SIIRI SISASK: Tahan hakata vaesusega võitlema - Intervjuu\n"Igaüks tahab olla armastatud, tahab olla tähele pandud," lausub äsja 50-aastaseks saanud lauljanna Siiri Sisask, kelle sõnul hakkavad näiteks noored hulkuma, kui nad seda kõike kodust ei saa. "Aga me kohtleme ka oma eakaid ebaväärikalt," leiab Sisask, kelle loodud MTÜ Saagu Valgus uus hiiglaslik eesmärk on aga hakata koos teadlaste abiga vähendama Eestis vaesust.\nSIIRI SISASK: Tahan hakata vaesusega võitlema\nMillal tundsite esimest korda, et aitab teiste kirjutatud laulude laulmisest, peab ise hakkama neid tegema?\nMinu tee muusikasse algas lapsepõlves ja oma looming tuli ka kohe. Algul siis lihtsate viisijupikeste näol, viisikesed pöörlesid mul peas kogu aeg.\nMinu ema ja isa polnud väga väljapaistvalt musikaalsed, ema siiski mängis akordionit. Isa läks meie juurest ära, kui olin nelja-aastane. Mäletan temast ainult nii palju, et ükskord vana-aasta õhtul tuli ta meie, laste poole ühte naljalaulu esitades, endal nuga hammaste vahel.\nAga vend Urmase eeskujul hakkasin ka mina päris väikese pätakana klaverit mängima. Meil oli kodus tiibklaver. Urmas käis muusikakoolis, kui mina esimesi akorde proovisin. Esimesed omaloomingulised palad sündisid mul juba 7-8-aastaselt. Muusika on alati minu sees elanud.\nNende lauludeni, mis ma hiljem kirjutasin, on aga tee olnud küllaltki pikk. Olen pidanud enda kehtestamise nimel ikka päris ussikeerdkäike tegema oma õunakoore all. Pealesurutud muusikat olen ju ka teinud, mis seal salata. Need kontserdid, kus ma saan teha üksi oma laule klaveriga, on palju loomulikumad, kui igasugused kokku miksitud lood. Üksi klaveri taga – seal olen ikka mina ise.\nOlete andekas mitmel alal, ka teie maalinäitusi on olnud mitmel pool. Kas see harrastus kestab edasi?\nJah, juba koolis olin joonistamise alal tugev. Mul oli väga hea õpetaja Leida Väli, kes oli ise väga hea kunstnik. Tema juhendamisel me voolisime nahka, tegime nahkehistööd, ta andis edasi igasuguseid uuendusi, mis tol ajal olid, kuni tekstiilikunstini välja. Nii see maaliharrastus alguse sai ja kestab siiamaani. Minu emapoolne vanaema on olnud harrastusmaalikunstnik. Ja ema joonistab väga hästi. Oma aja võtmine, mediteerimine loomise vormis – see on mulle väga südamelähedane.\nMiks pakkus legendaarne filmilavastaja Leida Laius just teile osa filmis "Naerata ometi"? Kas lastekodutüdruk Siiri, kelleks kehastusite, on teile mingil moel ka hingesugulane?\nMa olin enne mänginud "Karoliine hõbelõngas" ja lugenud Arabella häält peale selles kuulsa mereröövlitütre filmis. Kusjuures mõlemal korral sattusin ma pooljuhuslikult Tallinnfilmi uksest sisse. Ei olnud nii, et üks asi viis teiseni. Ja kust mujalt siis Leida Laius mind ikka leidis kui mitte Tallinnfilmist. See on saatus. "Karoliinest" võeti mind kohe järgmisse filmi. Leidale oli tähtis, et ma olen musikaalne. Et mängin kitarri. Seda sai ta filmis ära kasutada.\nMis puutub filmi-Siiri tõsiseltvõetavusse, siis peab ütlema, et meiega tehti ikka päris korralikku eeltööd. Filmimise eelsed kõnelused lavastajaga olid ikka väga pikad ja väsitavad. Teisest küljest – ka operaator Arvo Iho ja kogu see meeskond, kes meie ümber oli – kuidas nad meid, lapsi, sellesse vajalikku psühholoogilisse seisundisse said! Sellele eelnes väga teadlik töö, et kõik kukuks usutav välja. Tookord, kui filmiti laulmist, olime enne seda juba tund aega laulnud ja möllanud, enne kui läks filmimiseks. Me olime juba nii selle sees, et oli vaja ainult kaamera käima panna ja asi üles võtta.\nSeda, kas ma tundsin erilist hingesugulust peategelasega, keegi ei küsinud minu käest. Ja ei nõutud ka, et ma midagi mängima peaks. Kõik oli nii, nagu oli.\nAga olete te hiljem mõelnud neile lastele, kes on millestki tähtsast ilma jäänud, nagu oma kodu? Kas MTÜ Saagu Valgus sündis ka soovist aidata hädas lapsi?\nMittetulundusühing Saagu Valgus sündis 1989. aastal, kui Eesti koolides oli pime aeg ehk 80% klassiruumidest oli alavalgustatud. Mina kuulsin sellest täiesti juhuslikult. Üks inspektor rääkis raadios, kuidas see rikub laste silmanägemist ja et olukord on täiesti katastroofiline. Mäletasin ka oma koolist, kuidas mulle tuli tihti peale uimasus ja ma ei suutnud enam midagi tähele panna. Sellel oli puuduliku valgusega otsene seos. Ja esimene kool, kellele meie MTÜ abi andis, oligi mu oma endine kool,,sellele järgnesid juba teised. Ma ju elasin seal internaatkoolis, ainult nädalavahetusel käisin kodus. Nüüd arvan, et meil pole enam mitte ühtegi kooli, kus alavalgustamine oleks probleemiks.\nPeale valgustuse olid koolides ju ka teised mured? Kõik lagunes…\nJärgmine teema oli see, et koolid jäid üheksakümnendate alguses ilma oma puhkpillidest. Igasugused väärismetallidest asjad lendasid kuhugi vagunisse, et need saaks metalliks ümber sulatada. Selle tõttu ka kadus puhkpilliorkestrite järjepidevus meie koolides. Ähvardas kaduda üks meie traditsioon. Siis me püüdsime neid pille tagasi saada. Tegime heategevuskontserte ja kutsusime üles soetama koolidele puhkpille, mitte neid metalliks andma. Seda teeme siiani.\nAsi läks nii kaugele välja, et kui ma olin juba riigikogu liige, olime Brüsselis NATO peakorteris. Olin siis riigikaitsekomisjoni liige ja NATO ühingu liige ning püüdsin saada ka NATO käest kasutatud puhkpille Eesti koolidele. Kujutage ette meie koolipoissi – ta võib olla ka paras võrukael või kaak, aga kui ta saab proovida mängida sõjaväe puhkpilliga, vaadata, mis häält see teeb, siis on see tema jaoks midagi erilist. Aga selle asja laitsid meie oma Eesti ametnikud maha! Nad arvasid, et pole ilus teiste vanu asju meie koolides kasutada, sest mida meist võidakse Brüsselis arvata! Aga ma küsin vastu: miks meil siis on relvastuses kasutatud tankid ja teised soomusmasinad? Neid sobib küll siia tuua! Kusjuures NATO inimesed olid ise nii vaimustuses, et tuntakse huvi nende puhkpillide vastu.\nKüll on naeruväärne see meie eestlaste mure, et kas me võime jääda naerualuseks. Eestlane ei julge lõpuks rääkida, et tal üldse millessegi mingi usk on – et ta tahaks mida ära teha või oma poliitilisi veendumusi avaldada. Ma ei saa aru, kuidas võib elada pidevas kartuses. Kelle ees me siis kardame naeruväärseks jääda?\nOn teil olnud ka muusikalisi eeskujusid? Paistab, et moevoolud teid eriti ei kõiguta, olete selleks liiga omanäoline.\nLaulmises on ikka enda stiil, aga muusika loomisel olen kindlasti saanud mõjutusi ümbritsevast. Mu vanem vennake korjas lilli ja seeni metsast ning müüs neid Balti jaama turul. Ta ajas sellega üsna head raha kokku. Rahaga pole meil kunagi väga lahe olnud, ema üksi kasvatas nelja last. Aga vend kogus oma teenitud raha kokku ja ostis magnetofoni. Mina sain siis väikese pätakana seitsmekümnendatel kuulata Pink Floydi, Genesist, kui ise tahtsin. See kõik on minu muusikalist maitset väga palju mõjutanud. Pink Floyd on nagu minu sisse kasvanud. Nii ka teised progerokki viljelevad bändid.\nNo biitlid on minu jaoks juba natuke lihtsakoeline muusika, kolme-nelja tuuri lood, mis ei tekitanud sädet. Muidugi, John Lennon ja asjad, mida ta tegi hiljem, on mind ikka puudutanud. Ka tema vaim lendas kõrgelt.\nKas laulu kirjutades tuleb enne pähe mingi viisijupp või on kummitama jäänud mõned luuleread, mis vajaksid viisistamist?\nSee on nii ja naa. Ma ei ole muusikat koolis õppinud, ei tunne nooti, aga ma teen kõike kuulmise järgi. See on asi, millega ma eputada muidugi ei taha.\nKui koolis oli laulmise tund, siis õpetaja laulis korra ette ja mina laulsin kohe järgi. Ja õpetaja eeldaski, et ma tunnen nooti. Ka kooris sain kõik partiid selgeks nii, et õppisin õpetaja ettelaulmise järgi kohe viisijupid selgeks.\nEstonia teatri etenduses "Sugar" pidin partituuri ära õppima koos klaverisaatega. Siis imestati, et kuidas ma nii kiiresti õpin. Mul on nagu mingi süsteem peas, olen harjunud sellega töötama ja meelde jätma ilma noote vaatamata.\nMa olen paar korda proovinud nooti õppida. Kord kirjutati noodid tahvlile ja oli vaja tehnilist poolt pähe õppida, aga siis tuli mulle millegipärast alati uni peale. Aivar Mäe püüdis Vitamiinis laulmise ajal mulle noodid selgeks õpetada, ja siis ma ka jäin teda kuulates laua taga magama.\nViimati rabas üldsust kaks teadet. Esiteks, et kandideerite EKRE ridades riigikokku, ja seejärel, et loobusite sellest, kuna nad ei neelanud alla teie vaateid samasooliste kooselu lubatavuse suhtes. Miks tekkis huvi veel kord poliitikasse tulla?\nMiks poliitika? Olen aastate jooksul pakkunud palju asja välja kõikidele erakondadele, et mida võiks teha näiteks noorte ja laste vallas. Seda eriti vaesematele peredele ja neile, kes ka praegu tänaval on. Me vist ei saagi ju öelda, et nad kõik on vaestest peredest. Aga nad on tänavatel ja neil on kadunud mõõdutunne, piir teatud asjade hindamisel.\nSamas ma ei usu, et ükski noor tahaks olla kasimatus olukorras. See tänaval olek võib olla ka protest kasimatuse vastu. Igaüks tahab olla armastatud, olla tähele pandud. Kui nad seda ei saa, siis nad hakkavad hulkuma. Ja ma olen teinud ettepanekuid, kuidas seda murda, aga keegi pole tahtnud mind selles asjas aidata. Ma saan aru, et see on päris suur töö. Mul on ka konkreetsed ettepanekud nende kinnipandud koolide osas, et mida võiks neis tegema hakata. Need hooned tiksuvad praegu nullkäigul, samas kui noortel pole kusagil koos käia. Sinna võiks rajada heas mõttes erikoolid, kus noored omandaks igasuguseid oskusi.\nTeil on nii poliitika tegemise kui ka riigikogu liikme kogemus Res Publica ehk hilisema IRL-i ajast. Miks teie teed lahku läksid?\nKuidas ma ootasin, et Res Publica noored mehed mind ära kuulaks! Nad ei teinud seda kordagi. Äraostmatud, kes hiljem osutusid äraostetavateks. Aga üldine elu seadus on minu meelest selline: kui sul ikka sisu taga pole, ega sa siis kaua mingist asjast rääkida ei saa. Res Publica peamine viga oli ikkagi nahaalne teistest inimestest üle sõitmine.\nPoliitikasse ja Res Publicasse sattusite tänu kadunud dirigent Tarmo Leinatammele?\nTegin Tarmo Leinatammega "Evita" etendust ja Tarmo pani tõesti ette poliitikasse tulla. Ja nüüd ma pean rääkima ära ühe asja. Mul tekkis enne esietendust häälepaelale verevalum, mul polnud ka dublanti. Seal muusikalis on palju kõrgeid noote. Kuidas ma kõikide tol ajal vastu puhunud tuulte kiuste sealt välja ujusin, paneb mind nüüd tagantjärele küll ennast kiitma. See oli nagu tippsport. Mul oli neli arsti seal lava taga, kes mind tohterdasid. Ma tegin need etendused kõik ilusti ära, ja oh imet, iga etendusega läks hääl veel paremaks.\nMis oli aga teie omaaegne suurim kordaminek poliitikas?\nInimestele, kes küüditati Siberisse ja kes tulid sealt tagasi, maksti Eestis eripensione, aga kahjuks nende lastele mitte. Olgugi et neist paljud olid ka Siberis sündinud, samamoodi kannatanud, nälga ja külma nagu nende vanemad. Ja minu ettepanek tõi ka nendele inimestele selle lisatasu. Ühel hommikul tuli põhiseaduse komisjoni esimees minu juurde ja ütles: tead, sain sulle see 10 miljonit. Aga mis mõttes mulle? See oleks vaja olnud ammu ära teha. Iga väike asi, mis paneb inimesed end väärikamalt tundma, mõjutab kogu maailma nende inimeste ümber.\nVõi võtame teise asja, mis õnnestus ära teha. Tookord oli väga suur probleem, et noored lõhkusid kogu maal bussipeatusi. Noortekeskusteks anti tavaliselt mingi viimane urgas, kuhu kuhjati vana mööblit ja mõni üksik arvuti. Mulle meenus siis, kuidas nooruspõlves käisime Tõnu Trubetsky ja punkar Villuga koos ning tegime bändi. Oli improviseeritud trumm – üks vana sirgeks tõmmatud barett, mida taoti trummipulkadega. Ja siis hakkasin võitlema selle eest, et noortekeskustes oleksid pillid, see oli siis see nn kommiraha, mida saadikud võisid jagada. Harju- ja Raplamaa maakondade noortekeskused said endale muusikainstrumente.\nMa pean siiani väga oluliseks anda noortele võimalus pilli mängida. Üks teeb sõnad, teine muusika, kolmas esineb ja neljas kuulab. Kõigil on huvitav… Käisin ka toona haridusministri jutul, et teha seda üle Eesti. Aga ta ei võtnud tuld.\nOlete midagi oma poliitilises minevikus kahetsenud ka?\nNäiteks piiriküsimused ja setude probleem. Kui ma hiljem filmis Taarkat mängisin ja kohtusin Setumaa inimestega, sain aru, et sellise piirileppe poolt hääletamine oli viga. Nende maa on nüüd poolitatud piiriga ja selleks, et käia isa-ema haual, peavad nad viisa võtma. See väike tükk Setumaad – oleks pidanud proovima saada diplomaatilisel teel tagasi.\nKuidas seda diplomaatiat on üldse aetud, seda näeme täna Narvas. Me ei võta osa Eestimaast üldse nii nagu ülejäänut, jätame ühe osa sellest välja. Kui püüdsin oma mittetulundusühinguga Saagu Valgus parandada Narva koolide olukorda klassitubade valgustamisel, siis oldi sellele vastu. Leiti, et meil ei ole vaja Narvaga tegeleda. Me ei lähe sinna. Arvati isegi, te see võib mõjuda halvasti kogu kampaaniale. Ma pidin ikka väga palju vaeva nägema, et ka mõned Narva koolid kaasa haarata.\nMilliseid probleeme peaksid poliitikud lahendama nüüd ja kohe?\nOn öeldud, et me kohtleme ebaväärikalt oma pensionäre. Ka OECD on sellele tähelepanu juhtinud. Kui vana inimene jääb üksi, siis puudub tal ju võimalus isegi oma korterikulud kinni maksta. See ei ole normaalne olukord. Söögiks siis raha üle ei jäägi. Midagi tuleb ette võtta. Ei saa muidugi kohe tõsta pensione kahekordseks, aga selline olukord ei tohi jätkuda. Näitleja Leida Rammo rääkis väga ilusti, et see raha, mis praegu maksuvabalt Eestist välja viiakse, võiks ikka poolenisti minna meie pensionäridele.\nSelline parempoolne radikaalne suhtumine Eesti inimestesse, lausa dogmaatiline, mida õhutab ka meie press, ei vii minu meelest üldse meid edasi.\nMa olen mõelnud ka sellele, kas ma olen ise vasakpoolne, et kipun kõiki aitama. Ei ole ma ju mingi sots hingelt. Olen alati mõelnud, kuidas ma ise hakkama saan. Agas samas tunneb süda kaasa neile, kes pole elus nii hästi õnnestunud. Selge on see, et neid vaesemaid tuleb aidata ja peame leidma viisi, kuidas seda teha.\nSihtasutus Saagu Valgus muutub üle-eestiliseks ja me mõtleme ka nendele inimestele, kes pole nii hästi hakkama saanud. Hakkame tegelema vaesuspiiril elavate inimeste muredega.\nTahate hakata vaesusega võitlema?\nMinu meelest me peaksime mõtlema vaesuse ennetamisele. Kuidas üldse ennetada vaesust – seda, et mõni laps üldse tänavale satub. Ja kuidagi peaks olema võimalik seda tööd ka mõõta. Ametnikud saavad aru ainult numbrite keelest. Mul on hea meel, et saame teha koostööd oma ala tippudega tervise kaitse alal ning haarame kaasa ka Tartu ülikooli teadlased.\nKui teile antaks valida, kas haridus- või kultuuriministri portfell, siis mis esimesed kolm asja kohe ära teeksite?\nVõtaksin kultuuriministri oma. Üks asi, mis tuleks ära teha, on autoritasude maksmine. Ma ei räägi praegu sellest kohtuasjast, mis käib riigi vastu laiatarbemuusika alal, aga klassikalise muusika autorite tasud peaksid olema palju suuremad. Laiatarbemuusika on üsna hästi tasustatud.\nKa meie koorijuhtide töötasu on imeväike. Võib öelda, et nad teevad peaaegu tasuta tööd. Kui laulupidu on meie sümbol ja uhkus, siis võiks natukene ka väärtustada kõige suurema vaeva nägijaid. Sama käib rahvatantsujuhtide kohta.\nSooviksin ka teatritesse suuremat kultuursust. Mõnikord on teatris käia lausa piinlik nende kõikide roppuste pärast, mis lavalt kostavad. Teater peaks aitama inimest ikka ülendada ja paremaks muuta. Aga kui sealt vaatab vastu labasus ja madalus, siis ma saan sealt nagu räpase kee kaela. Meie teatrite tase on käinud alla, seetõttu ei tahagi sinna enam minna. Ma arvan, et ma pole nende mõtetega üksi.\nKuidas Tallinn on viimaste aastate jooksul muutunud?\nLinn on väga palju muutunud paremuse poole. Seda räägivad ka kõik minu välismaa tuttavad. Märgata on, et linn on muutunud tänapäevaseks ja moodsaks. Päris palju on rohelust, ja seda hoitakse. On suurlinna mulje, kuid ka hubasus on säilinud.\nMeil on ikka fantastilisi alleesid, vaadake või Kaarli puiesteed...\nMis salapärane vägi see on, mis meid eestlasi siin maal kinni hoiab? Peeter Volkonski, kuulsa laulu "Mis maa see on" sõnade autor, ainult küsib, aga ise ju ei vasta…\nSeda vastust ju teavad kõik, kes lauluväljakule tulevad. Asi selles ongi, et peame seda aeg-ajalt üheskoos üle kordama. See on meie esiisade ja esiemade maa. Seda juurt, mis meid sellega seob, ei saa mitte keegi läbi lõigata. See keel, mida meie kõneleme, on siin kõlanud juba väga kaua. Tuhandeid aastaid.\nSee, et me üldse siin ilmas olemas oleme ja saame vabalt juttu rääkida, on kõik tänu meie esivanematele. Kuidas me siis lihtsalt lahkume ja lõikame selle juure läbi? Iga inimene hakkab ühel hetkel, kui ta muutub natukenegi teadlikumaks, otsima oma juuri. Nendest juurtest võivad selguda ka vastused meid painavatele küsimustele. Inimene, kes on mujale rännanud, olgugi tal seal perekond ja lapsed või palju raha, aga vaat seda kodutunnet ei asenda miski. Seepärast tullakse siia tagasi ja hingatakse sügavamalt sisse seda õhku, mis siin metsades ja soodes on veel rikkumata.\nAitab abivajajaid ja maalib\n• Tuntud laulja ja helilooja Siiri Sisask on sündinud 21. septembril 1968 Raplas. Hiljuti tähistas ta seega oma 50. sünnipäeva. Ta õppis Vääna mõisa internaatkoolis, 1987. a lõpetas aga Tallinna 1. õhtukeskkooli.\n• Sisask on teinud karjääri ka filmi- ja muusikalinäitlejana ning esinenud muusikaetendustes. Ta on kehastanud peaosalist, lastekodutüdrukut Siirit 1985. aasta filmis "Naerata ometi" ja nimosalist setu lauliku elust rääkivas 2008. aasta mängufilmis "Taarka".\n• Oma lauljadebüüdi tegi Sisask 1985. aastal ETV muusikasaates "Kaks takti ette", esitades Raimond Valgre loomingut. Ta on laulnud paljude teiste heliloojate loodut. Tänaseks on ta keskendunud põhiliselt oma loomingu esitamisele.\n• Sisask on löönud kaasa ka ansamblis Ruja. Ta on välja andnud mitmeid oma kirjutatud muusikaalbumeid. Üldtuntuks on saanud 2011. aasta üldlaulupeol ette kantud laul "Mis maa see on", mille sõnad on kirjutanud Peeter Volkonski.\n• Ta on avaldanud ka luulet ja korraldanud oma maalide näitusi.\n• Siiri Sisask on kuulunud Res Publica saadikuna riigikogusse 2003. aastal. Hiljuti soovis ta kandideerida EKRE ridades riigikokku, kuid loobus mõttest erimeelsuste tõttu samasooliste perede suhtes.\n• Sisask on loonud mittetulundusühingu Saagu Valgus, mis kogub abivajajatele annetusi.


