Foto: Robin Roots, Tatjana Iljina\nKarvaseid ja sulelisi mahutava lauda ümber sörgib kolm lambakoera, üks suurem kui teine. „Be, sa karjatad vale pidi ju! Kuidas kitsed väljas on?!“ hüüatab perenaine Ande, kui märkab, et loomad ei lähe mitte lauta, vaid jooksevad talle vastu. „Mää, mää!“ traavib lauda nurga tagant välja veel napilt põlvekõrgune tall. „Ja sina ka! Eino muidugi!“ pahvatab Ande loomi paitades naerma.\nKui farmilooma pidamine käib üle jõu, ei tehta loomast vorsti, vaid viiakse Matsalu rahvuspargi veerel asuvasse farmiloomade turvakodusse. Vähemalt selline on saatus Ranna rantšosse antud ligi 250 looma ja linnu jaoks.\n„Külmaga pressisime kõik siia lauta,“ tutvustab perenaine Ande, astudes majapidamise südames olevasse hoonesse. Kokku on rantšos ligi 500 looma ning päris kõiki laudas tegelikult pole: veised, hobused ja sead on omaette. Kuid muid pudulojuseid leiab hoonest küll. Nokk taeva poole, patseerib latrite vahel Ivan. „Minu esimene hani,“ tutvustab Ande. „Temaga olen ma juba 16 aastat koos olnud.“\nIvanist farmiloomadele peavarju pakkumine alguse saigi. „Ma arvan, et ta oli perenaise lemmik ja ta ei tahtnud teda lihtsalt potti panna,“ meenutab Ande, et hane vastu võttes oli talle öeldud, et lind on juba vana. Kas meenutused supiks saamise ohust või tõigast, et külalised ei paku talle leiba, avab Ivan noka ja hakkab ussi moodi sisisema „No mul ei ole sulle midagi anda! Kõik kardavad sind, sa oled nagu uss!“ hurjutab Ande naerulsui.\nNAGU USS: "Ššššš" sisiseb hani nimega Ivan Foto: Robin Roots\nEsmalt hani, siis hobused ja seejärel kõik muu\nPärast Ivani pakuti Andele juba vanaks jäänud ja kurjaks muutunud hobuseid, kes sobisid karjatama toona Soomaal asunud majapidamises jõeääri. „Ja siis mul tekkiski selline idee, et las nad siis olla. Mingit vahet ei ole: see on ju nagu elustiil,“ sõnab ta. Jutud paigast, kus farmiloomadest ei tehta šašlõkki, hakkasid levima suust suhu. Siis pakuti Andele juba kitsi. „Kui juba hobuseid oli, ruumi oli, maad oli... ma olen pehmo selle koha pealt. Kui ikka inimene oma loomast ilusasti räägib, pisar silmis, ja ta ei taha teda kuhugi panna... niimoodi nad kogunenud on.“ Ehk kuigi farmiloomade varjupaiga mittetulundusühingu asutas Ande möödunud nädalal, on ta loomadele turvalist peavarju pakkunud juba aastaid. Peamiselt satuvad Ande juurde loomad näiteks siis, kui talupidajad kolivad naaberriikidesse või siis, kui looma omanik läheb vanadekodusse või lahkub elavate seast.\nHoolimata arvukast karjast, teab perenaine iga pudulojuse nime ja lugu. Sulelisi eraldava latri peal kireb jutuajamise vahele kukk, kes kaotanud oma kallima. „Siit pundist ei sobi talle mitte keegi,“ osutab ta aedikus siblivatele lindudele. „Mul on üks valge pang ja kummalisel kombel on ta selle omale pruudiks võtnud.“ Igal nurgal võib kohata uudishimulikke kitsi, nii noori kui vanu. Paljud talled on Tallinna lennujaama taga asunud Pilpakülast pärit loomade järeltulijad. „Päris mitme viimase minilooma talu loomad on ka meil: Pihlaka talu, Haapsalu lähedalt, Põlvast kuskilt... Neid on ikka päris palju,“ märgib ta.\nRanna rantšo Foto: Robin Roots\nPoolesaja pudulojuse asemel sada looma\nAnde selja taga mugivad samal ajal ühest kausist lõunasööki kitsed, oinas ja hobune. „Teiste hobustega ta kokku ei sobi, aga kitsed, palun väga,“ selgitab perenaine. „Parem olgu ta nendega koos kui päris üksi.“ Kui küsida aga kakluste kohta, sülitab ta kolm korda üle õla. „Kui ma näen et mõni loom teistega sobi, siis ma lihtsalt eraldan ta ära, aga neid on ülivähe. Mingi aeg istub [loom omaette] ja ongi kõik korras,“ sõnab ta. „Seda ma olen ka aru saanud, et enamik loomi tahab elada paaris. Isegi kui nad on eri liigist. Peaasi, et nad üksteist ära ei maga – merisiga päris hobusega kokku ei pane, ta tõmbab selle nuusutades sõõrmesse.“\nAnde tunnistab, et märgiliselt palju palveid pakkuda loomale kodu tuli eelmise aasta lõpus. „Praktiliselt iga päev oli mul postkastis kiri, et siin on kaks kitse, siin on üks kits ja sokud. Aga kõike ma ei suuda vastu võtta.