis- ja enesekujutamisõigusega seotud olukordi käsitlenud sageli seoses mõlema konkureeriva paragrahviga. Kas riivatud on PS § 19 lg-s 1 tagatud isiksuspõhiõiguse või PS §-ga 26 tagatud eraelu puutumatuse esemelist kaitseala, on sõltunud konkreetse juhtumi asjaoludest ja sellest, milline tähendus on antud mõistele „eraelu“. Kohus on leidnud, et nii PS § 19 lg 1 kui ka § 26 kaitsealasse võib kuuluda isiku õigus muuta oma perekonnanime (RKPJKo 03.05.2001, 3-4-1-6-01, p 15; kuna kohtuasjas soovis inimene lisada oma perekonnanimele suguvõsanime, paigutas kohus selle olukorra PS § 26 kaitsealasse), samuti õigus oma kujutisele (RKTKo 13.01.2010, 3-2-1-152-09, p 11). Mõlema põhiõiguse kaitseala võib riivata ka isiku salajane pealtkuulamine ja salvestamine (RKKKo 21.03.2003, 3-1-1-25-03, p 8.2; vt ka RKPJKo 20.03.2014, 3-4-1-42-13, p 40 ja RKPJKo 19.12.2019, 5-19-38/15, p 95). PS § 19 lg 1 kaitsealasse on Riigikohus paigutanud ka kehalise enesemääramise või puutumatuse raseduse katkestamise kontekstis (RKTKo 11.05.2011, 3-2-1-31-11, p 11).\nIsiksuse kaitse on seega olnud PS § 19 lg 1 ja § 26 vahel jagatud, kuid kaitsealade piiritlemine pole üheselt selge. Praktikas võib see kaasa tuua PS § 26 kui sõnastuse poolest spetsiifilisemalt eraelu kaitsva sätte kitsendava tõlgendamise, mõistes eraelu all üksnes isiku erasfääri (nt päeviku märkmed, kirjavahetus, kehasfäär). Arvestades PS § 26 sõnastuslikku sarnasust EIÕK art-ga 8, oleks aga põhjendatud sisustada PS § 26 pigem avara kaitsealaga eraelu garantiina, mis hõlmab ka seni PS § 19 lg-st 1 tuletatud isiksuspõhiõiguse kaitsevaldkonnad (eelkõige enesemääramis- ja enesekujutamisõigus). Sellist lähenemist toetab ka Riigikohtu tõdemus, et esemeliselt kaitseb PS § 26 kõiki eraelu valdkondi, mis ei ole kaitstud eriõigustega (RKPJKo 25.06.2009, 3-4-1-3-09, p 16; RKPJKo 19.12.2019, 5-19-38/15, p 96). Selline tõlgendus on soovitatav ka seetõttu, et PS § 19 lg 1 ja § 26 piiriklauslid erinevad – PS § 19 lg 1 on lihtsa piiriklausli ehk seadusereservatsiooniga, PS § 26 aga kvalifitseeritud piiriklausliga põhiõigus (vt selle kohta allpool p 27). PS § 26 tagab seega tugevama kaitse, mistõttu on avarast koosseisuteooriast lähtudes põhjendatud PS §-ga 26 tagatud põhiõiguse esemelist kaitseala laiendavalt tõlgendada. Sellise tõlgenduse puhul kaitseks PS § 26 ulatuslikult kogu isiku integriteeti, tema füüsilist ja vaimset puutumatust, PS § 19 lg 1 oleks aga üldine vabaduspõhiõigus. Selliselt mõistetuna on PS § 26 inimväärikuse põhimõtte (PS § 10) elementaarsem väljendus ja esimene tagatis.\nPS § 26 esemelist kaitseala on oluline piiritleda ka § 20 lg-s 1 sätestatud põhiõiguse kaitsealast. PS § 20 lg 1 on tõlgendatud eelkõige füüsilise vabaduse meelevaldse võtmise eest kaitsva sättena (vt § 20 komm-d). Kuna aga säte nimetab ka isikupuutumatust, on õiguskirjanduses püstitatud küsimus, kas § 20 lg 1 sisaldab ka põhiõigust isikupuutumatusele (vt U. Lõhmus. Põhiõigustest kriminaalmenetluses. Juura 2012, lk 190) või on isiku kehalise puutumatuse ja kehalise enesemääramise küsimused § 26 kaitse all.