Ides - leiti 99 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "ides" leiti 99 faili\nTeema on eestikeelseks tõlgitud sealsete inimeste poolt. Turbolaaduri ajalugu Esimese väljalaskegaasidel põhineva turbolaaduri töötles välja Sveitslane Dr. Alfred J. Buchi aastatel 1909-1912, aastaid enne seda, kui Garrett'i toodangud ilmusid turbolaadurite ,,pilti". Dr. Buchi oli ,,Sulzer Brothers Research Deparment'i" peainsener...\nMat. tõestuse põhimõtted\nOtsesed tõestuse meetodid M ate maa tiline s üs teem koos neb aks ioomides t, teoreemides t, definits ioonides t ja defineeri ma ta obj ektides t. A ks ioom on laus e, mid a eeldataks e tõene olevat. D ef in its ioon i kas utataks e uute konts epts ioonide ja mõis t ete s elgitamis eks teadaolev ate mõis te te kaudu. T eoreem on väide, mis on tões tatud. L em m a...\n1-priim 2-sekund 3-terts 4-kvart 5-kvint 6-sekst 7-septim 8-oktav 9-noon 10-deetsim(terts üle oktavi) 11-undeetsim(kvart üle oktavi) 12-duodeetsim(kvint üle oktavi) 13-tertsdeetsim(sekst üle oktavi)jne HELI Heliteos ehk HELIND, looja on komponist, kes esmalt loob helindi MÕTTELISEL e MENTAALSEL TASANDIL ja seejärel, et seda kaasinimestele edasi kanda, teeb seda AINELISELE e FÜÜSILISELE tasandile(keha...


Töötajad eelistavad aina rohkem paindlikku töö algus- ja lõpuaega - Personaliuudised\nTervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski sõnul on tulevikutöö tegelikkuses juba praegu kohal. „Töötajad ootavad aina enam paindlikkust ning oluline pole mitte töökohal viibitud tundide ja töötatud tundide arv, vaid lisandväärtus, mis töötatud ajaga saavutatakse. Eesti on töötatud tundide arvu poolest tipus just osaajaga töötamise vähesuse tõttu. Tööandjad peaksid pakkuma paindlikumaid töötegemise võimalusi, mis annaks võimaluse osaleda tööturul ka nendel inimestel, kes täistööajaga töötada ei soovi. See suurendaks oluliselt tööjõupakkumist,” ütles Ossinovski.\nVõrreldes 2009. aastaga on 2015. aastal nii tööandjate kui ka töötajate hinnangud Eesti organisatsioonide töötervishoiule mõnevõrra kriitilisemad. Töötajatest 15% on viimase 12 kuu jooksul kogenud tööst põhjustatud või süvenenud terviseprobleeme, levinud on ka tööga seotud psühholoogilised terviseprobleemid. Ilmneb, et ligi 22%-le on tööpinge põhjustanud füüsilist või vaimset kurnatust ja ligi 16% töötajatest on tööpinge tõttu kogenud tööd häirivat stressi.\nKogumiku artiklid põhinevad statistikaameti üleriigilisel tööelu-uuringul, mida korraldati 2015. aastal teist korda, esimene tööelu-uuring toimus 2009. aastal. Tööelu-uuringu raames on küsitletud nii tööandjaid kui ka töötajaid viie ja enama töötajaga organisatsioonides. 2015. aastal vastas uuringule 4778 töötajat ja 848 tööandjat.\nTööelu-uuring 2015. aasta artiklite kogumik on kättesaadav sotsiaalministeeriumi koduleheküljel.


Toortatrapuder mee ja marjadega\nOstan toortatra Tõrvaaugu Mahetatra taluniku käest, sest see on päris tatar, mida on võimalik ka idandada. Kui tatar läheb idanema, siis see tähendabki seda, et on päris tatar. Toortatar on väärtuslik toiduaine ja võrreldes nisuga on tatras kõrgem aminohapete sisaldus. Tatras on … [Read more...] about Toortatrapuder mee ja marjadega\nFiled Under: Hommikusöök Tagged With: astelpaju, Hommikupuder, Köögiviljad, marjad, mesi, toortatar\nSageli tähtsustame ühte osa toitumises ja seetõttu jääb nägemata suur pilt. Teame, et toitumine peab olema tasakaalus, tervislike valikutega ja mitmekülgne. Kui hommikusöögiks on puder, siis tundub see olema hea valik. Nüüd pead aga analüüsima seda, millest puder on valmistatud, … [Read more...] about Suur pilt\nFiled Under: Hommikusöök, Menüü analüüs, Toiduainete valik Tagged With: Kaunviljad, Köögiviljad, Piimatooted, Puuviljad, Rasvad-õlid-pähklid-seemned, Täisteravili, Valk


BlanX® White Shock hambapasta 75 ml\nIgapäevaseks kasutamiseks mõeldud valgendav hambapasta. BlanX White Shocki koostis aktiveerub mistahes valguse käes ning muudab hambad valgemaks iga kord, kui suu lahti teed. BlanX White Shocki 75 ml hambapastat saab samuti kasutada koos BlanX LED-kork-aktivaatoriga.\nBlanX® White Shock intensiivne hooldus + Led Bite’i aktivaator\nBlanX White Shocki hooldusvahend sisaldab suures koguses aktiivset toimeainet ActiluX® intensiivsema valgendava tulemuse saamiseks.\nBlanX LED Bite’i aktivaatori abil satub võimas valgus otse hammaste pinnale, et võimendada ActiluX®i toimet. Mida rohkem valgust ActiluX® saab, seda intensiivsem on valgendav toime!\nBlanX LED Bite’i aktivaator on taaskasutatav!\nBlanX® White Shocki geelpliiats\nValgendav geelpliiats ilma vesinikperoksiidita, mida saab kõikjale kaasa võtta!\nGeelpliiatsi on praktiline ja ohutu valgendav vahend, mis toimib hambaemailil, taastab hammaste valge värvi, eemaldades ka kõige tõrksamad plekid. Seda võib kasutada igal ajal koos vee ja hambaharjaga või lausa ilma veeta.\nMaailmas ainuke valguse abil hambaid valgendav sari\nActiluX® aktiivainega suuvesi toimib valguse abil pärast iga naeratust ning valgendab hambaid päeva jooksul. Kinnitub hammaste külge, aidates eemaldada baktereid tagades tervet ning tagades terve ja valge naeratuse ning värske hingeõhu.\nKasutades BlanX White Shocki suuvett koos BlanX White Shocki hambapastaga, kindlustate põhjaliku suuõõne hoolduse.\nKus saab osta ...