“ Juhtub sedagi, et inimesed ei anna talle loomade kohta täit infot. Näiteks vabariigi aastapäeva paiku nõustus ta vastu võtma ühe tegevuse lõpetanud Lõuna-Eesti talu 50 looma. „Ma naeran, et me tegime Eesti Vabariigile kingituse. Tuli sada looma. Ma lugesin kolm korda üle...“\n„Kusjuures kõige kummalisem, need loomad, kes tulevad, käituvad selliselt, nagu oleks nad siin eluaeg elanud. Nad nagu tajuvad ja tunnevad ära, et see on nende pääsemine,“ ei saa ta mõtet lõpetada, sest Pilpakülast pärit kits nimega Mooses nühib end vastu Õhtulehe fotograafi. „Avaldab armastust,“ selgitab Ande. „Minu üks eesmärk on see, et nad ei oleks ainult minuga sõbralikud ja rahulikud, vaid kõigi inimestega.“\nSÖÖMING SÕPRADEGA: Oled sa oinas, kits või hobune - lõunasöök maitseb ühtemoodi hea. Foto: Robin Roots\nSõbralikuks treenib ta küülikuidki. Heinaküüni püstitatud aedikusse ronides selgitab ta, et pikk-kõrvadega ühes istudes ja neid paitades püüab ta harjutada loomi inimestega. „Siis on neid hea väljasõitudele kaasa võtta, sest siis nad ei karda inimest ja tulevad juurde.“ Väljasõitude all mõtleb Ande näiteks loomade näitamist laatadel. „On olnud probleem, et oi, nad on ikka piinatud ja nii palju loomi ühes aias: aga te näete, mis siin on, nad on kodus täiesti samasugustes tingimustes. Ja kui me neid auto peale paneme, siis on meil tegu sorteerida välja, kes kaasa saavad,“ kirjeldab ta. „Kui ma teen väravad lahti on kõik kohe auto peal. Enne mind! Ja siis nad vahivad… mul on tegu, et neid sealt maha saada.“ Ka laatadelt koduteele asumisega on probleeme, sest sageli ei taha loomad enam ära minna. „Kui oleme juba kolm päeva ära olnud, siis tulevad hea meelega.“\nVilja ja söögipoolist kasvatatakse ka ise\nLoomade näitame võib anda küll korraks leiva lauale, kuid küsimus jääb siiski: kuidas selline kari ära sööta? „Eks aitab kindlasti see, et me kasvatame ise hästi palju köögivilju. Heina teeme ise, osaliselt tuleb ka juurde osta ja teeme ühe kindla laoga koostööd – saadab iga nädal päris palju peete, kapsalehti, üle tähtaja läinud asju, transpordikahjustusi saanud asju ehk seda, mida poodi enam saata ei saa,“ loetleb Ande. „Ja muidugi teeme laagreid ja on inimesi, kes toetavad.“ Suviti on perenaise sõnul taluhoov lapsi täis, olgu need tulnud siis laagrisse või malevasse – ühtekokku suudab ta ära majutada 80 inimest.\nKõigele lisaks loomi ka müüakse, kuid enne tehingut veendub perenaine, et kirvepaku asemel ootab neid pikk elu. Kes looma osta ei taha, saab seda ka sümboolse summa eest laenata. „Kerge on neid pidada, sest nad tahavad suhelda ja ei jookse ära - nad on harjunud inimestega,“ ütleb Ande, et tema loomad on täielikud inimkaaslejad.\nKuid vastab see tõele, et ühtki looma talus lihaks ei tehta? Ande ei varja, et talus on veisekari. „Hästi palju käib siin veganeid uurimas, et kuidas me ja mismoodi midagi teeme.“ Mida neile ütlete? „Ütlengi, et inimene on ja jääb liha sööma - sinna ei ole midagi teha,“ vastab ta. „Aga kindlasti mitte sellistes tingimustest nagu tänapäeval tapamajas tapetakse... Oluline on, milline on looma lõpp... Põmm ja kosmos – kõige õigem oleks karjamaal,“ sõnab ta ja tunnistab, et kahju on ikkagi. Lemmikuna peetavaid loomi kunagi lihaks ei tehta.\nOMAVAHEL SÕBRAD: Loomade turvakodu perenaine usub, et iga loom vajab seltsilist ning sõbraks kõlbab ka sootuks teisest liigist kaaslane. Peaasi, et üksteisele liiga ei tehta. Foto: Robin Roots\nŠaakaleid vastu ei võta\nKõige rohkem on loomadest hobuseid ning nendega on seotud ka talupidamise suuremad plaanid. „Me kasvatame tori, raskeveo ja eesti tõugu hobuseid, aga siin on ristandeid ka,“ kirjeldab ta ja lisab, et peale müügimõtete hoitakse nende abil korras ka mereäärset 15 kilomeetri pikkust rannariba ja pea 350-hektarilist maad. Tulevikus on plaanis mõnest neist koolitada välja ka teraapiahobune.\nKus on kõigi nende ettevõtmiste piir? „Kindlasti on piir,“ sõnab Ande. „Ma tahaksin saavutada seda, et siin oleks [loomadele] nagu vahekodu. Ma usun, et maaelu veel taastub ja siis on hea selliseid sõbralikke loomi uutesse kodudesse anda.“ Perenaise sõnul seavad omad piirid ka toidu olemasolu ja tervis - kaheksa aastat tagasi tabas teda insult. „Kui minuga midagi juhtub, et mis siis saab? Sellele küsimusele ma jään küll vastuse võlgu. Nii ei saa mõelda, et minuga juhtub see, teine või kolmas. Ju siis näha on, mis saab,“ on ta lootusrikas. „Aga olen siiamaani püsti ja usun, et sellest aastast alates hakkab ainult paremaks minema.