\nPõhiseaduse Assamblee stenogrammidest nähtub, et PS § 20 põhikontseptsioon tugineb rahvusvahelistele inimõiguste normidele (L. Hänni sõnavõtt Põhiseaduse Assamblee 30. istungil). Täpsemalt võib § 20 lg 1 sõnastuse eeskujuks pidada EIÕK art 5 ja ÜRO kodaniku ja poliitiliste õiguste pakti art 9 esimest lauset. Nimetatud sätete ingliskeelsed tekstid räägivad õigusest vabadusele ja turvalisusele (liberty and security), mis eesti keelde on tõlgitud kord õigusena „vabadusele ja isikupuutumatusele“ (pakti art 9 ls 1), kord aga „isikuvabaduse ja turvalisusena“ (EIÕK art 5). EIK praktikas on turvalisust peetud kaitseks füüsilisse vabadusse (vahistamise või kinnipidamise teel) sekkumise eest ning iseseisvat tähendust ei ole sellele omistatud (vt § 20 komm-d). Sellest tulenevalt võiks järeldada, et ka § 20 lg 1 kaitseb üksnes füüsilise vabaduse meelevaldse võtmise eest ega omista isikupuutumatusele eraldi tähendust.\nTeisiti kasutab mõistet „isikupuutumatus“ aga ELPH art 3 „Õigus isikupuutumatusele“ (right to the integrity of the person), mille lg 1 kohaselt on igaühel õigus kehalisele ja vaimsele puutumatusele (physical and mental integrity). Lõike 2 kohaselt tuleb seejuures meditsiini ja bioloogia valdkonnas eelkõige austada nõuet, et (a) asjaomane isik annaks vaba ja teadliku nõusoleku seaduses ettenähtud korra kohaselt; (b) keeldu eugeenilisteks, eelkõige isiku valikuga seotud toiminguteks; (c) keeldu inimkehast või selle osast kui sellisest rahalise tulu saamiseks ja (d) keeldu inimeste reproduktiivseks kloonimiseks.\nKuna § 20 lg 1 sõnastamisel eeskujuks olnud rahvusvahelised normid isikupuutumatust kehalise puutumatuse või enesemääramise tähenduses eraldi ei kaitse, võiks § 20 lg 1 tõlgendada pigem füüsilist vabadust kaitsva sättena ning füüsilise puutumatuse riived, mis ei seisne füüsilise vabaduse võtmises, paigutada § 26 kaitsealasse. Seda tõlgendust tundub toetavat ka süstemaatiline argument. Nimelt on füüsiline vabadus kvalifitseeritud piiriklausliga põhiõigus, mille piiramise tingimused on sätestatud § 20 lg-s 2. Isikupuutumatusest ja selle piiramise tingimustest § 20 lg 2 aga ei räägi. Kui § 20 lg 1 esemelisse kaitsealasse kuuluks iseseisva põhiõigusena ka isikupuutumatus, järelduks sellest, et isikupuutumatus on tagatud ilma piiriklauslita ehk tugevamalt kui isiku füüsiline vabadus. Selline tugevdatud kaitse võib olla õigustatud siis, kui küsimuse all on intensiivsed füüsilisse enesemääramisse sekkumised (nt õigus teha aborti või keelata abordi tegemine). Kindlasti ei ole see aga põhjendatud kõigil semantiliselt isikupuutumatuse mõiste alla mahtuvatel juhtudel (nt isiku kohustus näidata ette taskutes olevad esemed). Seega jääb küsimuseks, kas paigutada kõik füüsilise puutumatusega seotud küsimused § 26 kaitsealasse või piiritleda, millised jääksid § 20 lg 1 ja millised § 26 kaitse alla.