looduspilt.ee foorum / Metsahiirest - kaelushiirest pilte?\n» Metsahiirest - kaelushiirest pilte?\n#1 28-05-2008 02:06:11\nMetsahiirest - kaelushiirest pilte?\nElan maal ja meil on suur majapidamine (+abihooned) jms. Ning nagu maal ikka sügisel ja ka talvel on vahel probleeme hiirtega.\nAastad on tulnud ja läinud ja nähtud rotte ja igasuguseid hiiri. Aastaid tagasi hakkasid aga külastama hooneid huvitavad nö. kõrgema IQ-ga hiired, kes istuvad tagajalgadel. Need on nö. klassikalised Walt Disney multikates esindatud hiired, kel tagajalad pikemad (meie põldhiired on sellised lühikesed ja töntsakamad jms.), saba pikk ja kõrvad suured. Kes on super hoidur ja oma sahvrite täitja.\nJutt käib siis nö. rahvakeeli METSAHIIREST ehk siis KAELUSHIIREST (lad. Apodemus flavicollis). Millalgi oli ka ajakirjas Eesti Loodus sellest hiirest juttu.\nMind huvitab, kas kellegil on nö. ELUSAST PEAST ka sellest hiirest pilti? Sooviks väga näha, just meie kodumaist pilti. Surnud isenditest on mul palju pilte, kuna ühel sügisel sai neid oma veerandsada kinni nabitud lõksudega.\nSamuti on pajatada uskumatuid lugusid kuidas nad on varastanud mu isalt pähkleid kõikvõimalikel viisidel. Kord hakkasid kuivamas pähklid jälle kaduma ja no saime siis tegelase lõksuga kinni. Aasta pärast koristasime seda kolaruumi ja leidsin suure võrk-plastikust koti kus kola ja kaltse sees, aga mis oli tehtud täiuslikuks sahvriks, ülevalt alla oli tühimikud täidetud pähklitega.\nOlen kuulnud, et pika elupraktikaga metsamehed on ka metsas nende peidupaikadest asju leidnud, nad võivad ka puutüvesse asju koguda, lasevad ülevalt sisse. Kord üks metsavaht saagis maha haavapuu (enne jõulupüha) mille seest voolas pähklijõgi välja ja perekond sai jõulupühadeks korvitäie pähkleid.\nNiipalju siis sellest metsahiirest aga olen aastaid seda loomakest jälginud ja imetlenud, ka jahtinud kuna on majapidamises teinud palju pahandust (vill ja peno talle meeldib).\nVõib olla ka viiteid välismaistele piltidele, mida ma veel näinud ei ole.\n#2 28-05-2008 02:10:48\nRe: Metsahiirest - kaelushiirest pilte?\nilus pilt oli aga käpp kustutas selle siiski ära\nKellest käib jutt, vat sellisest elukast. Kuigi välismaa fotodel kaelushiir erineb tunduvalt meie kliimas ja metsades elavast. Kui oled ikka elusast peast ja lõksus teda elusuuruses näinud siis no silmaga on vahe sees, et meie omal on omad iseärasused. Ühes vanas raamatus: METSAKAITSE (1961 igati huvitav raamat nii putukate kui ka lindude jms. suhtes, kel võimalus tasub hankida) on tema pilt kõige ehedam, mis silma hakanud. Olen teda korduvalt ka näinud istumas ja elusast peast tegutsemas ja nokitsemas.\n#3 28-05-2008 03:48:10\nKahtlustan, et meie kodus elas aastaid tagasi üks isend. Ja mul peab olema kusagil paberpilt sellest, kuidas ta koera kausist kuivtoitu jahib. Imestasime tookord just erakordselt suurte kõrvade üle.\nLugu oli selline, et meie koeral oli aastaid kombeks õhtul süüa krõbinate pealt ära lihakonserv ja jätta kuivtoit hommikuks.\nJa siis ühel hetkel hakkas olema õhtuti kauss tühi. Imestasime isekeskis, et kust see koer äkki nii hea isu on saanud?\nVanaema hakkas koerale päeval ka krõbinaid ette panema ja kõik kadus, kuni ühel päeval kiskus asi müstikaks. Vanaema pani kausi täis ja läks koos koeraga õue, kui 10 minuti pärast kööki tuli, oli plats puhas.\nJärgmisel õhtul jäin kööki passima ja polnud vaja kaua oodata. Kuulsin, kuidas keegi tuli lae pealt seina sees alla ja ilmus kohe nähtavale nõudepesumasina alt, mille ees oli koera kauss. Kargas kausi äärele, haaras noosi ja vedas lae peale.\nSiis tõin fotoka ja ka polnud vaja kaua oodata.\nVõib-olla on meil siiani lae peal kilosid koera kuivtoitu.\n#4 30-05-2008 20:33:24\nAma huvitav lugu kusjuures sellel hiirel on meeletu kogumiskirg. Eesti Looduses oli juttu sellest kuidas isegi mürginõusid kaanetasid, peitses sedasi teiste eest leidu.\nSellel hiirel on veel üks haruldane omadus, nimelt tugevate tagajäsemete abil võib ta hüpata ja üsna kõrgele, keste ruumi lauale hüpata isegi, mis on hiirte mõõtu ja maailmas ikka suur asi.\nÄra tunneb ta tõesti suurte kõrvade, tagakoibade ja pika saba tõttu. Ka mu nö. aastaid elanud isa tõdes, et nende populatsioon ei ole olnud enne nii kõrge - vanasti oli neid väga väge. Eks oleneb ka kindla piirkonna kooslusest, meil talu ümber põllud, ristik ja vahel vili mis osa maha jäänud ja see ideaalne paljunemiskeskkond.\nÜhe pildi veebist siiski leidsin, kodumaise:\nhttp://www.ilm.ee/~uploader/loodus/?leh … iiredmajas\n#5 30-05-2008 21:26:11\nkui ma ei eksi ja vähegi määrata oskan, siis merily salural on ka üks pilt sellest elukast, kui eksin palun vabandust...:\nhttp://www.looduspilt.ee/index.php?page … p;id=15868\n#6 02-06-2008 22:50:32\nSiin on üks lehekülg, kus on kaelushiire pilte:\nhttp://www.naturephoto-cz.com/yellow-ne … -2598.html\n#7 27-08-2008 05:38:24\nirw @ "Kellest käib jutt, vat sellisest elukast"\noletatavasti on pilt millegi muuga hiljem vahetatud? sest hiirt ei leidnud:D\n#8 27-08-2008 05:43:25\npidasin silmas, et selline oht siis piltide otse linkimisel...\n#9 27-08-2008 12:28:01\nirw väga huvitav hiir on see tõesti\n#10 27-08-2008 12:42:52\nsee on hea nali üle pika aja siin\n#11 27-08-2008 13:52:13\n"Kuigi välismaa fotodel kaelushiir erineb tunduvalt meie kliimas ja metsades elavast." Õige pisut erineb jah\n#12 27-08-2008 14:10:35\nAh selline see hiir ongi siis, kes Ama koera toidu ära sõi :D\n#13 27-08-2008 14:49:53\nsiin ei ole midagi naljakat. ma vahetan mõnikord ise ka ilma minu käest luba küsimata oma saitidesse hotlingitud pilte. see siinne on veel suhtkoht süütu\n#14 27-08-2008 15:15:06\nMis lõksuga sa neid veerandsada said? Toonitud klaasidega bemm?\n#15 27-08-2008 15:52:32\n... ja kahe uksega ''lõks'' )\n#16 27-08-2008 22:03:21\nMartin Mägi kirjutas:\nAh selline see hiir ongi siis, kes Ama koera toidu ära sõi\nJa vähe sellest...\nNüüd on hakanud kaduma ka mehele mõeldud toit.\n#17 12-09-2008 11:55:45\nAma Lehtmets kirjutas:\nei see ülaloleva pildi hiir mehe sööki vii kuhugi - see lohistab ikka mehe enda ära\n#18 26-10-2008 23:41:11\nÕnneks võeti siit siis see "free image hosting" pildiserveris pilt. Parandan nüüd viga ja panen veidi usaldusväärsemasse üles. Vabandan kui kedagi miski häiris vms.\n#19 10-02-2010 18:11:31\nVäga haruldane kaader. Meie pargis ja aias tegutsevad nad ka vahel puu otsas aga sellele peale sattuda on suur juhus.\nSiin ta on KAELUSHIIR uskumatu ronija!\nPildi galerii siin.\n#20 10-02-2010 18:13:08\nEee pilt siis siin:\nIgaks juhuks otselink.\n#21 17-03-2011 17:46:28\nNo nii, siin siis sai endale ROTI nimetuse kaader aga vägev!\nhttp://www.maaleht.ee/news/fotogalerii/ … d=42120355


Toomkool korraldas hariduskonverentsi - Eesti Kirik\n22.02.2019 | Rain Soosaar | Rubriik: Esilehe pealugu pildiga\nEsinduslikus teaduste akadeemia saalis peetud juubelikonverentsi olid lauluga tulnud tervitama toomkooli lapsed.\n3. jaanuaril 1319 andis Taani kuningas Erik VI Menved nimelt toomkapiitlile koolipidamise ainuõiguse Tallinnas. Seitsmesaja aasta möödumist sellest sündmusest tähistab toomkool juubeliaastaga, mille üks esimesi suuremaid üritusi oligi kõnealune teaduste akadeemia saalis peetud konverents.\n2011. aastal EELK konsistooriumi ja Tallinna toomkoguduse poolt ellu kutsutud kristlikule erakoolile toomkooli nime andmine oli väga ambitsioonikas samm. Seostati sellega ju loodav õppeasutus ühe vanima, mainekaima ja elitaarseima õppeasutusega, mis on Eestis tegutsenud.\nEt olla oma nime vääriline, on koolis palju tähelepanu pööratud 1939. aastal tegevuse katkestama pidanud saksakeelse toomkooli ajaloo tundmaõppimisele ja tutvustamisele. Ent peale selle on nähtud vaeva, et anda ka tänapäeval õpilastele väga head haridust. Hariduskonverentsil räägitu põhjal tundub, et need jõupingutused on vilja kandnud. Eriti tõsteti teistele Eesti koolidele eeskujuks seda, kuidas toomkoolis on korraldatud koostöö lastevanematega.\nEnt ilmselt on Eestis vähe ka neid koole, mille aastapäeva tuleks tähistama sedavõrd esinduslik seltskond. Toomkirikus peetud avapalvusel tervitas kohaletulnuid peaminister Jüri Ratas ning sellele järgneva konverentsi ajal haridusminister Mailis Reps. Konverentsist osavõtjate seas võis märgata mitmeid tuntud ajaloolasi, poliitikuid ja haridustegelasi. Samuti oli kohal arvukalt vaimulikke, sealhulgas EELK peapiiskop Urmas Viilma, roomakatoliku kiriku piiskop Philippe Jourdan ning EAÕK metropoliit Stefanus.\nTähtpäevale kohaselt viidati konverentsil korduvalt toomkooli väärikale ajaloole. Muu hulgas esitlesid õppealajuhataja Heiki Haljasorg ja ajaloolane Olev Liivik Erik Thomsoni raamatu „Tallinna Toomkooli ajalugu 1319–1939“ eestikeelset tõlget. Ka kristliku pärandi ja väärtuskasvatuse teemad tõusid sedapuhku ehk rohkem esile kui teistel samalaadsetel konverentsidel.\nKonverentsi põhisisuks olid aga siiski arutelud Eesti hariduselu päevaprobleemide ja tulevikuväljavaadete üle. Väitlust juhtis toomkoguduse juhatuse liige Riivo Sinijärv. Õnnestunud oli esinejate valik, mis võimaldas teemale läheneda erinevate vaatenurkade alt. Sõna said nii koolijuhid Jaak Aaviksoo ja Rein Rebane, haridusteadlane Kristi Vinter-Nemvalts, humanitaarharitlased Andres Adamson, Tiina Kala ja Rein Veidemann kui tööandjate esindaja Enn Veskimägi.\nPiiskop Jourdani, EELK emeriitõpetaja Kalle Kasemaa ning usuteaduse instituudi dekaani Randar Tasmuthi sõnavõtud aga näitasid, et ka kirikute poolt suudetakse haridusteemalisse debatti anda kaalukas panus.\nPeaaegu kõiki sõnavõtnuid ühendas keskendumine koolielu ja hariduspoliitika kitsaskohtade esiletoomisele, ehkki rõhuasetused olid seejuures kaunis erinevad. Kokkuvõtva sõnavõtuga esinenud Tallinna ülikooli professor Mati Heidmets tõi räägitust esile õppemahu piiratuse, globaliseerumisest tulenevate muutuste ning nüüdisajal leviva tõdede paljususe ideega seonduva.\nKonverentsi lõpetas poliitikute debatt, milles konverentsil ülestõstetud teemade üle arutlesid toomkoguduse juhatuse esimehe Indrek Treufeldti juhtimisel suuremate erakondade esindajad. Tulenevalt toomkooli juubelist keskenduti selles tavapärasest rohkem kogukondlike erakoolide temaatikale. Jutuks tuli nii see, kuidas riik neid toetama peaks, kui seegi, mida saaks erakoolide kogemusest teisteski üldhariduskoolides rakendada. Täismahus saab konverentsi järelvaadata Pildiraadio Youtube’i kanalilt.\nKonverentsi järel toimus Tallinna Õpetajate Majas toomkooli juubelile pühendatud toomkooli direktori Egle Viilma vastuvõtt, kus muu hulgas etendati meeleolukaid stseene kooli ajaloost. Suurem osa juubeliaasta üritustest on aga alles ees. Näiteks on juba 3. aprillil kavas Eduard Ahrensi keelekonverents ning sügisel plaanitakse ka ajalookonverentsi korraldamist.\nEelmine: Tartusse kerkib Pastoraat\nJärgmine: Et nad kõik üks oleksid


Tõhus viis, kuidas vabaneda luksumine\nTavaliselt luksumine üllatab meid kõige ebasobival hetkel, ja me lihtsalt ei tea, mida teha häbi ja kuidas sellega toime tulla kohutav seisukorras.\nTop 5 tõhusaid viise vabaneda luksumine\nKeegi meist luksumine tihti juhtub külmal aastaajal, kui me külmutada, keegi, vastupidi, suvel, kui see on absoluutselt ei taha süüa, ja me oleme liikvel suupiste šokolaadi või võileiba, kui keegi hakkab luksumine, kui kaua midagi naerab. Ja iga kord, kui me kannatavad mitte ainult seda, pehmelt öeldes, ebameeldiv seisund, vaid ka sellest, et me ei tea, kuidas sellega toime tulla.\nVaata ka: Tõestatud: kallistada ravib luksumine\nVaatame viie lihtsa kuidas vabaneda luksumine.\nAlustamiseks proovida aeglaselt ja väikeste lonksudena juua klaas puhast vett ilma gaasita. Sel juhul pesta maha lonks toidujäätmed Ärritab selles valdkonnas närvi. Veidi keerulisem võimalus on teha kodus ja juua vett, ettepoole kaldub veidi. Seiske valamu ja juua klaas vett, surudes seda nii palju kui võimalik teda. Nii luksumine läheb päris kiiresti.\nVaata ka: Mis on luksumine, ja miks ilmneb\nTeine võimalus vabaneda luksumine kodu on neelata midagi kibe või hapu. Süstituna seedesüsteemi ebahariliku mis põhjustavad hiccups krambid kaovad. Et seda teha, võite süüa sidruniviiluga või neelata tl äädikat lahjendada.\nJärjekordne lihtne lahendus - täitke kesklinnas keele veidi suhkrut ja neelake. Samuti on võimalik juua suhkru segu koos väikese koguse õlut.\nVaata ka: üldise jahtumise juures: kuidas päästa kannatanu\nLisaks võite proovida vabaneda luksumine reflektoorselt. Selleks asetage sõrm root keele nii, nagu on tehtud selleks, et kutsuda esile oksendamist. Tooge selle kohta, muidugi, ei pea lihtsalt sellise tegevuse katkestamine ühtlase rütmi luksumine.\nJa viimane viiest meetodid on lihtsalt avage oma suu, võtavad keele ja tõmmake see ettevaatlikult. Selles asendis keel peab toimuma paar sekundit.