“\nÜhes teiste kohalikega soovitakse piirkonnast teha veel Eesti loomarikkaim paik. Ande, kes oma loomadega kaasa lööb, on loomapidajana nii tuntud, et kui piirkonnas nähti šaakalit, arvasid riigiametnikud, et see on pagenud tema laudast. Eksootilisi loomi, pakutagu või tiigrit, perenaine võtta ei kavatse. Igal ühel omad liistud.\nEesti uudised 20. veebruar 2019 13:34\nTV3 VIDEO | Pilpaküla täbarates tingimustes elanud kitsekari leidis uue kodu (11)\nElu | Tele 27. detsember 2017 19:53\nMalev võõrutab linnalapsed nutitelefonidest: "Seda on vahva vaadata, kuidas taimed kasvavad." (6)\nLäänlane 11. märts 2018 11:31\nNagu lasteaed 9. märts 2018 08:18\nAnde Baikov 9. märts 2018 09:49\naga milleks siis teie, suurepärane ja kõrge eetikaga inimene 9. märts 2018 16:01


Kuidas saada linnas Viljandi asukohta S.I.N.A Ilusalong: Buss või Raudtee\nS.I.N.A Ilusalong, Viljandi\nKuidas saada linnas Viljandi asukohta S.I.N.A Ilusalong: Buss või Raudtee?\nVaata S.I.N.A Ilusalong, Viljandi kaardil\nSuunajuhised asukohta S.I.N.A Ilusalong, Viljandi, kasutades ühistransporti\nJärgnevad transpordiliinid on marsruutidega, mis mööduvad S.I.N.A Ilusalong lähedusest\nBuss: 10, 28A, 49B\nKuidas saada Buss abil sihtpunkti S.I.N.A Ilusalong?\nKuidas saada Raudtee abil sihtpunkti S.I.N.A Ilusalong?\nBuss peatused S.I.N.A Ilusalong läheduses Viljandi linnas\nHuntaugu 2 min kõndimist VAATA\nMännimäe 7 min kõndimist VAATA\nReinu Tee 8 min kõndimist VAATA\nJakobsoni Kool 13 min kõndimist VAATA\nKantreküla 16 min kõndimist VAATA\nBuss liinid peatusesse S.I.N.A Ilusalong linnas Viljandi\nMillised on lähimad peatused sihtpunkti S.I.N.A Ilusalong jõudmiseks?\nLähimad peatused sihtpunkti S.I.N.A Ilusalong jõudmiseks on:\nHuntaugu on 128 meetrit, 2 min jalutuskäigu kaugusel.\nMännimäe on 474 meetrit, 7 min jalutuskäigu kaugusel.\nReinu Tee on 596 meetrit, 8 min jalutuskäigu kaugusel.\nJakobsoni Kool on 997 meetrit, 13 min jalutuskäigu kaugusel.\nKantreküla on 1192 meetrit, 16 min jalutuskäigu kaugusel.\nMillised Buss liinid peatuvad S.I.N.A Ilusalong juures?\nNeed Buss liinid peatuvad S.I.N.A Ilusalong juures: 10, 28A, 49B.\nMillised Raudtee liinid peatuvad S.I.N.A Ilusalong juures?\nNeed Raudtee liinid peatuvad S.I.N.A Ilusalong juures: RE23.\nÜhistransport sihtkohta S.I.N.A Ilusalong linnas Viljandi\nTahad teada, kuidas saada linnas Viljandi, Eesti sihtpunkti S.I.N.A Ilusalong? Moovit aitab sul leida parimat viisi, kuidas saada sihtpunkti S.I.N.A Ilusalong pakkudes sulle lähimast ühistranspordi peatusest samm-sammult suunajuhiseid.\nMoovit pakub tasuta kaarte ja live suunajuhiseid, et aidata sul linnas ringi liikuda. Vaata sõiduplaane, marsruute ja saa teada, kui kaua kulub sihtpunkti S.I.N.A Ilusalong jõudmiseks.\nOtsid sihtpunktile S.I.N.A Ilusalong lähimat peatust? Vaata nimekirja peatustest, mis on su sihtpunktile kõige lähemal: Huntaugu; Männimäe; Reinu Tee; Jakobsoni Kool; Kantreküla.\nSihtpunkti S.I.N.A Ilusalong jõudmisel kuuluvad su valikusse Buss või Raudtee. Nendel liinidel ja marsruutidel on läheduses peatused - Buss: 10, 28A, 49B Raudtee: RE23\nTahad näha, kas sa jõuaksid mõnda teist marsruuti kasutades varem kohale? Moovit aitab sul leida teisi marsruute ja aegu. Saa Mooviti äpi või veebilehe abil suunajuhiseid asukohta või asukohast S.I.N.A Ilusalong.\nMuudame sihtpunkti S.I.N.A Ilusalong sõitmise lihtsaks ning seetõttu on meil üle 930 miljoni kasutaja, sealhulgas kasutajad linnast Viljandi, kes peavad Moovitit parimaks ühistranspordi äpiks. Sul ei ole vaja laadida alla eraldi bussi äppi või rongi äppi. Moovit on sinu kõik ühes ühistranspordi äpp, mis aitab sul leida parimat bussi aega või rongi aega.\nSihtpunkti S.I.N.A Ilusalong, Viljandi läheduses olevad vaatamisväärsused\nÜhistranspordi liinid, millel on kõige lähedamal asuvad peatused punktile S.I.N.A Ilusalong linnas Viljandi\nBuss liinid, millel on kõige lähedamal asuvad peatused punktile S.I.N.A Ilusalong linnas Viljandi\nLihtsam saada S.I.N.A Ilusalong kasutades app!