\nKohtupraktikas ja õiguskirjanduses ei ole sellele küsimusele selget vastust antud. Riigikohus on oma praktikas pidanud samaaegselt nii § 20 lg 1 isikupuutumatuse kui § 26 eraelu kaitsealasse kuuluvaks seksuaalset enesemääramist (kui KarS 9. ptk 7. jaos „Seksuaalse enesemääramise vastased süüteod“ kaitstavat õigushüve) (RKPJKo 23.09.2015, 3-4-1-13-15, p 17.2). Samuti on isikupuutumatuse kaitse alla paigutatud informeerimiskohustus abordi tegemisel ja nõusolek abordiks (RKKKo 30.05.2000, 3-1-1-63-00, p 7.2), õigus saada kaitset perevägivalla vastu (RKKKo 25.05.2004, 3-1-1-38-04, p 10), kuid ka isiku kohustamine näidata ette taskus olevad esemed (RKKKo 19.05.2005, 3-1-1-43-05, p 7) (vt § 20 komm-d). Kuna siin välja pakutud käsitluses tõlgendatakse § 26 kui kogu isiku integriteeti ulatuslikult kaitsvat sätet, hõlmab see ka isiku õigust füüsilisele enesemääramisele ja kehalisele puutumatusele.\nKui tõlgendada § 27 lg 1 perekonna erilise kaitseõigusena, ei oleks sellel sättel suurt praktilist tähendust põhjusel, et juba §-st 26 koos § 13 lg 1 esimese lausega tuleneb riigi kohustus kaitsta üksikisiku perekonnaelu kolmandate isikute rünnakute vastu (vt allpool p 19). Paragrahvi 27 lg 1 rolliks jääks seega perekonna kaitseõigust rõhutada. Küsimus tekib aga sellest, et §-des 26 ja 27 on sätestatud erinevad piiriklauslid. Paragrahv 26 on sätestatud kvalifitseeritud seadusereservatsiooniga, § 27 lg 1 aga seadusereservatsioonita (ilma piiriklauslita). Erinevate piiriklauslite tõttu ei ole konkurents § 26 ja § 27 lg 1 vahel üksnes teoreetiline probleem, vaid puudutab põhiõiguste kaitse ulatust.\nTeine võimalus oleks tõlgendada § 27 lg 1 perekonnaelu kaitsva erisättena, mis tagab perekonnaelu tervikliku kaitse – nii tõrjeõiguse kui ka perekonna erilise kaitseõiguse. Selle tõlgenduse kasuks räägib asjaolu, et ka kaitseõigusena ei ole § 27 lg 1 üksnes riigi objektiivset kohustust sisaldav norm. Kuna perekonna kaitse on üksikisiku huvides, tuleneb § 27 lg-st 1 ka subjektiivne õigus nõuda riigilt oma perekonnaelu kaitset. Ka Riigikohtu halduskolleegium on oma praktikas lähtunud § 27 lg-st 1 kui perekonnaelu kaitsvast üldsättest. Halduskolleegium märkis 1997. a VMS puudutavat kohtuasja läbi vaadates: „Põhiseaduse § 27 kohaselt on perekond riigi kaitse all, kusjuures vanematel on õigus ja kohustus kasvatada oma lapsi ja hoolitseda nende eest. [---] Seega ei tulene välismaalase õigus elada Eestis üksnes Välismaalaste seadusest, vaid ka Põhiseadusest ning Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonist.“ (RKHKm 06.06.1997, 3-3-1-16-97). Halduskolleegium on ka leidnud: „Konventsiooni artikli 8 ja Põhiseaduse § 26 sarnasus ei võimalda aga teha järeldust, et nende sätete kaitseala on identne. Nendes sätetes loetletud võimalikest subjektiivse õiguse piirangutest ja Põhiseaduse § 27 olemasolust tuleneb, et konventsiooni artikli 8 ja Põhiseaduse § 26 kaitsealad on erinevad.