Jõudsalt kerkinud sotsiaalkorteritega elamu sarikapidu Karksi-Nuias - Uudised ja teated - Mulgi vald\nJõudsalt kerkinud sotsiaalkorteritega elamu sarikapidu Karksi-Nuias\nPrint Jõudsalt kerkinud sotsiaalkorteritega elamu sarikapidu Karksi-Nuias\nConvert Jõudsalt kerkinud sotsiaalkorteritega elamu sarikapidu Karksi-Nuias to PDF\nTäna, 22. juunil jõudis kätte aeg Karksi-Nuia uue sotsiaalkorteritega elumaja sarikatelt pärg maha võtta. Kohal olid nii ehitajad kui valla esindajad. Katuseharjalt tõid pärja alla Mulgi vallavanem Imre Jugomäe ja abivallavanem Dmitri Orav.\nMulgi valla ehitusnõunik Sten-Maikel Udras: "Sarikapidu peetakse siis, kui hoone on saavutanud oma maksimaalse kõrguse. Peoga peetakse meeles eelkõige ehitajaid. Tänase seisuga on ehitaja teinud väga tublit tööd ja oleme püsinud esialgses graafikus, hoone valmib tähtajaks."\nKarksi-Nuias Tartu maantee 8 kinnistule kerkiv 12 sotsiaalkorteriga maja on Mulgi vallas töösolevate investeeringuobjektide hulgas üks suuremaid, selle maksumus on ligikaudu 430 000 eurot. Ühekorruseline eluhoone on kogupindalaga 315 ruutmeetrit. Korterid, mis koosnevad enamasti kööktoast ja WC-ga ühendatud duširuumist, jäävad vahemikku 15–35 ruutmeetrit. Ühes korteris saab olema ka eraldi magamistuba ning kaks korterit on mõeldud ratastooliga liikuvatele inimestele.\n"See on esimene sellise suunitlusega hoone Mulgi vallas ning sellega astume väga tugeva sammu edasi, et oma inimeste jaoks olemas olla," sõnas vallavanem Imre Jugomäe.\nMaja juurde rajatakse ka kuus parkimiskohta ja panipaigad. Kinnistul kasvavad puud säilitatakse. Hoone projekteeris Juhan Lüüs Häätare OÜst, ehitaja on osaühing A.K. Montage ning maja valmib plaani järgi käesoleva aasta novembriks.


Umbes Cannapresso - Cannapresso Health Inc\nCANNAPRESSO on unikaalne brändi looduslike kanepi põhinev CBD tooteid California, pakkudes keskenduda CBD saadud tööstuse kanep, mis on seaduslik kõik 50 osariiki.\nNautige kõrgeima kvaliteediga CBD õli CANNAPRESSO ja nautida, teades, et te kasutate loomulik Kannabidiool tooteid, kaevandatud kaudu kemikaalideta CO2 protsess, mis kõrvaldab lisandid ja raskemetallid, olles gentler ökosüsteemi. Proovi midagi erinevat meie laia valikut erinevaid CBD toodete ajal piinama oma maitse-pungad maitsev maitse võimalusi!\nVõite usaldada CANNAPRESSO pakkuda teile õige kogus kvaliteetseid CBD õli põimub maitsev võimalusi, mis sobivad teie elustiili. Iga CANNAPRESSO toote kannab kvaliteedi tagamise garantiid, et teie Kannabidiool on lab-testitud ja valmistatud siinsamas, USA.\nCANNAPRESSO Toote suunis\nAadress: 202 North California Ave, City of Industry CA 91744 USA\nKui teil on küsimusi toodete ja hindadega, siis jätke teade alla, me vastame 24 tunni jooksul\nFDA avalikustamine : Need tooted ja avaldused ei ole hinnatud FDA poolt ja ei ole mõeldud haiguste diagnoosimiseks, raviks, ravida või ennetada seisundi, häire haiguse või kehalise või vaimse seisundi. See toode ei ole suitsetamisest loobumise toote ja ei ole kontrollitud sellisena. FDA ei ole hinnanud ravimi ohutus või mis tahes avaldusi tootja. See toode on mõeldud kasutamiseks isikute poolt täisealine ja vanemad, mitte laste või naised, kes on rasedad või rinnaga toitmine, kontrollige alati oma arstiga enne uue toidulisandi programmi.\nLahtiütlemine : CANNAPRESSO ei tooda, müüa või levitada mis tahes tooteid, mis on vastuolus USA kontrollitavate ainete seaduse (US.CSA). Kannabidiool (CBD) on looduslik koostisosa kanepiõli.\nEi ole müügiks ISIKUTE alla 18


Kingswin'is Kuningate Ralli: MAŠA JA KARU - võida tasuta spinne • Eesti Online Kasiino\nAvaleht » Kampaaniad » Tasuta Spinnid & Keerutused » Kingswin’is Kuningate Ralli: MAŠA JA KARU – võida tasuta spinne\nKingswin’is Kuningate Ralli: MAŠA JA KARU – võida tasuta spinne\nAjavahemikul 15.05.2020 – 30.05.2020 korraldab Kingswin slotiturniiri, mille auhinnafondis on 2000 tasuta spinni.\nOsalemiseks avada Kingswini veebileht ja seejärel mängida Kingswin > Turniirid (MAŠA kategooria) lehel toodud slotimänge. Iga panustatud €1 annab 1 edetabelipunkti ning 20 enim punkte kogunud mängijat saavad omale osakese auhinnafondist, mis on 2000 tasuta spinni, millest võitjale 500 spinni.\nKuningate Rallil: “MAŠA JA KARU” osalemiseks peab mängija panustama “MAŠA” kategooria mängudel. Mängude nimekirja leiad altpoolt või meie pealehel olevate mängufiltrite abil.


Tiia elu: märts 2008\nPostitaja: Tiia kell 16:14 5 kommentaari:\nPostitaja: Tiia kell 21:40 2 kommentaari:\nÄRGE UNUSTAGE KELLA KEERATA.\nMulle sobib suveaeg.\nÕhtul on kauem valgem.\nPostitaja: Tiia kell 02:59 Kommentaare ei ole:\nValguse vajadust on!\nLülitasin kõik tuled tubades põlema. Terve talv olin õhtuti peamiselt lauatule valgel - hästi hubane. Nüüd, kus õues läheb aina valgemaks, on mul pimeduse masenkas.\nÕhtupoolest saadik ei suuda papa enam kõndida. Täpselt nii ongi. Lõunaaeg libitses või õigemini kukkus tagumikku peale - põrand oli märg ja libe. Aidati üles - päris hea, et külamees tuli just viina tooma. Aitas papa toolile tagasi. Ja sellest hetkest pole papa tõusnud ega kõndinud. Oma toolil askeldab küll. Tegi koguni ühepajatoitu - seekord vajas palju minu abi. Ta ei saanud toiduaineid ega asju kätte.\nOlen siiani jooksnud nagu orav ratas. Koristasin ka pisut. Kuivatan pidevalt köögipõrandat.\nTäna on ühe väikese viina võtnud. Mind teeb kurvaks see, et päeval valetas papa üle 80 a mammile, keda mina IMETLEN sõna otseses mõttes, sest ta nooruslikum ja targim kui mõni 40 aastane, et ei toodud viina. Mammi räägib nagu minagi kuid, et ära joo... Muidu ta tihtilugu käib poes ja toob papale kaupa, kuid viimased nädalad ei too alkot - minu poolehoid. Täna ütles kohe: "EI too viina".\nPalusin mammit, et tuleks appi pesu kuivama panema. Kuivatusrest minu jaoks umbes 15 cm kõrge (riputan pesu ära küll, kuid läheb meeletu aeg) ning pesumasinast poleks pesu veel kätte saanud.\nMammaga panime masina pesema. Kuna mul on abistajatega just nii nagu just on - lihtsalt mulle keerulisem aeg, siis pean ometi kuidagi kodused toimetused kõik ära tegema. Musta pesuvõrk ajas üle ääre - hing läks täis KAUA VÕIB ja leidsingi lahenduse pesu pesemiseks.\nMammaga rääkisime taas papast. Ta lubas ise papa perearstiga lõpuks rääkida. Nüüd õhtul saatsin sms-i, et papaga hullem kui enne... Hommikul helistan mammale - nüüd on piir ootamisel käes. Võib - olla pean öösel juba helistama...\nLoodan siiski, et praegune pisut ebanormaalne olukord saab lahenduse. Mõned isikliku abistaja kanditaadid olemas - e-kirjad küll hästi asjalikud. Kohe tunta, et noored inimesed on hvitatud sellest tööst. Loodetavasti uuel nädalal kohtume.\nReedeks sain Mari - Liisi abistama, loodetavale kohtumiseks. Mul on väga hea meel, et mu endised isiklikud abistajad kordamööda mind abistavad. Aitäh!\nSiis saatsin motivatsioonikirja Händika IAT nõustajate koolitusele, mis toimub aprilli keskel. Lugesin aitäh - vastukirja ja imestasin nukralt, et meie LEEPÜ motivatsioonikiri on alles 2 asjalik kiri üldse. Tegelikult olen veendunud, et IAT teema on väga - väga vajalik ning IAT-t on vaja edasi arendada.\nTäna öö on magatud.\nOlen kommikausi tühjaks söönud.\nPapa jäi praegu magama. Sai kuidagi tabureti toel Viki peale. Soovis teki.\nMind hirmutab seegi, et ta pole täna üldse wc-ski käinud. Ütleb, et ei ole häda. Inimene, kes käis paari tunni tagant wc-s...\nEnne vaatas papa aeg-ajalt oma jalgu ja tahtis nagu endale kinnistust leida, et jalad on paremaks läinud... Korrutas, et näe on ju parem... Ma vaikisin. Ei saanud valetada.\nVähemasti mulle tundub, et õhku hetkel papal jätkub.\nIse suhtlen flirt.ee´s üle pika aja nii öösel ja nii pikalt. Leidsin meeldiva vestluskaaslase jutuajamine rahustab mind veidi ning toob mõni hetk mu suule naeratusegi. Arastavasti jääb vestlus ühe - öö - vestluseks. Mina vajan seda praegu. Võõra meeldiva inimesega suhtlemist ilmast ja maast.\nTa ütles enne: "sa leiad selle, mida otsid"\nKüllap tal on õigus.\nLeian omad kallid.\nMina ei hakka varsti ostma ega sööma KALEVI komme. Uued kommipaberid on inimvaenulikud tõesti. Varvastega on sama võimatu kommipabereid lahti arutada kui sõrmedega.\nTäna kingiti mulle NIISAMA käekell :) Lihtsalt võeti oma käelt ja pandi mulle käele. Mu endine naabriproua.\nOma esimese käekella sain 7 a sünnipäevaks. Seejärel on olnud mitu - mitu käekella. Umbes 4...5 aastat olen kasutanud mobiilikella väljaspool kodu. Mõtlesin pikemalt aega uuele käekellale, kuid siis jälle mõtlesin "pole tarvis ju"...\nTänases päevas oli üks õnnekild. Õigemini õnneminutid. Väheste sõnadega.\nSeda oli mulle... võib - olla meile kahele vaja.\nTunnetamiseks, et oleme olemas :)\nTunnen et enam ei jaksa. Juhtmed jooksevad kokku. Probleemküsimusi on niipalju hetkel, et ehmatusega avastasin, et homme on juba 27. märts - Silveri 16 sünnipäev.! Mitte seda, et oleksin poja sünna unustanud, kuid kuidagi kiiresti jõudis 27. märts kätte. Uskumatu, kuidas aeg lendab...\nEile ja täna olid tihedad tööpäevad. On tulemus "+" ja "-". Tasakaal. Ausalt öeldes ei ole. Kaks erinevat asja: üks plussiga ja teine miinusega ning tasakaalu nende vahel ei saa ollagi.\nVahel tundub sotsiaalsüsteem eriliselt kummaline meil.\nPapast. Ta EI joo mitu päeva õlut. Täna kuulsin, kuidas ütles: "Ei taha" Ta juures käib külamees Rein. Tegelikult papale on kedagi vaja, saab vähemasti jutte kellegiga ajada.\nMa mõtlesin, et mu kõrva kuulmisel on miskit viga - ei taha õlut... Paar päeva jõi veini ja minu meelest ka salaja viina.\nMomendil joob teed ja puljongid.\nPapa on päris - päris läbi. Eriti jalad - haavandid ja vesi. Täna käisin isegi lapiga ta taga ning kuivatasin põrandat. Astub ja lomp jalaveest on põrandal. Jalad on paistes. Õhupuudus on suurenenud.\nPäris kohutavad hetked olid südapäeval, kui papa jäi köögiaknal tukkuma suits sõrmede vahel. Äratasin heaga üles. Papa sõimas mind - tema ei maganudki. Ohjah, vana ja haigusest/alkoholist segi olev inimene!\nTäna on õhupuudus tal olnud kohutavalt tugev. Olen olnud abi kutsuma. Haarasin juba mobiili... Siis papa, et ei ole vaja...\nMuidu on ta lapsemeelne.\nVahel pole enam ajataju.\nUnustab palju. Ka sõnu.\nSamas on adekvaatne. Tegi isegi makarone...\nOlen kohutavalt väsinud.\nKardan, et mul ei jätku taas tundeid...\nKas ma julgen täna magama jääda - kahtlane.\nMõtlen, et enam ei aita papat ükski vägi. Ta ei lase end aidata. Ja võib - olla arsti ja haigla nägemine tapaks ta silmapilkselt juba - kuigi arvame, et on leevendus...\nOo, aeg, mis oleks praegu parim...\nPostitaja: Tiia kell 22:48 5 kommentaari:\nTALI TAEVA EI JÄÄ. :)\nJa siiski tuli lumi ja tuisk ootamatut - nagu alati :)\nTäna on papal vist ilusaim sünnipäev üle mitmekümne aasta :) Ta sai 62 aastaseks - võiks ju olla elujõus härrasmees... Aga..........\nTäna hommikul käisid külalised. Korraks. Ükshaaval. Ise otsin eile ilusa kingituse. Püksid. Tort. Kallima veinigi, ta pole ju näinudki häid veine. Lubasin papaga koos veini juua. Nüüd papa küsibki, miks aeglaselt mu pokaal tühjeneb... Ma ei ole varem kunagi näinud, et papa tahab oma sünnipäeva tähistada. Täna on ta tõeliselt lapsemeelne.\nHommikul soovisin papale "tervist ja pisut rohkem kuulamist" - selle peale ütles: "Enam ei kuula ma kedagi", kuid kallistus oli rääkivam...\nOlen jälle kodus ning psühhodraamast väsinud.\nTäna Tartu bussijaamas avanes küllalt ehmatav vaatepilt: meie Tallinn - Põltsamaa - Tartu - Võru bussist väljusid 8...10 aastased poisikesed SUITSUpausile. Tõmbasid suitsu nagu vanad suitsetajad.\nPostitaja: Tiia kell 15:10 3 kommentaari:\nILUSAT ARMSAT KEVADET KÕIGILE!\nPostitaja: Tiia kell 10:55 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Tiia kell 16:11 3 kommentaari:\nElus nagu naksi :D\nOp oli tõesti imepisi :) Ja üsna meeldiv. Kui nii saab väljendada. Igatahes hambaarst on olnud hullem :P\nMis mind muigama pani, oli küsimus tuimetussüsti kohta, kas mul allergiat on sellele. Vabandage, ma ei tea. Ma ei tea endal olevat ühtegi allergiat. Päris tõsiselt. Võib - olla, et ongi mõni, aga juhtumisi ei ole ta mind veel tabanud. Saan ju aru, et arstid tegid oma tööd. Miks patsiendi enne aega närvi ajada pole ka erilist mõttet - äkki olekski olnud just sellele rohule allergia...\nNorin niisama :)\nÕmmeldes tundsin mesilase nõelatorkeid. Ma ei ole küll iialgi reide nõelata saanud, küll alati huulte :) Küllap tuimestus ei mõjunud veel hästi.\nMind hämmastas tohtrite omavaheline suhtlemine. Kujutage ette, lobitsesid hetkeks maast ja ilmast. Unustasid mulle öelda, et nüüd hakkavad õmblema. Võpatasin torkest. Ma nagu ei oodanud seda tundmist.\nNagu filmis! Arstid ajavad juttu oppi ajal...\nRaadio ja muusika olid aga hea taust.\nAitäh Laurale ja Marile, kes mind täna aitasid!\nPostitaja: Tiia kell 14:38 5 kommentaari:\nUrvadki toas. Eile toodi. Jõe äärest. Papa tegelikult soovis, et tuuakse pajuoksi. Naabrimaja mammi tõi ise imearmsa väikse lepaoksa...\nOlen ise toonud pea iga aasta urbi tuppa. Vana - Kastre teel on ilus kevadel...\nPostitaja: Tiia kell 21:47 2 kommentaari:\nPostitaja: Tiia kell 11:32 Kommentaare ei ole:\nKui peres on probleem, siis jäetakse kõik ühele pereliikme kanta. Uskumatu.\nMilleks on üldse ametnikke vaja?\nKas ei peaks ametnik turvatunde andma, kui pöördud oma murega tema poole ning otsima üheskoos probleemidele lahendusi? Mitte aind öelda, et isa vajab minu tähelepanu ja vanad inimesed muutuvad lasteks ning olukord ei pruugigi nii hull olla. Ja veel - inimese enda otsused on ainult määravad. Kui papa niisiis tahab, võibki kõike teha!\nNii palju siis lootusest, et leida papa probleemidele abi.\nSegane blogimine. Praegu ongi olukord segane.\nMa pean seedima tänast vastust.\nAga kui mind ei oleks papal - MIS siis saaks...\nOlen elus - ja poolsurnt. Mitte midagi hullu, ainult see elu ajas sees keerama:P Öö otsa keeras. Päeval puhkasin, ehk otse öeldes magasin päeva maha.\nEile sain hingearsti juures käia. Pean ikka ja jälle kordama, et elu on ebaloogiline. Tõdesime seda taaskord psühholoogiga mõlemad. Rääkisime lihtsalt papa-probleemist. Nii hea on ju öelda, et inimene, kes ise endaga toime ei tule, on justkui midagi vähemat, kui inimene... Loodan, et täna jõuan koju. Aga kas ma tegelikult TAHAN sinna minna, see on iseküsimus...\nEile toodi lumikellukesi jääpallis :) Armas. Ainult et jääpall hakkas sulama... Praegu on lillekesed viinapitsis.\nPühapäevane masenkas. Peaksin koristama. Ei viitsi.\nKõik näib mõttetu.\nPostitaja: Tiia kell 13:11 2 kommentaari:\nMinu kommentaar on ka.\nKuid minul on küsimus, kas mees kippus hooldajaks või isiklikuks abistajaks - kaks ise tööd ju...\nTulin Tallinnast tunni eest. Käisin EVT koolitusel. Olen ülirahul, et siiski läksin. Koolitus toimus Pirita Kloostri Külalistemajas, mis on imearmas koht.\nHomme pikemalt. Pea on mõtteid täis.\nSee päälinnas käik tuli ja oli küll suhteliselt ootamatult ja läbi keeruliste olukordade, kuid seekord sain ka hakkama :)l\nTäna nägin üle mitme aja Jäppet. Ja varsti tuleb ka Helena. Võiks öelda, et hea päev ju! Tegelikult on ainult üks päev...\nJäppe tuli kunstitundi andma. Tal õnnestuski mind meelitada maalimise juurde taas. Mitu nädalat ei olnud eriti suutnud värvidega tegeleda. Aga enne kunstitundi sain dšussi all käia. Kaks pool nädalat olin unustasin, mis on vesi. JUBEDUS. Teate, mul sai kogunisti köha palju paremiseks nagu kõik pisikud uppusid ära. :)\nOn pisiasju, mida ma pole kirjutanud, aga mis on abistaja mitte olemasolul siiski tegemata. See ajab aga vahel lihtsalt maru...\nHomme aga tahan minna ja olla - tunnen, et kui ei saa minna, siis jääb olulist tegemata.\nNii, kohe tuleb Helena ning ehk mõtleme midagi homseks välja...\nHommikul sain max kirja. Hiinamaalt :) AITÄH, SULLE, LEELO, sünnipäevakingituse eest! See on imearmas!\nÜllatus saabus mu tuppa täpselt siis, kui olin tänase päeva läbi mõelnud, et mitte midagi erilist ei juhtu ja mõtlesin, kust saan energiat...\nKuigi ma ei saa hiina keelest aru, kuid usun, et see meeskunstnik on super. Maalid on fantastilised.\nKüllap me hinged jõuavad äratundmisele, et tõeline armastus on vaid hingedes ;)\nPostitaja: Tiia kell 15:00 6 kommentaari:\n... on rahutu.\nMiks - ei tea.\nOn küll pisut parem olla. Köharohi aitab. Nüüd vaja arstile minna... Aga... OK, ma ei hakka nutulauluga taas pihta. Mõtleme Piretiga ehk välja, kuidas perearstile pääseda.\nIgatahes hinges kummaline värin, et midagi juhtub... Hommikul "keeras" papa taas ära - seekord ähvardas mind lüüa ja päev otsa ainult norib tüli, kuid ise ütleb, et näe, võõrad mõistavad mind palju paremini. Mul on tunne, et papa maailm tiirleb üha kitsamalt tema enese ümber. Ta nagu ei suuda aru saada, et minul on tõbi kallal... Jalavanni ajal teeb akna lahti... Kohvi mitte joomisega sõimab mind läbi - ma pole tõesti eriti kohvi joonud teisipäevast. Nagu tahaks - samas ei taha ka. Mina küll ei näe, et kohv on sõimamise allikas. Pigem papa kius.\nHEAD KEVADKUUD :)\nIse olen päev otsa püüdnud taas ravitseda. Piret tõi mulle isegi apteegist rohtu.