Tarbijapäev: 6 nõuannet mobiilipakkumiste kokkuhoiuks\n2020. aasta tarbijapäeval tähistatakse sel laupäeval eripakkumisega ostjaõiguste tagatisi (15). Mõnes kaupluses tähistatakse tarbimisnädalat või isegi tarbijakuud, mis pikendab kampaaniaperioodi ja suurendab säästuvõimalusi. Siiski tuleb märkida, et allahindlus ei …\n↪ Tarbijapäev: MacBook Pro (Retina ekraanita mudel) soodsamalt! [atualizado]\nBrasiilia jaemüüja otsustas luua uue reklaamipäeva. See on Tarbijapäev. Kahjuks ei leia me sellel saidil palju esiletõstmist vajavaid Apple’i tootepakkumisi – praegu ainult ühte. SEE MacBook Pro 13 tolli …\n↪ Tarbijapäev: MacBook Pro (Retina ekraanideta mudelid) madala hinnaga! [atualizado]\nBrasiilia jaemüüjad otsustasid luua uue reklaamipäeva. On küll Tarbijapäev. Kahjuks ei leia me praegu ühtegi Apple'i tootepakkumist, mis õigustaksid tähelepanu keskpunkti, vaid ühte. seda MacBook Pro 13 tolli (ainus …\nTarbijapäev: 6 näpunäidet mobiiltelefonide tehingute kokkuhoidmiseks | E-kaubandus\nTarbijapäev 2020 tähistab laupäeval selle eripakkumisega ostjate õiguste tagamist (15). Mõni pood tähistab tarbijanädalat või isegi tarbijakuud, mis pikendab reklaamiperioodi ja suurendab säästuvõimalusi. Kuid ma pean teadma allahindlust, et …\nTarbijapäev 2020: kümme saiti, kus on müügiedendus ja pakkumisi E-kaubandus\nSel pühapäeval (15) toimuv tarbijapäev 2020 on võimalus säästa nii füüsilistes kui ka virtuaalsetes poodides tehtavate ostude pealt. Kuupäev, mida peetakse Brasiilia jaemüügi jaoks teiseks mustaks reedeks, koondab selliseid …


UNIVERSAALNE PEHME NURGADIIVAN MARION, HALL HIND | kaup24.ee\nUniversaalne pehme nurgadiivan Marion, hall\n0€ transport mööblile 13p.\nToote kirjeldus: Universaalne pehme nurgadiivan Marion, hall\nSelle materjali pikisuunalised niidid on paksemad, kuid haruldasemad kui koelõngal, seetõttu võib pealispinnal näha üsna märgatavaid värvi segunemisi, mis näevad välja kui lõiked. See annab nendele toodetele juurde unikaalsust. Lisaks peidab selline kirju muster paremini mustust, seega on Universaalne pehme nurgadiivan Marion, hall praktiline valik.\nKompaktset ja praktilist mööblit on lihtne tõsta ja teisaldada. Mõnikord saab seda ka kokku panna, vabastades veelgi rohkem ruumi. Sel põhjusel on võimalik luua minimalistlik ja ergonoomiline keskkond, kus jätkub ruumi ka teistele disaini lahendustele ja mugavaks läbikäimiseks. Teisisõnu, Universaalne pehme nurgadiivan Marion, hall sobitub kergesti loodavasse keskkonda ja ei sega viimase hetke otsuseid.\nÜldine informatsioon tootest: Universaalne pehme nurgadiivan Marion, hall\nSoovitame osta koos: Universaalne pehme nurgadiivan Marion, hall\nSoovitame osta koos Universaalne pehme nurgadiivan Marion, hall\nKüsimused ja vastused toote kohta: Universaalne pehme nurgadiivan Marion, hall


Blogija Mallukas teistele lapsevanematele: ärgem olgem hitleremmed, eks? Proovime natukene mõista, enne kui kellegi hukka mõistame - DELFI Naistekas\nMa ei tea, kui paljud selle raamatu lugejad on emad, aga need, kes on, teavad kindlasti pidevat süütunnet, mis sellega kaasas käib. Need, kes veel emad pole — valmistuge selleks, see ootab teid ees, kui kord lapse saate, aga miskipärast sellest beebiraamatutes ei kirjutata.\nSeega otsustasin, et kirjutan siis ise, muidu äkki tuleb see kellelegi ootamatult. Sattusin kunagi lugema artiklit, mis rääkis sellest, et kõige suuremat stressi tekitavad emadele just nimelt teised emad, mitte laste gaasid, magamata ööd või muud sellised asjad, mille eest hoiatatakse. Teiste emade rünnak ei pruugi alati olla pahatahtlik, kuid laias laastus pole vahet, mismoodi sulle haiget tehakse ja sinu kui ema kompetentsuses kaheldakse. On see siis serveeritud kui nali, tähelepanek, mure või otsene solvang — emale mõjub see täpselt ühtmoodi.\nElu on mulle näidanud, et mitte millestki ei maksa rääkida enne, kui sa pole ise samas olukorras olnud. Kuigi ma oleksin võinud seda mõista ka palju varem, sest tegelikult hakkab emadevaheline kemplus peale juba raseduse ajal.\n„Kas sa sööd ikka korralikult?“\n„Kas sa ikka peaksid tarvitama kohvi/kokakoolat / sööma kommi? See ei ole ju beebile hea!“\n„Sa ikka tead, et sa ei tohi rattaga sõita / tolmuimejat kasutada / pesu pesta / kassiliiva vahetada / seksida / midagi tõsta?“\n„Ära stressa, see ei ole beebile hea!!