“ (RKHKo 18.05.2000, 3-3-1-11-00). Sellise tõlgenduse puhul oleks § 26 eraelu sfäärile laialdast kaitset pakkuv üldsäte, mis prima facie hõlmaks ka perekonnaelu kaitset, kuid perekonnaelu küsimustes § 26 kui üldsäte taanduks ja kohaldada tuleks § 27 lg 1 kui erisätet. Riigikohus on viimatises praktikas tuletanud perekonnapõhiõiguse nii üksnes §-st 26 (RKÜKo 11.06.2019, 5-18-8/19, p 58; vt ka RKÜKo 04.04.2011, 3-4-1-9-10, p 43 ja RKPJKo 16.11.2016, 3-4-1-2-16, p 93) kui ka mõlemast kõnealusest sättest (§ 26 ls-st 1 ja § 27 lg-st 1) samaaegselt, nende rolli seejuures täpsemalt määratlemata (RKÜKo 21.06.2019, 5-18-5/17, p 47).\nParagrahvi 26 esimeses lauses on sätestatud tõrjeõigus, mis annab põhiõiguse kandjale õiguse oodata, et riik ei sekku tema perekonna- ja eraellu ning kohustab riiki sekkumisest hoiduma. Lisaks sellele kohustab § 26 esimene lause riiki kaitsma üksikisiku perekonna- ja eraelu kolmandate isikute rünnete eest. Riigi selline kohustus tuleneb § 13 lg 1 esimeses lauses „Igaühel on õigus riigi ja seaduse kaitsele“ sätestatud üldisest kaitseõigusest. Tegemist on õigusega riigi positiivsele tegevusele. Põhimõtteliselt on kõik, mida § 26 tõrjeõigusena kaitseb riigi eest, kaitstav ka kolmandate isikute rünnete eest. Kaitse ei pruugi aga olla sama tugev, sest ühe isiku kaitse on sageli teise isiku õiguste riive. Kaitseõiguse riive seisneb kaitse tagamata jätmises. Samas on kaitseõiguse teostamisel seadusandjal avar mänguruum, kuna mingi hüve kaitsmiseks on enamasti rohkem kui üks võimalus. Ka EIK on leidnud, et kuigi EIÕK art 8 eesmärk on kaitsta isikuid avaliku võimu omavolilise sekkumise eest, ei tähenda see üksnes riigi kohustust hoiduda sellisest rikkumisest: niisuguse eelkõige negatiivse kohustuse kõrval võivad selles loomupäraselt sisalduda positiivsed kohustused era- või perekonnaelu tegelikuks austamiseks (esmakordselt EIKo 6833/74, Marckx vs. Belgia, 13.06.1979; vt ka EIKo 6289/73, Airey vs. Iirimaa, 09.10.1979). Paragrahvi 26 esimese lause kaitseala võib riivata iga sellega kaitstud õigusliku positsiooni ebasoodne mõjutamine riigi poolt, aga ka riigi kaitsekohustuse täitmata jätmine.\nEraelu üks vaieldamatult intiimsemaid osasid on seksuaalelu, mille riived võivad seisneda ennast sooliselt erinevalt määratlevate inimeste erinevas kohtlemises (§-ga 12 tagatud võrdsuspõhiõiguse samaaegne riive; vt selle kohta § 12 komm-d). Seksuaalelu puudutav on tihedalt seotud seksuaal- ja reproduktiivõigustega, mis samuti kommenteeritava paragrahvi kaitse alla kuuluvad. Seksuaal- ja reproduktiivõiguste kaitse puhul võivad olla tähtsad peaaegu kõik põhiõigusi kaitsvad sätted (nt §-d 12, 18, 19, 28). Nimelt on seksuaal- ja reproduktiivõigused inimõigused, mis konstrueeritakse juba olemasolevate inimõiguste sootundliku (võttes arvesse intersektsionaalsust ehk tunnuste lõimumist – vt § 12 komm-d) tõlgendamise kaudu ja seega ei eksisteeri ammendavat nimekirja kõikidest seksuaal- ja reproduktiivõigustest. Samas kaitsevad seksuaal- ja reproduktiivõigusi kõik inimõigusi sisaldavad konventsioonid ja konstitutsioonid. Seksuaal- ja reproduktiivõigused kaitsevad seksuaal- ja reproduktiivtervisega seonduvat. Maailma Terviseorganisatsiooni definitsiooni järgi on tervis täieliku