Lisainfo: elekter, ühistransport, vesi\nOmanikult müüa suur ja privaatne kõrghaljastusega elamukrunt Kurepalu -Roiu mnt. ääres Aardlapalus Tartust 3,5 km kaugusel; elekter (3 x 20 A) ja vesi krundil, liitumised hinnas, valguskaabli liitumispunkt krundi piiril. Krundi juurde kuulub 1/8 4782 m2 suurusest puhkealast ja tiigist, meeldivad naabrid ja looduslähedane ning turvaline elukeskkond.\n~ 3.1 km Ülenurme Lasteaed Nurmepesa\n~ 3.7 km Tartu Lasteaed Rukkilill\n~ 3.8 km Tartu Lasteaed Ristikhein\n~ 4.1 km Tartu Lasteaed Piilupesa\n~ 4.8 km Eralasteaed Rüblik\nLähim kool ~ 2.8 km Ülenurme Gümnaasium\n~ 4.8 km Eesti Lennuakadeemia\n~ 5.4 km Tartu Karlova Kool\n~ 5.5 km Tartu Descartes'i Kool\nLähim peatus ~ 100 m Aardlapalu 203 205 207 209 211 213 215 217 218 219\n67 000 € 15.7 €/m2\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3188624 Kommentaar:


€35 – Odavad lennud Eesti–Genf, 2022 | momondo\nEesti – Genf\nOdavad Eesti–Genf lennud alates €35\nViiruse COVID-19 (koroonaviirus) levik võib mõjutada reisimist lähtekohast Eesti sihtkohta Genf.\nMarsruudi Eesti – Genf teave\nTutvu lennuaja, otselendude ja lennujaamadega marsruudil Eesti – Genf\nParim viimase 72 tunni jooksul leitud ühesuunalend sihtkohta Genf lähtekohast Eesti maksis €35. Parim viimase 72 tunni jooksul momondost leitud edasi-tagasireisi lennupakkumine lähtekohast Eesti sihtkohta Genf maksis €192.\nKiireim lend marsruudil Eesti–Genf kestab 14 t 05 m\nMarsruudil Eesti - Genf ei ole otselende. Populaare marsruut on Lennujaam Tallinn Ulemiste-Genfi lennujaam.\nKuidas leida kõige odavam lend marsruudil Eesti–Genf\nKõige populaarsemad lennufirmad marsruudil Eesti - Genf on KLM, LOT ja Lufthansa.\nTallinn Ulemiste - Genfi lennujaam\nMarsruudil Eesti - Genf on soodsaimad lennud lennujaamade Tallinn Ulemiste ja Genfi lennujaam vahel\nVõrdle vaevata edasi-tagasilende marsruudil Eesti–Genf\nAllpool näed marsruudi parimaid hindu järgmise kolme kuu jooksul. Hinnad on leitud momondos sel nädalal. Sirvi eri vahekaartidel kõige kiiremaid ja kõige odavamaid lende marsruudil Eesti–Genf\nLeia odavaimad ühe suuna lennud liinil Eesti–Genf\nKui otsid ühe suuna lende liinil Eesti–Genf, vaata allpool meie pakkumisi firmadelt Aegean Airlines, LOT ja Norwegian\nOtsi viimase hetke lende sihtkohta Genf lähtekohast Eesti\nLeia ja võrdle edasi-tagasi lennupiletite hindu oma viimase hetke lennuks suunal Eesti–Genf\nParimad lennufirmad suunal Eesti–Genf\nVõrdle ja vaata suunal Eesti–Genf lendavate lennufirmade arvustusi momondos\nSWISS HindAlates €197 Tasuta tühistamine Hinnang\nLufthansa HindAlates €197 Tasuta tühistamine Hinnang\nFinnair HindAlates €201 Tasuta tühistamine Hinnang\nKLM HindAlates €215 Tasuta tühistamine Hinnang\nLOT: lennud suunal Eesti–Genf\nMeie parimad lennupiletite pakkumised: LOT, Eesti–Genf\nLufthansa: lennud suunal Eesti–Genf\nMeie parimad lennupiletite pakkumised: Lufthansa, Eesti–Genf\nKas suunal Eesti–Genfi lennujaam lendavad lennufirmad pakuvad viiruse COVID-19 tõttu paindlikke tühistamisreegleid?\nMõned meie partnerlennufirmad, mis lendavad suunal Eesti–Genfi lennujaam, kehtestavad viiruse COVID-19 ülemaailmse mõju tõttu uusi reegleid. Mõned lennufirmad, mis võivad loobuda tühistamise eest tasu võtmisest, on Lufthansa, LOT ja Finnair. Võid otsida täielikku nimekirja lennufirmadest nagu Lufthansa, mis sellist paindlikkust pakuvad.\nKas saan praegu lennata lähtekohast Genfi lennujaam sihtkohta Eesti?\nTeave põhineb reisipiirangutel lähtekohast Eesti sihtkohta Genfi lennujaam reisimisel\nEnamik külastajaid lähtekohast Eesti saavad siseneda sihtkohta Genfi lennujaam ilma piiranguteta.\nKülastajad lähtekohast Eesti ei pea esitama sihtkohta Genfi lennujaam saabumisel negatiivset COVID-19 PCR testi ega antikehade testi tulemust.\nLähtekohast Eesti saabuvad külastajad ei pea pärast sihtkohta Genfi lennujaam sisenemist karantiinis olema.\nKas saan lennata sihtkohast Genfi lennujaam tagasi lähtekohta Eesti?\nSihtkohast Genfi lennujaam tagasi lähtekohta Eesti reisimine\nKülastajad lähtekohast Genfi lennujaam ei pea esitama sihtkohta Eesti saabumisel negatiivset COVID-19 PCR testi ega antikehade testi tulemust.\nLähtekohast Genfi lennujaam saabuvad külastajad ei pea pärast sihtkohta Eesti sisenemist karantiinis olema.\nMuud lennuliinid linnade Eesti ja Genf vahel\nSarnane Eesti–Genf lendudele:\nKas oled sihtkoha osas paindlik? Laienda oma otsingut ja leia lende, mis sarnanevad su otsingule suunal Eesti–Genf\nMiks peaksin kasutama saiti momondo, et leida lennupakkumist suunal Eesti–Genf?\nSaidil momondo on lendude leidmine suunal Eesti–Genf kiire ja lihtne. Me teeme otsingu ja näitame paljusid lennuvalikuid erinevatelt lennufirmadelt ja pakkujatelt. Seejärel saad kasutada meie filtreid, et oma otsingut kitsendada, kuni leiad enda jaoks mugavaima ja sobivaima lennu sihtkohta Genf.\nKas saan otsida saidilt momondo paindlike broneerimisreeglitega lende suunal Eesti–Genf?\nmomondo võimaldab kasutajatel otsida vaid neid lende suunal Eesti–Genf, mis pakuvad paindlikke broneerimisreegleid ning lisaks ka teisi kasulikke filtreid ja funktsioone.\nKuidas aitab momondo leida lende suunal Eesti–Genf?\nKui oled lehel olevat otsinguvormi kasutades otsingu teinud, pakub momondo kasulikke filtreid ja ülevaateid. Saame sulle näidata lendamiseks odavaimaid päevi ja kellaaegu ning filtreerida sinu otsingu tulemusi, et saaksid suunal Eesti–Genf lennupileti broneerimisel targa otsuse teha.\nMa pole praegu valmis broneerima lendu suunal Eesti–Genf. Kas momondo saab mulle märku anda, kui hinnad muutuvad?\nJah, momondo pakub hinnateavitusi lendudele suunal Eesti–Genf. Pärast sellel lehel otsingu tegemist peaksid nägema hinnateavituse lisamise funktsiooni. Sisesta vaid kehtiv meiliaadress ja kui hinnad muutuvad, teavitab momondo sind otsekohe.