“\nAga kuidas mitte stressata, kui su ümber on pidevalt inimesi, kes iga sinu sammu kahtluse alla seavad ja su valikuid mutta trambivad. Ma ei räägi siinkohal nõu andmisest juhul, kui seda on küsitud, aga ma olen kindel, et iga rase naine on kokku puutunud mõttetu tänitamise, kriitika ja „mina küll nii ei teinud/ teeks“ suhtumisega. Rasedale naisele, eriti esmarasedale, tekitab see juba enne lapse sündi tunde, et ta ei saa hakkama. Et ta ei oska emaks olemise imelist kunsti. „Kui sa oma lapsest tõesti hoolid, siis …“ on vist kõige jälgim lause, mida ma tean. Kes siis veel sellest lapsest hoolib kui mitte ema, kelle sees ta kasvab? Ma ei räägi siin eranditest, nagu joodikud ja narkomaanid (kes muuseas minu meelest raudselt MINGIL määral ka last armastavad, aga no see on omaette teema). Ma räägin tavalistest naistest nagu mina ja sina ja meie sõbrannad ja kolleegid ja sugulased. Kes muu paneb voodis lamades käed oma kõhule ja juurdleb, kas beebil tulevad tumedad juuksed või kas ta nöbinina on natukene ülespoole nagu sinul? Kes muu sööb rasedusvitamiine ja käib igakuiselt kontrollis? Kes muu tunneb looduslikku instinkti kaitsta, armastada, hoolida?\nKui me lapse isa välja jätame, siis oled selleks just SINA, mitte naabrimutt, kes su hommikukohvi peale silmi kõõritab. Meie puhume laste „aiade“ peale, meie kokkame neile nende lemmiktoitu, meie paitame nende pead, kui meel on kurb. Meie — mitte keegi teine!\nKuigi see kõõritamine võib sulle endale tunduda mittemidagiütlevana ja sa võid tunda, et sinu vaimset tervist see ei riku, olla teadlased siiski kindlaks teinud, et nii see ei ole. Emadusega kaasneb looduslik tung kaitsta oma last. Ja kui keegi viitab, et sa oma lapsest piisavalt ei hooli (= teda ei kaitse), tekitab see sinu kehas kortisooli. Kortisool on stressihormoon, mille kohta on tehtud tähelepanekuid, et nendel naistel, kelle kehasse seda rohkem ladestub, on suurem tõenäosus saada lapsi, kes beebieas rohkem nutavad ja hiljem, täiskasvanuna, sagedamini depressioonile kalduvad.\nSeda enam tuleb oma sõnu valida. Kui rase naine joob näiteks kohvi, siis võid sa kindel olla, et ta on kursis, et mõned kohvi ei joo. Kui tema seda teeb, siis on see tema valik ja kindlasti mitte teema võhivõõrale kritiseerida. Milleks seda vaja on? Tegelikult peaksid emad pigem kokku hoidma, mitte üritama üksteisele igal viisil ära panna. Ehk on see surnud ring? Mulle öeldi halvasti, see tunne ei kao mu seest ja tekitab omakorda tahtmise kellelegi teisele halvasti öelda?\nMa ei tea, võib nii olla küll, aga no murdkem siis seda ringi!\nEmadus on võimas. Ema olla on võimas, eriline, suurejooneline, raske, kurnav, väsitav, rõõmustav, nutma ajav, valus … Siia nimekirja sobiksid vist kõik maailma omadussõnad, sest emana lood sa kellegi teise elu ja kõik, mis selle sees on. See on nagu klišee, et ainult siis, kui sa saad lapse, saad sa teada, mis tunne on, kui su süda eksisteerib väljaspool sinu keha.\nAga see on tõsi, eks? Sa tunned kellegi teise muret, kellegi teise valu, kellegi teise rõõmusid viisil, mida sa kunagi kogeda ei saaks, kui sa ei oleks ema. Seda EI SAA tunda keegi teine, kes ei ole samuti juhtumisi ema. Me oleme võimsad olendid, kes suudavad 9 kuud last enda sees meisterdada, piinadega ta endast välja saada ja hoolitseda algul abitu beebi, siis ettevaatamatu rübliku eest. Me juhendame neid kooliteel, aitame nad läbi puberteedist ja siis mingil hetkel peame üle elama selle, et näeme, kuidas meie süda läheb oma teed, ning palvetama, et oleme teda eesootavaks eluks piisavalt hästi ette valmistanud.\nSee põhjustab niigi jubedat stressi. Magamata ööd, pingul närvid, ahastus, et sa ei tea, mida ja kas sa valesti teed. Ja hoidku jumal, kui su laps peaks kuidagi normist erinema, siis on teised emmed kohal nagu šaakalid, kädistamas sulle, kuidas nende laps juba ammu seda ja teist tegi, sina aga peaksid kindlasti pöörduma eksperdi poole, sest nende meelest on midagi valesti.\nKerge on hinnata teise elu hetkeliste tähelepanekute põhjal. Me võime heita bussis halvustava pilgu emale, kelle laps hüsteeriliselt trambib ja nutab. Me võime silmi pööritada, kui keegi oma lapsele ekraani kätte annab. Me võime kõvahäälselt halvustada, kui näeme last McDonalds’is. Aga miks me peaks? Äkki on sellel lapsel bussis palav või külm või on ta teel arsti juurde, kuhu ta minna ei taha. Ta ei oska oma emotsioone kontrollida ja kindlasti ei ole meiegi terve elu ainult „head lapsed“ olnud. Võib-olla oma lapsele telefoni kätte andnud ema teeb seda vaid kord kuus, aga praegune olukord lihtsalt nõuab seda. Mis on meie, võõraste inimeste, asi seda hiljem kuskil kommenteerida?\nEmana peaksime ju teadma, et meil võivad enne lapse saamist olla nii kindlad plaanid ja vaated, aga paraku võivad need kõik vett vedama minna hetkel, kui laps meie kätele pannakse. Nii paljudel naistel diagnoositakse sünnitusjärgset depressiooni ja isegi SEDA suudavad teised emad halvustada. Minu sõbrannal oli mõni aasta enne Mari sündi sünnitusjärgne depressioon ja tema ema korrutas talle iga päev, et ta ei „mossitaks“ enam ja hakkaks normaalseks. Mõelda vaid, lihane ema, kes peaks mõistma, et emotsioonid võivad keeda üle pea ja depressioon ei ole asi, millest nipsuga üle saada ja „normaalseks hakata“. Tal kadus piim (mida kritiseerisid kümned ja kümned teised emad, sest „pole võimalik, et piim ära kaob, järelikult sa ei pinguta piisavalt!