füüsilise, vaimse ja sotsiaalse heaolu seisund ja mitte lihtsalt haiguse puudumine. Reproduktiivtervise definitsioon, mis võeti vastu juba 1994. aastal ÜRO rahvusvahelisel rahvastiku ja arengu konverentsil Kairos ja mille sisu on hiljem ÜRO konsensusdokumentidega täiendatud, lähtub samuti tervise sotsiaalsest dimensioonist. Reproduktiivtervis tähendab seega, et inimestel on võimalik elada rahuldust pakkuvat ning turvalist seksuaalelu, saada lapsi ja vabalt otsustada, kas, millal ja kui sageli lapsi saada. Muu hulgas peab riik tagama, et kõigil inimestel on juurdepääs reproduktsiooni, seksuaalelu ja seksuaalsust puudutavale informatsioonile (nt seksuaalharidus koolides) ning turvalisele ja tõhusale pereplaneerimisele (abort, kontratseptsioon, viljatusravi, rasedusega seotud tervishoid, sünnitusabi jne). Seksuaal- ja reproduktiivõiguste kaitsele on viidanud Eesti kontekstis õiguskantsler, kui pööras tähelepanu eriolukorra ajal sünnitusabis rakendatud piirangutele (vt Sünnitusabi Eesti haiglates eriolukorra ajal, 30.04.2020).\nInimõiguste kaitsega tegelevad kohtud ja konventsioonide täitmist seiravad komiteed on samuti aastate jooksul pidanud analüüsima mitmeid küsimusi, mis puudutavad seksuaal- ja reproduktiivõigusi (vt ka § 18 komm-d). Sageli on kohtud või komiteed viidanud eraelu puutumatusele (nt EIK art 8). EIK lahenditest on seksuaal- ja reproduktiivõiguste kontekstis olulised EIKo 5410/03, Tysiąc vs. Poola, 20.03.2007; EIKo 25579/05, A., B. ja C. vs. Iirimaa, 10.12.2010; EIKo 57375/08, P. ja S. vs. Poola, 30.10.2012 (abort); EIKo 3690/10, Annen vs. Saksamaa, 26.11.2015 (abort ja sõnavabadus); EIKo 67545/09, Ternovszky vs. Ungari, 14.12.2010; EIKo 28859/11 ja 28473/12, Dubska ja Krejzova vs. Tšehhi, 15.11.2016 (kodusünnituse keelud); EIKo 37873/04, Konovalova vs. Venemaa, 09.10.2014 (kolmandate isikute viibimine sünnituse juures); EIKo 29518/10, N.B. vs. Slovakkia, 12.06.2012; EIKo 15966/04, I.G. jt vs. Slovakkia, 13.11.2012; EIKo 18968/07, V.C. vs. Slovakkia, 08.11.2011 (roma vähemusse kuuluvate naiste sundsteriliseerimine); EIKo 24209/94, Y.F. vs. Türgi, 22.07.2003; EIKo 52515/99, Juhnke vs. Türgi, 13.05.2008; EIKo 36396/06, Yazgül Yilmaz vs. Türgi, 01.02.2011 (sunnitud günekoloogilised läbivaatused); EIKo 44362/04, Dickson vs. Ühendkuningriik, 04.12.2007 (kunstlik viljastamine ja vangid); EIKo 57813/00, S.H. jt vs. Austria, 03.11.2011 (munaraku ja embrüo doonorlus); EIKo 54270/10, Costa ja Pavan vs. Itaalia, 28.08.2012 (juurdepääs embrüo geneetilisele analüüsile); EIKo 6339/05, Evans vs. Ühendkuningriik, 10.04.2007 (embrüode kasutamine); EIKo 25358/12, Paradiso ja Campanelli vs. Itaalia, 27.01.2015; (EIKo 65192/11, Mennesson vs. Prantsusmaa, 26.06.2014); EIKo 65941/11, Labassee vs. Prantsusmaa, 26.06.2014 (asendusemadus). ÜRO Inimõiguste Komitee on käsitlenud aborti kaasustes K.L.vs. Peruu (CCPR/C/85/D/1153/2003, 24.10.2005), Mellet vs. Iirimaa (CCPR/C/116/D/2324/2013, 31.03.2016) ja Whelanvs. Iirimaa (CCPR/C/119/D/2425/2014, 17.03.2017). ÜRO naiste