Uudised - A.Tõnissaar: Peloton oli üks aktiivseimaid tiime üldse\nA.Tõnissaar: Peloton oli üks aktiivseimaid tiime üldse\nAlo Jakin saavutas Vilniuses Balti Keti Velotuuri viimasel, grupifinishiga lõppenud, etapil neljanda koha. Kokkuvõttes tuli Rene Mandri viiendale kohale. Üldjoontes võis meeskond rahule jääda, sest täideti enne tuuri seatud eesmärgid. Samas ebaõnnestusid mõlemal tiimi liidril osad etapid täielikult, füüsis lubanuks kindlasti enamat. Lõppsaagiks etappidelt jäi siis üks kolmas ja kolm neljandat kohta. Enamat ootasid sõitjad kindlasti Viljandis lõppenud etapilt, kus lõpuks finisheeruti tagasihoidlikel posiitsioonidel viimastel kilomeetritel juhtunud ebaõnne tõttu. Väga rahule võib jääda Silver Schultzi ja Mihkel Ronimoisa esitustega, kes ka viimasel päeval üritasid grupist lahti rebida, kuid kahjuks teised meeskonnad soovisid grupifinishit. Silveri ebaõnneks suunasid ka rada turvavad inimesed ta valele teele 45km enne finishit, momendil kui mehe edu oli soolosõidu tulemusena poolteist minutit peagrupi ees!\nSamuti oli Pelotoni sõiduga väga rahul velotuuri peakorraldaja Allar Tõnissaar, kelle delfile antud usutlust saab vaadata siit!\nPeloton meeskonna esitlusel Tallinnas


Gümnaasiumi riigieksamid algavad igal eksamipäeval kell 10.00.\nEesti keele kui teise keele ja võõrkeelte riigieksamite suuline osa algab alati kell 9.00.\nRiigieksamile ei tohi tulla isik, kellel on haigussümptomid (madal palavik, väike kinnine köha, peavalu, lihasvalu). Otsuse eksamile lubamise või mittelubamise kohta tervislikel põhjustel teeb eksamikomisjoni esimees.\nEksaminandid ootavad eksamiruumi sisenemist 2-meetriste vahedega.\nEksaminandid sisenevad ja väljuvad eksamiruumist ükshaaval.\nEksamiruumis on paigutatud mööbel nii, et eksaminandid saaksid istuda ühekaupa üksteist häirimata ja arvestades nakatumise riski maandamiseks vajalikku distantsi 2 meetrit.\nEksamiruumis viibib ka eksamikomisjon, kelleks on kooli esindaja(d) ja välisvaatleja.\nEksamile minnes tuleb kindlasti kaasa võtta isikut tõendav dokument: pass, autojuhiluba või ID-kaart. Selleta eksamit sooritada ei saa.\nEksamiruumi võib kaasa võtta vajalikud ravimid ja kohase joogi-söögi, mille tarbimine ei sega teisi – ei lõhna tugevalt ega tekita müra (nt lubatud väike šokolaad, puhastatud puuviljalõigud jms, kui keelatud hamburger, krõpsud jms).\nEksaminandil võib eksamiruumis olla kaasas isiklik kuni 200 ml pudel käte puhastusvahendit. Pudelit ei jagata teistega ning see peab olema nähtaval kohal laua peal kogu eksami aja. Eksaminand desinfitseerib käsi vastavalt enda vajadusele.\nMatemaatika eksamile võib kaasa võtta ka joonlaua ja taskuarvuti (mis ei ole programmeeritav ja ei sisalda teksti).\nEesti keele eksamil võib kasutada õigekeelsussõnaraamatut. Õpilane võib eksamile võtta oma ÕSi. Sel juhul kontrollib välisvaatleja, et sõnaraamatu vahel pole keelatud abivahendeid. Neile, kellel ÕS puudub, luuakse võimalus kasutada kohapealseid ÕSe ning võimaldatakse kasutada ka kummikindaid. ÕSi ei jagata eksami ajal teiste kasutajatega.\nNii töö mustandit kui ka puhtandit on lubatud kirjutada ainult musta või sinise tindi- või pastapliiatsiga. Harilikku pliiatsit või muuvärvilisi tinte kasutada ei tohi, ka pole lubatud pliiatsiga kirjutatud teksti tindiga üle kirjutada. Nii esitatud vastused loetakse veaks. Harilikku pliiatsit võib kasutada jooniste tegemiseks matemaatika eksamil. Eksamile on soovitav kaasa võtta rohkem kui üks kirjutusvahend – juhuks, kui esimene tühjaks saab.\nKui juhtub, et eksaminand hilineb kuni 30 minutit ning eksamikomisjon peab hilinemise põhjust arvestatavaks, saab eksaminand siiski võimaluse eksam sooritada.\nKui eksamitöö on lõpetatud, tuleb kirjutada nii eksamitööle kui ja vastuselehele oma eksamitöö kood. Koodi ütleb eksamikomisjon. Seejärel tuleb töö üle anda eksamikomisjonile ja kirjutada allkiri eksamitöö üleandmise lehele. Pärast seda võib eksamiruumist lahkuda.\nEksamikomisjoni ja välisvaatleja ülesandeks jääb eksamitööd protokollile vastavalt pakkida, kinni pitseerida ning Innovele tagasi saata.\nLoe täpsemalt: Juhend Covid-19 perioodil eksamite korraldamiseks\nNeed punktid kehtivad riigieksamite kohta. Gümnaasiumi koolieksami õppeained, vormi ja toimumise aja kinnitab kooli direktor. Koolieksamitöö koostab kooli direktori moodustatud kooli komisjon ja kinnitab kooli direktor vähemalt kaks nädalat enne koolieksami algust. Koolieksam korraldatakse kooli direktori kinnitatud eksamiplaani järgi. Eksamiplaan pannakse õpilastele, õpetajatele ja lastevanematele tutvumiseks välja kaks nädalat enne koolieksami algust.


Margus Hunt on kahekordne juunioride maailmameister PM - Estonian World Review\nMargus Hunt on kahekordne juunioride maailmameister PM\nKuumad uudised 19 Aug 2006 EWR\nPekingis toimuvatel juunioride maailmameistrivõistlustel kergejõustikus krooniti kahekordseks maailmameistriks Margus Hunt, kes lisaks kettaheite esikohale võitis säravaima medali ka kuulitõukes.\nKolme katse järel oli kettaheites kolmel korral maailmarekordit parandanud Hunt viiendal kohal. Teisel katsel tõukas eestlane isiklikuks rekordiks 19.68, parandades tänavu Rukkilillemängudel tehtud tipptulemust 12 sentimeetriga.\nNeljandal katsel suutis 205 cm pikkune Eesti vägilane aga koguni 20.17 ja tõusis võistluses liidrikohale ning viiendal katsel tuli võidutulemus 20.53 m.\nHõbemedali võitis egiptlane Mostafa Abdul El-Moaty (20.14) ja pronksi hiinlane Guo Yanxiang (19.97).\nEestile oli see Pekingist juba neljandaks täistabamuseks, sest lisaks Hundi kahele kuldmedalile on maailmameistrid ka Kaire Leibak kolmikhüppes ja Marek Niit 200 meetri jooksus.


Pakume testitud kvaliteeti ja varuosi\nPakume testitud kvaliteeti ja Varuosade vahetusel pakume nii tootja poolt soovitatud originaalvaruosi kui ka kvaliteetsetest kataloogidest pärinevaid B-tüüpi varuosi, mille headuses oleme aastate jooksul veendunud. See on meile parim preemia korralikult tehtud töö eest! Pakume testitud kvaliteeti ja varuosi\nVaruosade vahetusel pakume nii tootja poolt soovitatud originaalvaruosi kui ka kvaliteetsetest kataloogidest pärinevaid B-tüüpi varuosi, mille headuses oleme aastate jooksul veendunud.\nOleme alati huvitatud, et meie kliendid soovitaksid meie autoremondi- ja hooldusteenuseid ka enda sugulastele, tuttavatele ja sõprusringkonnale. Just seepärast pakume ainult kvaliteetseid varuosi ja teeme tööd alati suurima hoolsuse ning pühendumusega.\nKliendid, kes on korra hoolduses või remondis käinud ja meie poolt pakutavate autohooldusega rahule jäänud tulevad alati tagasi. See on meile parim preemia korralikult tehtud töö eest!\nPakume testitud kvaliteeti ja\nOleme alati huvitatud, et meie kliendid soovitaksid meie autoremondi- ja hooldusteenuseid ka enda sugulastele, tuttavatele ja sõprusringkonnale Just seepärast pakume ainult kvaliteetseid varuosi ja teeme tööd alati suurima hoolsuse ning pühendumusega Varuosade vahetusel pakume nii tootja poolt soovitatud originaalvaruosi kui ka kvaliteetsetest kataloogidest pärinevaid B-tüüpi varuosi, mille headuses oleme aastate jooksul veendunud.