“), ta ei suutnud last vaadates tunda enam rõõmu, vaid ainult masendust ja kurbust. Ta tundis ennast läbikukkunud emana ja seda suuresti teiste emade tõttu, kes teda mures ei aidanud, vaid ainult lõid maaslamajat.\nNüüd on temaga õnneks kõik korras, aga ta on öelnud, et väga palju oleks tookord aidanud mõne teise ema tugi, mitte pidev alavääristamine ja kaigaste kodaraisse loopimine. Kas me ei peaks kokku hoidma? Andma nõu ja abi, aga ainult juhul, kui seda tõesti küsitakse.\nJärgmine kord, kui ma tunnen soovi hakata teisele emale rääkima, kuidas MINU MEELEST õigem oleks, proovin oma tooni ja suhtumise enne kaks korda läbi mõelda. Alati on võimalus, et inimesel tõesti oleks nõu vaja, aga viis, kuidas seda serveeritakse, võib ta panna käituma hoopis vastupidi. Toon näite suvalisest beebigrupist, kus ema tundis huvi, kas ta võiks pooleaastasele muna anda. Oleks ju lihtne öelda, et nii vara ei soovitata, aga võid proovida anda näiteks seda ja teist. Selle asemel hakkasid emad röökima, et laps tuleks ära võtta ja kuidas üldse selline loll on lapse saanud, kui ei tea, et pooleaastasele muna ei anta. Mõlemad reageeringud annavad emale teada, et muna anda ei maksaks. Teine viis tekitab aga kurbust, masendust ja hingevalu. Talle on ju otse näkku öeldud, et ta on halb ema, mis on minu meelest emade maailmas kõige suurem solvang ja kõige valusamalt haavavad sõnad. Kas pole nii?\nSeega ärgem olgem hitleremmed, eks? Proovime natukene mõista, enne kui kellegi hukka mõistame. Proovime aidata, kui tegelikult tahaks tänitada. Proovime eemale hoida asjadest, mis ei puutu meisse, ja toetame neid, kes tuge vajavad. Keegi ei taha olla halb ema, enamik meist ei olegi! See tunne, et „ma ei oska, ma ei tea, kas ma teen õigesti, ma kardan!“, on osa emadusest ja sellega harjub. Eriti kui su ümber on teised kõvad naised, emad, kes teavad, millest sa räägid. Usu mind, kõikide nende „minu laps on sünnist saati ideaalne!“ emmede mälestustes on päevi, kus nad ahastusega mõtlevad, kas oleks võimalik last kulleriga kuskile minema läkitada.\nMul hakkas nii kurb, kui lugesin hiljaaegu ühe värske ema taidlusest rinnapiimaga. Et ei tule piisavalt ja see tekitab kurbust, mis omakorda vähendab piimahulka veelgi. Ja mida ütlesid teised emad?\n„Rinnapiim EI SAA ära kaduda!“\n„Sa ei pinguta piisavalt!“\nMina ütlen vaid nii palju, et kehad on erinevad, organismid on erinevad. Teadmine, et ühel aitas see või teine nipp või et tal polnudki kunagi olukorda, kus piim hakkaks kaduma, ei aita seda ema, kes pisarsilmil oma lapse nuttu kuulab ja paaniliselt mõtleb, mida teha. Minu soovitus on teha seda, mis sa suudad, ja kui enam ei suuda, siis tee seda, mida sa tunned, et sul on kergem teha. Kui Mari oli viiekuune, olin ma pikalt taielnud selle rinnapiimavärgiga. Ma olin suutnud tissistreigi üle elada ja siis lolli peaga kaheks päevaks oma sünnipäeva puhul Saaremaale sõitnud ja rinnapumba maha unustanud. Muidugi oli see mu enda süü, aga see teadmine ja teiste parastamine, et ma ei hooli, et mind üldse ei huvita … Ma istusin särgita oma fitnesspallil ja toppisin nutvale titale rinda suhu, ta röökis hüsteeriliselt ja keeras pead ära ja mina nutsin, sest tundsin ennast läbikukkujana.\nMa ei julenud isegi blogis kirjutada, kui suurt kergendust ma tundsin pärast seda, kui olin läinud apteeki, ostnud rinnapiimaasendajat, andnud seda lapsele ning tema jäi nohisedes ja täis kõhuga magama. Ja sellest ajast peale jäigi Mari piimasegu peale. Ma ei tea, kas tema elu on nüüd selle tõttu kuidagi halvem, aga minul kadus igasugune stress ja põdemine, et kas ta ikka tahab rinda, kui palju seal piima on ja kas ta saab kõhu täis.\nSee oli MINU kogemus. Pange tähele, minu esimene. Teine oli sootuks teistsugune ja nüüd ma tean, et saab minna igat moodi. Maailm pole must-valge. Mis aitab ühel, ei pruugi aidata teisel. Mis sobib ühele perele, ei pruugi sobida teisele. Ja see on okei.\nElu, see on raske. Koos on kergem! Emad, me oleme võimsad, ärgem langegem siis nii madalale, et oma võimsust kurjasti kasutame ja teisi maha teeme. Meil igaühel on oma taak ja omad mured, proovime teisi pigem aidata, mitte mutta tampida.\nRiina Solman emadepäevast: kas inimesed peavad valima raha ja laste vahel?


Matsi tehnikaspordiklubi ja Kangsti külaselts tähistavad 20. sünnipäeva võimsalt konverentsi ja lõkkeõhtuga Jaama oru nõlval - Võrumaa Teataja\nLaupäev, 24 Juuli 2021 09:43\nMalle Visseli, Silver Tammemäe,\nTäna tähistavad 20. sünnipäeva Matsi tehnikaspordiklubi ja Kangsti külaselts.\n100 aastat auto- ja motosporti\nTehnikaspordiklubi sünnipäeval algab 24. juuli pärastlõunal kell neli konverents, mis pühendatud Eesti veoauto- ja motospordi 100. sünnipäevale ning Matsi krossiraja 20aastaseks saamisele. Samas on fotonäitus veokikrossist läbi aegade.\nKangsti külaplatsil algab lõkkeõhtu kell seitse külaseltsi 20. sünnipäeva tervitustega ja kell kaheksa hakkab mängima Mohiito.\nPrii sissepääs igale poole!