diskrimineerimise likvideerimise komitee (CEDAW komitee) praktikast on olulised A.S.vs. Ungari (sundsteriliseerimine) (CEDAW 29.08.2006), L.C.vs.Peruu (abort) (CEDAW 17.10.2011) ja Alyne da Silva Pimentel Teixeiravs.Brasiilia (emade suremus) (CEDAW 27.09.2011). Viimane kaasus on esimene kord, kui rahvusvaheline inimõiguste kaitsega tegelev institutsioon leiab, et emade suremus on inimõiguste rikkumine. Senisest kohtute ja komiteede praktikast nähtub, et reproduktiivtervise kaitse puhul võivad asjasse puutuvad kaitstavad inimõigused olla olenevalt faktilistest asjaoludest mitmesugused – õigus kehalisele autonoomiale, õigus perekonna- ja eraelu kaitsele, õigus tervisele, piinamise ja alaväärse kohtlemise keeld, diskrimineerimise keeld. Reproduktiivõiguste kaitse puhul on kõige olulisem mõista, kuidas soostereotüübid (nt „iga naise soov on saada emaks ja selle nimel on naine nõus seadma ohtu oma tervise“) mõjutavad reproduktiivtervist reguleerivaid seadusi ning vastavaid praktikaid.\nParagrahvi 26 riive on vaieldamatult olemas juhul, kui sekkutakse inimese kehalisse puutumatusesse – nt sundvaktsineerimine, tahtest olenematu ravi meetmed, toimingud isiku vaba ja teadliku nõusolekuta meditsiini ja bioloogia valdkonnas. Samuti riivavad seda süüteomenetluse toimingud, nagu näiteks isiku läbivaatus, võrdlusmaterjali võtmine, sõrmejälgede ja DNA-proovide võtmine (isiku allutamisest süüteomenetluses tõendamistoimingutele vt ka süütuse presumptsiooni kontekstis § 22 komm 42), aga ka ülekuulamine eraelu faktide kohta ja kõigi eelnevate andmete säilitamine. Analoogsed eraeluliste andmete kogumisele ja töötlemisele suunatud toimingud, mille puhul peab silmas pidama § 26 riive proportsionaalsust, on ette nähtud korrakaitselistel eesmärkidel (vt PPVS, KorS, JAS, VangS jne). Ka läbiotsimistoimingu puhul ei või kodu puutumatuse põhiõiguse (vt § 33 komm-d 9–14) kõrval jätta arvestamata kaasnevat riivet eraelu puutumatusele. Paragrahvi 26 riive mõõdukus on kaalul eeskätt läbiotsimisel otsingute tulemusel äravõetud tõendusmaterjali (nt server, nutiseadmed, päevik, kirjad) töötlemise puhul edasises menetluses. Just eraelu puutumatuse tagamisele on suunatud KrMS § 91 lg 10, mis lubab läbiotsimise käigus võtta ära vaid objektid, mis kuuluvad konfiskeerimisele või on ilmselt kriminaalmenetluses tõendiks, kui need avastati ilma otsinguteta selgesti nähtavast kohast või otsitavate objektide leidmiseks ettevõetud mõistlike otsingute käigus. Reegleid, mis piiravad süüteomenetlust teostavaid asutuste aktiivsust n-ö juhuleidude puhul, on sõnastanud ka Riigikohus (RKKKo 06.06.2014, 3-1-1-28-14, p 17; RKKKo 20.11.2015, 3-1-1-93-15, p 62).