Outkast | Allstarz.ee\n30.oktoobril tuli 20ndaks juubeliks välja Outkast neljas album "Stankonia", kus lisaks kuulis plaadi lugude remikse. Esimesena tuli avalikuks Zak de la Rocha remix loost "B.O.B. (Bombs Over Baghdad)".\nTõnu - tonu@allstarz.ee 15.04.2004 - 09:42\nTõnu - tonu@allstarz.ee 30.10.2020 - 06:17\nOutkast koosneb kahest liikmest: Antwan "Big Boi" Patton (s. 01.veebruaril 1975) ja Andre "Dre" Benjamin (s. 27.mai 1975). Mõlemad Outkasti mehed pärinevad USA Georgia osariigist Atlantast ning nad kohtusid 19-aastastena ühte kooli asudes. Algul olid mehed kõvad rivaalid ent moodustasid peagi ühise räpiduuo ning neid märkasid Organized Noize Productions produtsendid, kelle taga olid juba sellised kuulsad bändid nagu TLC ja Xscape.\nOutkast sõlmis plaadilepingu firmaga LaFace Records ning nende esimene singel "Player's Ball" anti välja 07.märtsil 1994. Singel jõudis Billboard Hot Rap singlite edetabelisse ja oli seal sees kuus nädalat. 26.aprillil 1994 ilmus Outkast esimene album “Southernplayalisticadillacmuzik“, millelt anti välja veel kaks singlit: “Southernplayalisticadillacmuzik“ (20.juunil 1994) ja “Git Up, Git Out“ (17.oktoobril 1994). Jaanuaris 1995 võis ansamblit kuulda looga "Phobia" filmimusa plaadil “Higher Learning” ning samal aastal võideti parima uue räpigrupi auhind Source Awardsil.\n1996 aasta 27.augustil anti välja teine LP “ATLiens”, mis kirjeldas elu lõunaosariikide mustade maailmas. Juba 15.juulil 1996 ilmunud esimene singel siit “Elevators (Me & You)" ründas nii USA räpi kui r&b edetabeleid. Lihtsad rütmid, kirjeldamatult kirju sõnadelaviin ja head meeldejäävad fraasid koos hoogsa räppimisega olid need, mis ansambli edule tõusvas joones aluse panid. Seda plaati jäävad meenutama veel singlitena ilmunud “ATLiens/Wheelz Of Steel“ (11.november 1996) ning unustamatu “Jazzy Belle“ (24.märts 1997).\n1998 aasta 29.septembril ilmus kolmas LP “Aquemini”. Aeglasema ja harmoonilisema stiiliga plaat ilmus küll veel LaFace Recordsilt ent järjest tõusev kuulsus üle maailma viis edasi mehed juba BMG tiiva alla. Plaat baseerus vanal hip-hop kultuuril ning sellega näidati üles austust New Yorki isakeste ees ent samas oli läbivaks teemaks, et ka lõunal on midagi öelda. Ning seda tegidki singlid “Rosa Parks“, mis ilmus juba BMG alt 22.jaanuaril 1999 ning järgmine “Da Art Of Storytellin (Part 1)“, mis ilmus 04.mail 1999.\nOutkast peadpööritav edu kulmineerus 2001 aastaga, millele pani aluse nende 31.oktoobril 2000 välja antud neljas kauamängiv “Stankonia” ja selle esimene singel “B.O.B.”, mis ilmus 08.detsembril 2000. Siin heliplaadil kuultasid räpparid, et nad on “the coolest motherfunkers on the planet” ja Dre kuulutas end hullunult juba uue nimega Andre 3000. Ent mehed ei hooplenud asjatult, juba 15.jaanuaril 2001 ilmunud singel “Ms. Jackson“ tõusis USA raadiotes lausa kuueks nädalaks enimmängitud looks ning selle video valis MTV aasta parimaks hip-hop kategoorias ning video autor F. Gary Gray kuulutati aasta parimaks video direktoriks. Ent see kõik oli juba setembris 2001. Enne seda jõudis Outkast aga välja anda juba järgmise singli “So Fresh, So Clean”, mis ilmus BMG alt 14.mail 2001. Juunis võis ansamblit kuulda looga "Speedballin'" soundtrackil Tomb Raider.\n2001 aasta 04.detsembril andis ansambel välja hitikogumiku albumil nimega “Big Boi & Dre Present Outkast”, millel oli ka kolm seni avaldamata vanemat lugu. Singlina siit ilmus 21.jaanuaril 2002 ”The Whole World”, milles osales Killer Mike. Juba veebruaris tõusis Outkast esile Grammy auhindade jagamise tseremoonial ning nende saagiks langes kaks grammyt – aasta parim räppalbum oli “Stankonia“ ning parima räppesitluse eest loos “Ms. Jackson“ lisandus teinegi auhind ning Outkast esines reipas meeleolus kulmineerunud galal lavalise show’ga. 2002 aasta 01.juulil anti välja veel üks singel ja see oli Wea Internationali alt “Land Of A Million Drums“. Singel pärines Buffy-starring “Scooby Doo“ soundtrackilt ning siin osalesid Killer Mike ja Sleepy Brown. Just selle looga võideti järgmine Grammy auhind 2003 aasta veebruaris ning jaanuaris oldi kuulutatud Ameerika muusika auhindadel parimaks hip-hop grupiks.\n23.septembril 2003 andis ansambel välja juba viienda stuudioalbumi “Speakerboxxx / The Love Below”. Plaat on jagatud kahte erinevasse hekikettasse, millest ühel Big Boi ja tema Speakerboxxx punt ja teisel esineb Andre 3000 ja The Love Below gang. Big Boi jätkab ikka sama rida, mis juba eelmiselgi plaadil “Stankonia“, seda siis psühhosouli ja poliitiliselt veidi räigete sõnadega. Parim lugu on siin kindlasti "The Way You Move". Samas on hoopiski tugevam Andre lugudes "Ghetto Musick" ning "Last Call" ning loomulikult hitis "Hey Ya!". Albumiga samal päeval lasti siit esimese singlina välja “Ghetto Musick“ ning 27.oktoobril 2003 järgnes “Hey Ya!“, mis tõusis USA singlitabeli esinumbriks seitsmeks nädalaks järjepannu. Singel, plaat ja ansambel ise valiti musaajakirja Rolling Stones lugejate poolt aasta parimaks ning sama staatuse sai ka selle video.\n16.detsembril 2003 ilmus Outkast dvd “TheVideos“. Siin leiab kõike fännidele ihaldatavat nagu videod lugudest “Player's Ball“, “Southernplaylisticadillacmuzik“, “Elevators (Your And Me)“, “Atliens“, “B.O.B.“, “Ms. Jackson“, “So Fresh, So Clean“, “The Way You Move“, “Hey Ya!“ ning “The Whole World“.\n2004 aasta jaanuaris tõusis Outkast USA #1-eks juba järgmise singliga "The Way You Move" ja see püsis seal kuus nädalat järjest. Veebruaris võitis Outkast kolm Grammy auhinda ja need olid: aasta album ja aasta räpp album ning parim urbani esitlus. Märtsis võitis Outkast kaks Soul Train muusika auhinda: aasta parim R&B/Soul või Rap Album (Speakerboxxxx: The Love Below) ning R&B/Soul või Rap Music Video ("Hey Ya!").\n30.märtsil 2004 ilmus singel “Roses” koos selle videoga, mis võttis kokku Outkasti algusaastate tegevuse kui käidi alles koolis ja oldi rivaalid. Kena fotoalbumi meenutuste vahele on pikitud tegevus tütarlasteansambli Roses lauljatari ärarääkimisel ent kuna kaks gängi omavahel kaklema lähevad, jäävad mõlema juhid tibist hoopiski ilma.\nViimaseks singliks Outkast duubelplaadilt oli “Prototype“. Selle loo video autoriks oli Andre 3000 ise ning seda hakati näitama augusti keskel 2004.\n18.oktoobril ilmutas singli André 3000 koos lauljatariga Kelis. Singli 'Millionaire' saatevideo näitas Harlemis elavate väikelaste Kelise ja André üht tavalist päeva. Viimane Outkast videoklipp oli novembris veel "GhettoMusick" ja kaasa lõi selles Patti LaBelle.\n08.detsembril 2004 toimunud Billboard Music auhindade jagamisel võitis Outkast lausa 5 autasu. Selle sajandi sensatsioonilisema räp-grupi plaati Speakerboxx/The Love Below saatis meeletu ajakirjanduse- ja müügiedu. Kaasaegseks klassikaks muutunud teost müüdi üle 10 miljoni eksemplari ja auhinnati kolme Grammyga.\nAndre 3000 mängis kõrvalosa F. Gary Gray (varem lavastanud "The Italian Job" ja "The Negotiator") lavastatavas uues filmis "Be Cool", mis esilinastus USA kinodes 04.märtsil 2005. Muusikute elust pajatava filmi peaosades astusid üles Christina Milian ja John Travolta.\nBig Boi ja Andre 3000 järgmine projekt oli muuvi Outkast storyst. Film "Idlewild" vändati muusikali stiilis ja selleks kulutati 15 miljonit dollarit. 30-ndate stiilis muuvis mängivad Macy Gray, Terence Howard, Patti LaBelle ning loomulikult Andre 3000 ja Big Boi ise. Filmi esilinastus oli 25.augustil 2006 ja ametlik leht on: idliewildmovie.net\nOutkast 2006 aasta esimene singel oli "Mighty O" ning teine singel "Morris Brown", mille video alustas mängimist juulis 2006. Outkast "Idlewild" Soundtrack ilmus 18.08.2006. Järgmise singlina tuli 08.11.2006 "Idlewild Blues".\nÜks osa hiphop duost OutKast, Antwan "Big Boi" Patton kirjutas muusika Altanta balletiteatri tükile "big", mis esietendus 10.aprillil 2008. Nii nagu kahe väga erineva kunstivormi koostöö, on ballett "big" ja selle muusika väga kontrastne. Viimase lauluna debüteeris Big Boi oma soolosinglit "Sir Lucious Leftfoot Saves the Day".\nSooloplaati valmistab ette samas Andre 3000 ning juba on dj kogumikel kõlanud lugu "Lookin’ 4 Ya".\n06.juulil 2010 jõudis Def Jam Recordings alt sooloplaadini Big Boi ning temalt tuli "Sir Luscious Left Foot: The Son of Chico Dusty". Plaadile tegid koostööd Gucci Mane, Andre 3000, Raekwon, Mary J Blige, George Clinton, Too $hort, Lil Jon, B.o.B., TI ning Jamie Foxx. 15-loolise albumi esimese singli "Shutterbug" produtseeris Scott Storch.\nBig Boi järgmine plaat "Vicious Lies And Dangerous Rumors" ilmus 11.detsembril 2012. Esimeseks singliks oli "Mama Told Me", milles osales Kelly Rowland.\n11.jaanuaril 2013 said Outkast liikmed jälle kokku kui Big Boi avaldas remiksi Frank Ocean loost "Pink Matter", mille originaalis lõi kaasa Andre 3000. Järgmisena võetakse ette remiksida T.I. "Trouble Man".\nBig Boi avaldas 4.märtsil 2013 oma viimase plaadi kolmanda singli "Apple of My Eye" video, milles löövad kaasa Jake Troth & The Sons of Thunder.\nAasta 2014 tõi Outkasti taas lavale tähistamaks ansambli 20ndat sünnipäeva. Esimene kontsert anti 11.aprillil. Erinevatel festivalidel antakse aastaga 40 kontserti, nende hulgas augustis Helsingi Flow Festivalil.\n26.septembril 2014 esilinastus John Ridley lavastatud Jimi Hendrix elust kõnelev film "All Is By My Side ", kus peaosalist mängib André 3000.\n25.septembril 2015 ilmus duo Big Grams esimene singel “Fell in the Sun” ning järgnes 7 looga EP. Duos on Big Boi ja Phantogram.\nAndre 3000 ja Erykah Badu ühine lugu "Hello" jõudis iTunes müügile 27.11.2015.\nAndre 3000 ja Kid Cudi suundusid 29.01.2016 stuudiosse, et teha lugu räppmoguli Kanye West järgmisele plaadile "Waves.."\n1.aprillil 2016 avaldasid Big Boi + Phantogram Vevos loo “Drum Machine” Bryan Barber lavastatud muusikavideo.\n20.aprillil 2017 tuli Big Boi välja singlitega “Mic Jack” (featuring Adam Levine) ja “Kill Jill” (featuring Killer Mike & Jeezy). Motion Family lavastatud “Mic Jack” muusikavideo avaldati 16.mail ning “Kill Jill” 2.juunil.\n9.juunil andis Big Boi välja singli "In The South", kaasa löövad Gucci Mane ja The Late Pimp C. 12-looline album "Boomiverse" ilmus 16.juunil.\n4.augustil esitles Big Boi "Chocolate" (ft. Troze) videot, mille lavastas Randy Marshall.\n13.mail 2018 avaldas Andre 3000 emadepäevaks mälestuseks oma vanematele lood "Me&My (To Bury Your Parents)" ja "Look Ma No Hands".\nKYLE & Big Boi osalesid 30.novembril ilmunud Clean Bandit albumi loos "Out At Night".\n3.veebruaril 2019 esinesid Maroon 5, Big Boi ja Travis Scott Atlantas ameeriklaste suurimal spordisündmusel Ameerika jalgpalli liiga NFL finaalmängul ehk Super Bowlil. 1.veebruaril andis Big Boi välja uued lood "Doin' It" ja "Return of the Dope Boi".\n13.septembril avaldasid Big Boi, CeeLo Green ja Sleepy Brown singli "Intentions".\n26.jaanuaril 2020 võitsid Anderson .Paak ja André 3000 Grammy auhinna parima r&b esinemise eest looga "Come Home".\n26.juunil ilmus Big Boi ja produtsent Sleepy Brown singel "Can't Sleep". Meeste koostööst on tulemas album "Big Sleepove".\n9.oktoobril avaldasid Big Boi ja Sleepy Brown singli "We The Ones" featuring Killer Mike & Big Rube.\nNimi: Antwan Andre Patton\nSündis / koht: 01.veebruar, 1975 / Savannah, Georgia, USA\nLaps: Jordan Alexus Patton\nNimi: Andre Lauren Benjamin\nSündis / koht: 27.mai, 1975 / Georgia baptistide haigla, Georgia, USA\nLaps: Seven Sirius Benjamin


Ole oma elu looja ning juht – Hingeingel\nKellele annad oma kingad, kes elab sinu elu jne.\nTeised teavad ju paremini kuidas elada, kuidas tunda tundeid ning kuidas elukorraldustega hakkama saada. Päriselt või ???\nPalun nüüd tule oma mugavast vatist välja, kus oled sa kaotanud oma arvamuse või oma soovid, mis on kuskil püksi kõige sügavamas taskus. Palun tee ikka ise oma valikud ja ikka nii, et sinul oleks hea ja siis peagi märkad, et sinu ümber olevatel inimestel on ka hea 😊\nHea on alati siis kui sinu soovid on teostunud ning süda ei muretse ega ole raske, et kuidas homme ma hakkama saan või kuidas minu armsatel inimestel läheb – mina saan ju hakkama aga kuidas nemad? Meile läheb alati korda (mitte enam kõigil) mida ühiskond arvab või teeb, või mida minu lähedased minust arvavad ja kas ikka käitun õieti. Pea meeles, ei ole õiget ega valet vaid on loomine/tellimine/valimine/soovimine– kui lood endale ette norme, siis saad neid nii et halb hakkab.\nPraegu meid ümbritsevad energiad muutuvad järjest hõredamaks ehk see tähendab, et kui juba mõtled halvasti või raskusega, siis seda sa ka saad, sest sa ju lood oma ellu seda halba ning raskust. Loomulikult koos hõredama energiaga meie kehad tunnetavad rohkem – loomulikult enda tunnetele ka teiste tundeid ehk kõike läbisegi.\nOhh, jah kerge rääkida raske teha – loomulikult on raske, kui sa sellest aru ei saa. Ma nõustan iga päev inimesi ja õpetan kuidas luua, kuidas toimida ning kindlasti kuidas ennast ise näha. Mina ei tule sulle kohe ütlema, et käitud valesti või sul on mingi juhe küljes – isegi kui seda näen, tahan, et vaatad ise. Miks sul tuleb ise vaadata, sest kuigi liigun sageduste vahel ei pruugi ma alati sinuga samas sageduses olla – jah, kuna suudan samastuda, siis tihti küll olen aga kui inimene siiski ei näe ei hakka mina talle hirme juurde vorpima (vähemalt püüan seda mitte teha). Paraku minnaksegi teadjate juurde, et palun räägi ja aita – loomulikult nad räägivad aga kas nad ka sinu sageduses on (millega seda sagedust mõõdetakse, sest kõik on nüüd ju kõrgel 😊) ja kui nad kohe räägivad, siis võidki oma rumalusest midagi külge tõmmata. Mida ma sellega öelda tahan – kui sa tunned end hästi, siis usalda ennast ja ära kõike oma auravälja tõmba. Nii nagu lapsed kaitsevad oma auravälja võiksid seda uuesti meelde tuletada : „Loll oled!“ ja saad vastuseks: „Ise oled!“ Palun hoia end ehk kui keegi sulle pahasti ütleb või ütleb seda mida sa ei tunne, siis vasta vaikselt „Endast räägid“ ehk lükkad bumerangina energeetilise kahjustaja tagasi. See on loomine ehk kui kõigega, mida sulle räägitakse nõus oled – siis loodki selle hirmu enda ellu. Kui lükkad tagasi, saad rahulikuma elamise. Hirmud on valik ja ka looming – kui otsustad, et sinu elus puudub hirmuenergia siis lõpuks see ka puudub.\nKui otsustad, et sinu järgnev päev tuleb küll töine aga möödub kiiresti ja rõõmuga, siis nii ka on. Kui otsustad, et homme on raske tööpäev – siis seda sa saad. Kui muretsed lapse või oma kaaslase pärast halvas mõttes, et kui ta ei tee seda, siis see jääb tulemata või ta jääb haigeks– siis lood temale raskust juurde. Kuidas nii? Nii ongi, sest kui paljud meist on täielikult oma elu ise loonud – ei usu, et neid väga palju on. Seega osalevad loomises ka meid ümbritsevad inimesed – nad ei osale siis, kui võtad juhtimise enda kätte ja lood enda energeetikasse mingi kondikava ehk sellises kuidas soovid, et sinu elu veereb.\nKõik on võimalik kui usud aga kui ei usu ja oma keha kellegi teise käsutusse annad, siis võibki juhtuda nii, et kõigud elu erinevates otsades.\nPalun võta oma papud ja pane need ise jalga, mitte ära anna neid teistele kanda 😊\nOle oma elu ainus looja ja juht ning ikka nii, et sina oleksid rahul ja siis on ka teised sinu ümber. Kui teed teistele haiget, siis kindlasti ei tunne sina ennast ka hästi – seega hoia ennast, siis on teistel ka hea. Kõik on peegeldus 😊\nPosted on: 02/09/2019, by : admin


Rail Baltic Estonia juhina asub ametisse Tõnu Grünberg - Rail Baltic\nRail Baltic Estonia juhina asub ametisse Tõnu Grünberg\nAlates 1. märtsist asub Eestis Rail Baltica projekti elluviiva ettevõtte Rail Baltic Estonia juhatuse esimehena ametisse telekommunikatsiooni valdkonna tippjuht Tõnu Grünberg.\nGrünberg on pikaajalise kogemusega telekommunikatsiooni ja infotehnoloogia valdkonna tippjuht. Ta on olnud mobiilsideettevõtte Telia Eesti tehnoloogiadirektor ja juhatuse liige, TeliaSonera grupi Euraasia regiooni tehnoloogiadirektor ning juhtinud Telia grupi tütarettevõtet Ucell Usbekistanis. Kuni Rail Baltic Estonia meeskonnaga liitumiseni oli Grünberg vanemkonsultant Dubai juhtimiskonsultatsiooni ettevõttes Sense Strategy.\n„Näen oma eesmärgina koostöös Rail Baltic Estonia meeskonnaga viia ellu nii Eestile kui kogu Euroopale olulist megaprojekti. See on kahtlemata suur väljakutse, mis annab meie regiooni arengule positiivse tõuke pikkadeks aastakümneteks. Minu esimeseks prioriteediks on kindlustada ehitustegevuste ajakavas püsimine ja seeläbi tagada projektile järgnevate perioodide rahastamine. Samuti kindlustada organisatsiooni sujuv toimimine,“ lausus Grünberg.\nRail Baltic Estonia nõukogu esimees André Küüsvek: „Mul on hea meel, et oleme nõukogu põhjaliku ja kollegiaalse töö tulemusena leidnud Rail Baltic Estoniale uue juhi, Tõnu Grünbergi. Tõnu ülesandeks on projekti kiirendamine, juhtimisel suurema integreerituse saavutamine ja lõppkokkuvõttes kvaliteetse ja keskkonnasõbraliku raudteeühenduse loomine Eestist Euroopasse, millest võidavad nii Eesti kui naaberriikide elanikud ja ettevõtted.“\nTõnu Grünberg alustab Rail Baltic Estonia OÜ juhatuse esimehena tööd 1. märtsil.\nGrünbergi juhtimisel rakendati Eestis 2G-4G mobiilsidegeneratsioonid Telia Eesti võrgus. Lisaks sellele on Grünberg olnud pikalt ka Eesti Infotehnoloogia- ja Telekommunikatsiooniettevõtjate Liidu asepresident.\nGrünbergil on magistrikraad Chalmersi Tehnikaülikoolist ning ta on ennast täiendanud Rootsi juhtimisinstituudis ja London Business School -is.\nRail Baltic Estonia esindab Eesti riigi huvisid Balti riikide ühisettevõttes RB Rail AS, viies ellu kiire raudtee arendamist ja ehitust Eesti territooriumil. Ettevõttes Rail Baltic Estonia töötab 23 inimest.