SMART liigesed liigeste hind osta Kollageenijoogi pulber liigestele "Joint Care", g / toidulisand\nToetuse pakutakse kui laos ei ole saadaval. Paindlikud liigesed, paindlik puhastamine Tolmuimejaga , Mopiga põrandale samal ajal ,maapinna Lähedal Veel puhas, efektiivne Pintsliga võib pesta, korduv kasutamine : Pakend: 1 tk NIPP : Kui teil on küsimusi , palun võtke meiega ühendust või jätke teade meile ,me teeme oma parima, et aidata teil ,tänu Näitus Paindlikud liigesed, paindlik puhastus Shopping Juhend Maksmine: 1. Lisaks on kollageen tähtis naha ja kudede struktuuri moodustamisel, mis ümbritseb ja kaitseb meie elutähtsaid organeid ja lihaseid. See aitab vähendada põletikku ning rahustab kehas vata ja kapha tüüpi. Kirjelduses võib esineda ebatäpsusi või olla muus keeles.\nGLUKOOSAMIIN-MSM-KONDROITIIN – saartruu.ee\nUnusta kasutud kapslid, milles on vaid 0,8g kollageeni! Uuringud näitavad, et päevane soovitatav kogus on 10gkollageeni mis kaitseb liigeseid ja mõjub hästi nahale. Tõeline kollageeni allikas, millest saab kätte 10g päevase koguse.\nPurgis 40 päeva kogus!\nToodetud looduslike protsesside abil ilma kemikaalideta! Väldi olematu kollageenisisaldusega kalleid kapsleid kus 10g saamiseks vaja kapslit päevas.\nLisa 10g mõõdulusikas kaasas päevas toitudesse, smuutisse või spordijoogile. Kirjeldus Kõrgelt hinnatud kollageen nüüd saadaval täiesti puhtal kujul — teaduslikud uuringud on tõestanud, et parimaks toimeks peame tarbima 10g kollageeni päevas.\nKollageen on tuntud oma äärmiselt kasulike omaduste poolest. Kaitseb liigeseid ja aitab neid kiiremini taastada, parandab luude elastsust ja vastupidavust, aitab moodustada lihaskudedele kvaliteetset struktuuri.\nMaailmakuulus on kollageen ka naha elastsuse parandamise ja SMART liigesed liigeste hind osta toimega. Kergesti seeditav, allergiavaba ja keha poolt väga hästi omastatav.\nMudeli Number: sisemine läbimõõt 32mm Pakendi Suurus: 30cm x 30cm x 30cm Uus Disain,Smart brush Mopiga pintsel Multifunktsionaalne õendusabi pintsel,Paindlikud liigesed ,sisemine läbimõõt 32mm,Tolmuimeja osa Kirjeldus Liides sisemine diameeter : 32mm Märkus : Mõõtmisel sisemine läbimõõt oma pintselkui nad on sama suurussaate seda kasutada! Paindlikud liigesed, paindlik puhastamine TolmuimejagaMopiga põrandale samal ajal ,maapinna Lähedal Veel puhas, efektiivne Pintsliga võib pesta, korduv kasutamine : Pakend: 1 tk NIPP : Kui teil on küsimusipalun võtke meiega ühendust või jätke teade meile ,me teeme oma parima, et aidata teil ,tänu Näitus Paindlikud liigesed, paindlik puhastus Shopping Juhend Maksmine: 1. Me kutsusime Tingdeposiidileping makse.\nOma neutraalse maitse ja lõhnaga sobib hästi segamiseks erinevate toitude, smuutide ja jookidega. Kollageen on tähtsaim proteiin meie luudes ja liigestes, andes neile elastsust ja vastupidavust. Lisaks on kollageen tähtis naha ja kudede struktuuri moodustamisel, mis ümbritseb ja kaitseb meie elutähtsaid organeid ja lihaseid.\nSportlased kogevad oma igapäevaelus eriti suuri koormuseid, mis mõjuvad pikemas perspektiivis negatiivselt liigestele. Suured koormused tekitavad ka märkimisväärselt kõrgema ohu osteoartriidi, liigsesevalude ja võimalike vigastuste tekkeks. Tarbides päevas 10g hüdrolüüsitud kollageeni, kaitsed oma liigeseid, luid ja lihaseid vigastuste eest.\nKirjelduses võib esineda ebatäpsusi või olla muus keeles. Palume võtta ühendust, kui soovite saada täiendavat lisainfot selle toote kohta eesti keeles. Kirjeldus Looduslik toidulisand koertele liigeste toetamiseks. Pidurdab liigesekõhre kulumise arengut ning stimuleerib uue kõhre moodustumist.\nLisaks aitavad kaasa kiiremale liigeste ja luude taastumisele. Uuringud on tõestanud, et kollageeni tarbimine on kasulik naha elastsusele, vähendab kortsude teket ja niisutab nahka. Kuigi naha jaoks kasutatakse kollageeni ka mitmetes kreemides siis kahjuks kollageen ei imendu sel viisil hästi ja jääb enamuses lihtsalt naha pinnale.\nToiduga-joogiga tarbitav hüdrolüüsitud kollageen on aga kergesti ja kiiresti imenduv ja annab nahale maksimaalse tulemuse. Kollageeni Kapslitest Eestis on populaarsed erinevad kollageeni kapslid aga kahjuks on nende kollageenisisaldus olematult väike tavaliselt 0,4g-0,8 g ning hinnad müstiliselt kõrged.\nPäevas peaks sööma kapslit, et uuringutega tõestatud 10g kasulik portsjon kätte saada. Lisaks veel ei ole kapslites üldsegist puhas hüdrolüüsitud kollageen, vaid sisaldavad valdavas osas hoopis erinevad täidis- ja värvained, mida ei ole nahale ja liigestele kasulikkuse eesmärgiga üldse vaja tarbida.\nSoovitame iga päev 10g mõõdulusikas kaasas segada vabalt valitud toitudesse, jookidesse, smuutidesse või tarbida koos mõne soovitud spordijoogiga.\nTegemist on suhteliselt neutraalse maitsetu pulbriga, mis ei muuda märkimisväärselt toidu või joogi maitset.