\nUlatuslikud eraelu riived võivad kaasneda jälitustoimingutega (KrMS ptk 31) ning analoogsete toimingutega JAS (vt RKPJKo 20.03.2014, 3-4-1-42-13, p 40), samuti KKS alusel (RKPJKo 19.12.2019, 5-19-38/15, p 96). KrMS § 1265 võimaldab prokuröri loal teist isikut varjatult jälgida, koguda varjatult võrdlusmaterjali, teha esmauuringuid, vaadata asja varjatult läbi ja seda asendada. Kui aga varjatud toimingu sisuks on teabe edastamise jälgimine, siis on selleks vajalik kohtu luba: KrMS § 1267 reguleerib nii üldkasutatava elektroonilise side võrgu kaudu edastatavate sõnumite kui ka muul viisil edastatava teabe salajast pealtkuulamist ja -vaatamist. Viimati nimetatud toimingu puhul ristub eraelu puutumatusega sagedasti ka sõnumisaladuse kaitseala (PS § 43). Kuna sõnumite saladusse sekkumine on PS järgi enam piiratud kui sekkumine perekonna- ja eraellu, siis on Riigikohus korduvalt käsitlenud küsimust kahe kaitseala piiritlemisest. Jälitustoimingute puhul tuleb PS § 26 aspektist hinnata kindlasti näiteks privaatse suhtluse jälgimist (vt RKKKo 21.3.2003, 3-1-1-25-03, p 8.2, vt PS § 43 komm 7) ning juurdepääsu kohalejõudnud ja andmekandjale salvestatud sõnumitele (RKKKo 30.06.2014, 3-1-1-14-14, p-d 816 ja 817; RKKKo 20.11.2015, 3-1-1-93-15, p 100; vt ka PS § 43 komm-d 5 ja 6). Eraelu (§ 26) kaitsealasse kuuluvad ka sõnumi metaandmed, millest ei selgu sõnumi sisu (RKKKo 23.02.2015, 3-1-1-51-14, p 21). Nende andmete kogumise osas on andnud ranged suunised ELK 21.12.2016 liidetud kohtuasjas C-203/15 ja C-698/15 tehtud otsuses, millest lähemalt vt § 43 komm-d 9 ja 10.\nInformatsiooniline enesemääramine tähendab igaühe õigust ise otsustada, kas ja kui palju tema kohta andmeid kogutakse ja salvestatakse, seetõttu on eraelu kaitse üheks oluliseks valdkonnaks isikuandmete kaitse. Riigikohtu halduskolleegium on märkinud: „Eraelu puutumatuse riivena käsitatakse muu hulgas isikuandmete kogumist, säilitamist, kasutamist ja avalikustamist.“ (RKHKo 12.07.2012, 3-3-1-3-12, p 19). Andmete, sealhulgas isikuandmete hulk ja neis sisalduv teave üha suureneb ja sekkumine isikuandmete sfääri üha laieneb. 2006. a võttis Euroopa Parlament vastu direktiivi 2006/24/EÜ, mis käsitles elektrooniliste sideteenuste ja sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevate või nendega töödeldud andmete säilitamist. Sellega pandi elektroonilise side teenuste ja sidevõrkude pakkujatele kohustus säilitada andmeid kommunikatsiooni kohta ja teha need kättesaadavaks õiguskaitseasutustele. Euroopa Kohus leidis, et selline kohustus piiras ebaproportsionaalselt ELPH art-s 7 tagatud õigust eraelule ja art-s 8 tagatud õigust isikuandmete kaitsele (EKo C-293/12 ja C-594/12, 08.04.2014). Kohus oli seisukohal, et direktiiv riivas nimetatud põhiõigusi raskelt, kuid puudusid sätted, mis tagaksid selle, et riive piirduks vältimatult vajalikuga. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2016. a kehtestatud isikuandmete kaitse üldmäärus ((EL) 2016/679, 27.04.2016) lubab isikuandmeid töödelda muu hulgas andmesubjekti nõusolekul. Avalik-õiguslikus suhtes andmete töötlemiseks peab siiski olema ka seadusest tulenev alus, kuna andmesubjekti nõusolek ei muuda olematuks formaalseid nõudeid kõnealuse põhiõiguse riivamiseks.