Jõuelektroonika diood - Praktika Labori töö | Tehnika - Elektroonika jõupooljuht tehnika - Tallinna Tehnikaülikool\nLae alla jouelektroonika_diood.doc\nJõuelektroonika diood (1)\nTehnika - Elektroonika jõupooljuht tehnika\nTheMainMan Õppematerjali autor\nLabori töö aruanne dioodi katsetamise kohta koos skeemide ja graafikutega\nJõuelektroonika diood , Jõuelektroonika , diood , elektroonika\nogalik112: Sain abi!\n1. Sõltumatu vaheldi mõiste. Kui vaheldi töö ei sõltu võrgupinge olemasolust, siis nimetatakse seda sõltumatuks- või autonoomseks vaheldiks. Vaheldi saab töötada ainult siis, kui võrgupinge up on rak...\nIntegraallülitus on mikrolülitus, mille elemendid on lahutamatus konstruktsioonilises seoses ja omavahel elektriliselt ühendatud. Pooljuhtintegraallülitus on integraallülitus, mille elemendid on teostatud...


🌍 10 populaarseimat turistide huvi New Yorgis, Newfoundlandis - 2020\nNewfoundlandi pealinn asub suurepärases kohas ühes maailma parimatest looduslikest sadamatest. Laevaga läbi "Narrows", 200 meetri laiune läbisõit, mida ümbritsevad kaljud, laieneb sadam kaitstud basseini.\nLinn on vaieldamatult vanim "Euroopa" linn Põhja-Ameerikas, ja umbes 1500, sadam kasutati baasi erinevate riikide kalalaevade. Täna on Johannesele iseloomulikud ruudukujulised lamedate katusega puitmajad, mis on värvitud erinevat värvi. Paljud pärinevad Victoria ajastutest; Kuid kahjuks, 18. ja 19. sajandil linna põgenevate tulekahjude tõttu, on vähesed säilinud.\nVaata ka: Kus püsida Johannese juures\n1 Signal Hilli riiklik ajalooline paik\nSignal Hilli riiklik ajalooline paik\nSignal Hilli rahvusajalooline paik asub sadama suuosas kivises mäes ning pakub suurepäraseid vaateid Atlandi ookeanile. See on koht, kus Gutlielmo Marconi sai 1901. aastal esimese transatlantilise traadita signaali. Üksildane ilme Cabot torn, mis on ehitatud John Cabot's Voyage'i 400. aastapäeva tähistamiseks, on Marconi silmapaistvam maamärk ja maja eksponaadid. Windsweptiradad viivad ajalooliste kindlustuste juurde Queen's Battery Barracks.\nAmetlik kodulehekülg: http://www.pc.gc.ca/eng/lhn-nhs/nl/signalhill/index.aspx\nQuidi Vidi, mõnus väike kalapüügi kogukond, kuulub Johannese hulka ja istub Signal Hilli põhjaosas. Nüüd taastatud Quidi Vidi aku overlooking sissepääsu ja kuupäevad Prantsuse okupatsiooni Johannese. Pärast Briti tagasitulekut 1780. aastal tugevdasid nad patareid ja kasutasid seda garnisoniks, kuni nad võtsid välja Newfoundlandilt 1870. aastal. Võimalik, et 1740. aastal ehitatud Briti Kanada vanim maja jääb võlgu. Kitsas kanal ühendab sisselaskeava Quidi Vidi järv, kus on vanim spordiüritus Põhja-Ameerikas, aastane Johannese regati, toimub.\n3 Cape Speari tuletorni riiklik ajalooline paik\nCape Speari tuletorni riiklik ajalooline paik\nDramaatilised kaljud ja kaks tuletorni tähistavad Cape Spearit kõige idapoolsema punktina Põhja-Ameerikas, mis asuvad lihtsalt Johannese kaguosas. Inimesed soovivad vaadata siin päikesetõusu kaljudest. Kuid muul ajal on rahvuslik ajalooline ala ja selle rajad lemmik vaatepunktid jäämägede ja vaalade nägemiseks.\nAmetlik kodulehekülg: http://www.pc.gc.ca/lhn-nhs/nl/spear/index.aspx\nThe Provintsimuuseum, Provintsi arhiivid, ja Newfoundlandi ja Labradori kunstigalerii on rühmitatud koos The Rooms. Näitused tutvustavad kohalikku kultuuri ja ajalugu. See kultuuri keskus paikneb linna kõrgemal kraavis ning sellel on vaatluskamber, kust avaneb vaade kogu sadamale.\nAmetlik veebisait: https://www.therooms.ca/\n5 Johnsoni GEO Keskus\nSignal Hill, Johnsoni GEO Keskuse veebisait\nJohn Johnsoni GEO-keskus on unikaalselt mõeldud ümbritseva maastiku kaasamiseks. Keskus võtab külastajad Signal Hilli all ja 550-miljonist aastasest kivivillast. Interaktiivsed eksponaadid kirjeldavad maa geoloogilist meikut, kultuurilugu ja Newfoundlandi elu.\nAadress: 175 Signal Hill Rd, St John's\nAmetlik veebisait: https://www.geocentre.ca/\n6 Vesi tänav\nJohannese kaubanduslik keskus on enam kui 400 aastat olnud Põhja-Ameerika üks vanimaid tänavaid Water Street. See on ikkagi kohtumispaik meremeeste jaoks kogu maailmast ja lähedal transatlantilise kruiisilaevade dokile. Ajaloolises piirkonnas on tänapäevane segu suveniiripoodidest, pagaritöökoda ja restoranidest, mis külastavad külastajaid.\n7 Ristija Johannese basiilika\nRistija Johannese poe basiilika / foto muudetud\nSõjaväe maanteel, vaatega Narrows'ile, asub Newfoundlandi arhitektuuriliselt kõige olulisem hoone, Ristija Johannese basiilika (1842-92). Basiilika on ehitatud ladina risti kujul ja kaunistatud paksude kaheaastaste tornidega 46 meetri kõrgusel, kus on silma peal mõningaid häid kujusid ja kaunist väljamõeldud kullast lehti. Fatima Daami kuju ühes andmestikust oli portugalla meremehed, kes olid õnnelikud, et ellu jääda, kui nad olid Pankidel laevahukkunud. Basiilika on nüüd riiklik ajalooline paik.\nAadress: 200 Sõjaväe Rd, Püha Johannese\nAmetlik kodulehekülg: http://www.thebasilica.ca\n8 Redaktori valimine East Coast Trail\nEast Coast Trail Kelly-Anne / foto muudetud\nEast Coast Trail on 540-kilomeetrise pikkusega matkarada, mis kulgeb mööda Newfoundlandi idarannikut. Arenenud osa algab St John's põhja pool Cape St. Francisis ja kulgeb lõuna suunas Cappahayden. Seal on mitu erinevat pöörduspunkti, mis võimaldavad teil jälgida üksikuid rajaosi. See on suurepärane võimalus näha mõnda loodust (vaalad ja puffins), karm maastik ja kaunis maastik Avaloni poolsaar.\nAmetlik kodulehekülg: http://eastcoasttrail.ca\nGeorge Street pole vähimatki / fotot muudetud\nSt. George'i tänav on paljude restoranide ja siseõuetega populaarne kesklinna kohtumine St. John's. Õhtul on George Streeti liikluse jaoks suletud, muutes selle meeldiva ja elava ala, kus jalutada.Meelelahutusvõimalused hõlmavad mõnda elavat Ida-rannikualade muusikat, mis tavaliselt sisaldavad viiulit, kitarri ja ookeani inspireeritud tekste. Läheduses on 24-tunnised restoranid.\n10 Anglikaani katedraal Ristija Johannest\nAnglikaani Ristija Johannese katedraal Eric Harrison / foto muudetud\nPüha Ristija Johannesele on Anglikaani kirikuhoone katedraal (katoliikliku basiilika lõuna pool lühike vahemaa) on Kanada ajalooline ala ja vanim Anglikaani kirik. Arhitekt George Gilbert Scott kujundas 1847. aasta katedraali ja on üks parimaid näiteid Põhja-Ameerika puhast neogooti arhitektuurist. Samuti on peen sisustus.\nKahe suurema 19. sajandi tulekahjude pärast sai tõsist kahju, kuid katedraali ei taastatud täielikult kuni 1905. aastani. Suve pärastlõunal serveerib tearoom suupisteid ja magustoite. Kummitavad jalutuskäigud algavad katedraali väravadest.\nAadress: 16 Church Hill, St., John's\nAmetlik kodulehekülg: http://www.stjohnsanglicancathedral.org\nKus viibida St. John's vaatamisväärsuste jaoks\nSoovitame neid mugavaid kesklinna lähedal asuvaid vaatamisväärsusi nagu Signal Hill ja George Street Entertainment District:\nSheraton Hotel Newfoundland: neljatärnihotell, Signal Hilli lähedal, sadamateos, sisebassein ja mullivann, spordikeskus.\nJAG: keskklassi butiikhotell, klassikaline rock teema, kaasaegne sisustus, toateenindus.\nCourtyard by Marriott St John's Newfoundland: taskukohased hinnad, keskne asukoht, unustamatu sadam, tasuta autoparkimisteenus.\nQuality Hotel Harbourview: budget-friendly Harbourside hotell, suurepärane asukoht, tasuta maa-alune parkla.


Hülgekahjude vähendamine püügivahendite hülgekindlamaks ehitamise ja hülgepeletite kasutusele võtmise abil (Põllumajandusministeerium, 2014)\nEesti Mereinstituudi läbiviidud projektil "Hülgekahjude vähendamine püügivahendite hülgekindlamaks ehitamise ja hülgepeletite kasutusele võtmise abil" oli kaks peamist eesmärki:\n1) koostada ülevaade hülgekahjudest Eesti kalanduses ja\n2) katsetada tehnilisi vahendeid hülgekahjude vähendamiseks.\nHüljeste poolt Eesti rannakalandusele tekitatava kahju suuruse hindamiseks küsitleti kirja ja telefoni teel Eestis enam tulu teenivaid kalureid. Vastuseid saadi 151 kalurilt, kusjuures arvutusi oli võimalik teha 135 täidetud ankeedi põhjal. Leiti nii iga kaluri tulu püügivahendi kaupa kui ka hülgekahjud püügivahendite.\nPärast küsitletud kalurite kohta leitud hülgekahjude ekstrapoleerimist selgus, et kogu Eesti rannakalandusele tekitatav kahju hüljeste poolt oli ligikaudu 13,5 miljonit krooni (0,86 miljonit eurot). Selle kahju hulka ei ole arvatud konkurentsi kalavaru pärast, vaid ainult otseselt kaluritele tekitatud kahju: saagikaod, püüniste lõhkumine ning kalapüügi katkestamisest tulenev kahju. Viimane on suure tõenäosusega tõsiselt alahinnatud, sest head metoodikat niisuguse kahju arvestamiseks on raske luua. Seega võib kokkuvõtteks rääkida summaarse kahjuna suurusjärgust umbes 1 miljon eurot aastas.\nErinevate püügiviiside puhul olid kahjude suurused erinevad. Püügivahendite lõhkumise tõttu kandsid Eesti rannakalurid hüljeste tõttu 3,5 miljoni krooni (0,22 miljonit eurot) suurust kahju. Saagikaoks hinnati samal alusel 8,1 miljoni krooni väärtuses saaki (0,52 miljonit eurot), hüljeste tõttu püügikoormuse vähendamise või püügi katkestamise tagajärjel jäi kaluritel aga saamata 1,9 miljonit krooni (0,12 miljonit eurot).\nKatsetused hülgepeletitega näitasid, et hüljeste peletamine on küll võimalik, ent samas paraku kulukas ja küllalt töömahukas. Väiksema intensiivsusega peletid ei oma soovitud mõju ja kindlat ning pika-ajalisemat kaitsev pakkuv ning avamere tingimustele vastu pidav seade maksab palju. Nii mõneski piirkonnas tuleb tõsiselt suhtuda ka kuritegevusega seotud riskidesse, sest kalleid seadmeid on merel raske valvata.\nKatsetused toimusid mitmes eri piirkonnas ning paljud kalurid said nende käigus isiklikult tutvuda seadmete ning nende vestelda peleteid katsetanud kaluritega. Kuna peleteid kavatsetakse töös hoida ka edaspidi, siis võib julgelt öelda, et enamik Eesti kalureid kes valdkonna vastu tõsist huvi tunnevad saavad (või on juba saanud) end hüljeste akustilise peletamise võimalustega kurssi viia.\nEnamik hülgeprobleemi käes kannatavaid kalureid endale vähemalt lähiaastatel projektis katsetatud Lofitech‟i seadet veel soetada ei suuda isegi juhul siis kui osa kulutustest oleks võimalik kompenseerida näiteks Euroopa Kalandusfondi kaudu. Samas, nende kalurite jaoks kes saavad kalapüügist siiani veel oma põhitulu on akustiline hülgepeleti siiski täiesti reaalne vahend kalapüügi majandusliku efektiivsuse säilitamiseks.\nKuna uuemad teadustööd näitavad, et suur osa hülgekahjustustest on seotud kindlate probleemisenditega (enamasti vanad suured isahülged), siis tuleks ka Eestis alustada Soome ja Rootsi eeskujul selliste isendite jahi kaudu elimineerimisega.


Uudised - Eesti Korvpalliliit mõistab hukka igasuguse väärkohtlemise ning ebaeetilise käitumise\nTäna meedias avalikuks tulnud informatsiooni kohaselt on korvpallitreenerina tegutsenud Marek Koitla suhtes esitatud süüdistus ning algatatud seksuaalse väärkohtlemise võimalike juhtumite uurimiseks kriminaalasi. Sõltumata konkreetsest juhtumist mõistab EKL üheselt hukka igasuguse seksuaalset väärkohtlemist puudutavad tegevused ja ebaeetilised käitumised ükskõik millise isiku poolt. Eesti Korvpalliliit taunib igasugust väärkohtlemist ja ebaeetilist käitumist. Sellistel tegudel ei saa olla kohta ei spordis, kultuuris ega kogu meie ühiskonnas tervikuna. Eesti Korvpalliliit (EKL) loodab, et antud juhtumis selgitatakse õiguskaitseorganite poolt välja kõik võimalikud rikkumisega seotud asjaolud.\nMarek Koitla ei ole alates 2018. aasta sügisest juhendanud Eesti Korvpalliliidu noortekoondiseid ega teinud alaliiduga koostööd. Samuti puudub meil hetkel teadmine, et nimetatud treener oleks seotud mõne alaliidu liikmesorganisatsiooni või klubiga. Antud olukorras soovib Eesti Korvpalliliit end juhtumi asjaoludega võimalikult täpselt kurssi viia ning seejärel koostöös asjaomaste asutustega kooskõlastada järgnevad sammud.