\nKui § 26 „eraelu“ hõlmab ka õigust enesekujutamisele, tuleks selle all mõista eelkõige õigust oma kujutisele ja sõnale. Õigus oma kujutisele kaitseb üksikisikut tema näitamise vastu meedias ning õigus sõnale tagab seda, et isikule ei omistataks avaldusi, mida ta pole teinud. Nendega haakuvad avaldatu ümberlükkamise õigus ja õiendi õigus. Lisaks kuulub siia õigus otsustada ise enda kohta käivate andmete avaldamise üle. Isikul peab olema õigus ise otsustada, kas ja millisel viisil ta tahab end avalikkuse ees kujutada ning kas ja mil määral tohivad kolmandad isikud muuta tema isiksuse avaliku arutelu esemeks. Oma kujutise õigus hõlmab nii kujutise pildis kui ka liikuvas pildis (RKTKo 13.01.2010, 3-2-1-152-09, p 11). Õigus sõnale hõlmab nii igat liiki salvestused kui ka kirjalikus vormis edasiantava sõna. Samuti kuulub siia õigus, et isiku kohta ei avaldataks ebaõigeid asjaolusid (vrd RKTKo 19.02.2008, 3-2-1-145-07, p 14: „isiku isiklik õigus sellele, et tema kohta ei avaldataks ebaõigeid asjaolusid“). Ebaõigete andmete ümberlükkamise õigus tähendab seda, et väljaanne või ringhäälinguasutus peab avaldatu ümberlükkamiseks võimaldama isikule ümberlükatava teabega võrreldava lehe- või saateruumi (vrd RKTKo 13.05.2005, 3-2-1-17-05, p 27; RKTKo 21.12.2005, 3-2-1-95-05, p 26; RKTKo 31.05.2006, 3-2-1-161-05, p 14).\nIsikulise kaitseala poolest on § 26 kõigi ja igaühe õigus. See tähendab, et § 26 kaitseb nii Eesti kodanikku kui ka Eestis viibivat välisriigi kodanikku ja kodakondsuseta isikut (§ 9 lg 1). Küsimus on, kas see põhiõigus kaitseb ka juriidilist isikut, sest esmapilgul tundub, et eraelu saab olla vaid füüsilisel isikul. Paragrahvi 9 lg 2 järgi laienevad PS õigused, vabadused ja kohustused juriidilisele isikule niivõrd, kui see on kooskõlas juriidiliste isikute üldiste eesmärkide ja õiguste, vabaduste ja kohustuste olemusega. EIK on leidnud, et arvestades EIÕK ajas muutuvat sisu, on EIÕK art 8 kaitseala mõnel juhul vajalik laiendada ka juriidilistele isikutele (mutatis mutandis EIKo 13710/88, Niemietz vs. Saksamaa, 16.12.1992, p 30; EIKo 37971/97, Société Colas Est jt vs. Prantsusmaa, 16.04.2002, p 41). Samuti on ELK märkinud, et mõistet „eraelu“ tuleks tõlgendada nii, et see hõlmaks füüsiliste ja juriidiliste isikute ameti- või ärialast tegevust (EKo C-450/06, Varek Sa vs. Belgia, 14.02.2008, p 48). Küsimus juriidiliste isikute eraelu kaitsest saab tekkida siiski alles juhul, kui kaitset vajav õiguslik positsioon jääb välja PS erisätete (nt §-ga 43 tagatud sõnumite saladus) kaitse alt.\nParagrahvi 26 teises lauses on eraelu piiriklausel sätestatud kitsamalt kui EIÕK art 8 lg-s 2. EIÕK art 8 lg-s 2 on sätestatud, et ametivõimud ei sekku art 8 lg-s 1 tagatud õiguse kasutamisse muidu kui kooskõlas seadusega ja kui see on demokraatlikus ühiskonnas vajalik riigi julgeoleku, ühiskondliku turvalisuse või riigi majandusliku heaolu huvides, korratuse või kuriteo ärahoidmiseks, tervise või kõlbluse või kaasinimeste õiguste ja vabaduste kaitseks. EIÕK art 8 lg 2 on sedavõrd avaralt sõnastatud, et võimaldab riivata perekonna- ja eraelu puutumatust peaaegu igal mõeldaval põhjusel.\nKatri Jaanimägi, Liiri Oja