Tüüp: Postitused; Kasutaja: dareth; võtmesõnad:\nAhjaa, et asja mitte keeruliseks ajada, tuleks...\nAhjaa, et asja mitte keeruliseks ajada, tuleks ikkagi kogu mängudegraafik enne turniiri valmis teha, kusjuures absoluutselt ei pea arvestama tasemekoefitsiente. Kuigi iseenesest on ju võimalik need...\nAga jah, laululahing palun tuua ettepoole. No...\nAga jah, laululahing palun tuua ettepoole. No kasvõi ülemererahvas võiks oma ööööö-ga maha saada, enne kui viimasele laevale sõidetakse.\nja muidugi mainib ära märkimist V sektori jõuluvana, kes...\nTahan ka tänada korraldajaid toreda turniiri...\nTahan ka tänada korraldajaid toreda turniiri eest!\nNagu arvata oli, tõusis jälle palju poleemikat sellest, kes-kas-kuidas mängis või kes on piisavalt fänn. Kuigi mind ennast ei häirinud mängijad,...\nJa sina istusid terve turniiri pingil ning...\nMis hetkeks selguvad erilubade saatused? Kui kaua...\nMis hetkeks selguvad erilubade saatused? Kui kaua võib üks osalejavõistkond vastamisega venitada? Kui õigeks ajaks vastust ei tule, kas siis käsitletakse seda nõusolekuna (nagu eelmisel aastal JPH-ga...\nJah, sorry, pidasingi silmas kõigi kolme mängu...\nJah, sorry, pidasingi silmas kõigi kolme mängu samasid tulemusi. Kuidas kolme meeskonna vahel (korraga?) penalteid lüüakse? :)\n1. mäng A vs B lõpeb 0-0. Penalteid ei lööda.\n2. mäng A vs C lõpeb...\nMis võrdsete punktide/omavaheliste...\nMis võrdsete punktide/omavaheliste mängude/väravate vahe korral eelise annab? Kui mõlemad alagrupi mängud on lõppenud 0-0 viigiga, mis siis saab?


Jeen on endiselt heas vormis\nUus nädal algas investorite jätkuva huviga Jaapani aktsiate vastu, tänu millele tõusis jeeni kurss eile tasemeni 100,60 USD/JPY. Nikkei indeks on viimasest 11 päevast kerkinud kümnel. Eilne tõus oli tingitud kolme suurpanga ühinemisest eesmärgiga luua maailma suurim pank.\nTaandunud on ka kindlus, et Jaapani rahandusautoriteedid hoiavad jeeni kurssi kindlalt kontrolli all. Keskpanga president Masaru Hayami avaldas möödunud nädalal, et ettevõtted ei peaks olema kindlad, et keskpank või rahandusministeerium hoiab jeeni kurssi kontrolli all.\nRahandusministeeriumi kõrgetelt ametnikelt tuli vastupidiseid teateid. Kahe rahandusinstitutsiooni seni ühtses poliitikas on näha dissonantsi, ükskõik, kumma poole avaldused hiljem materialiseeruvad.\nAnalüütikud järeldavad, et jeeni kursi tõus tasemeni 105 USD/JPY on lähiajal küllaltki võimalik.\nEuro suhtes dollar tugevnes. Kursivahemik muutus enne täna algavat USA Föderaalreservi vabaturukomitee istungit kitsamaks. Turgudel valitseb üksmeel, et Ühendriikide keskpank tõstab lühiajaliste laenude intressi veerandi protsendipunkti võrra 5,25 protsendini. Eile õhtul oli dollari kurss 14,7888 krooni.


ajakirjandus archive at zoodablog\nLeidsin Postimehest huvitava artikli ansamblist The Zimmers – bändist mille liikmete keskmine vanus on 78 ja kes on internetis tuntuks saanud The Who loo kaveriga “My Generation”. Ajakirjanduse viga on see, et huvitava artikli oleks veel paremaks saanud teha, kui oleks kombeks ajalehe veebis olevatele artiklitele lingid juurde panna. Kahjuks seda ei teha. Sestap korjasin siia mõned teemaga seotud lingid kokku.\nThe Zimmersi myspace’i leht\nWikipedia info The Zimmersi kohta\nThe Zimmersi ametlik koduleht\nThe Who variant”My Generation’ist”\nÜldiselt ma ei mõista, miks ajalehes ei oleks võinud samasugune lingiriba olla loo järel…\nUmmikusöök? Vaesed tallinlased…\nmärts 30th, 2007\nEelmine nädal sain Hans H. Luigelt kirja, kus ta pakub mulle, kui Eesti Ekspressi lugejale, Ekspress Grupi aktsiaid müüa. Ma küll päris täpselt ei tea, kust ta oma andmed võtnud on, aga jah, Ekspressi ma loen juba päris mitu head aastat (5 vähemalt) regulaarselt iga päev. Kuid ma ostan alati lehe poest, pole kunagi tellinud (kes mu peale küll keelt on kandnud, et ma Ekspressi lugeja olen?). Aktsiaid ma muidugi ostma ei hakka.\nIgaljuhul, eile oli jälle Ekspressi päev. Üks lugu andis terveks tänaseks hommikupoolikuks mõtlemisainet. Madis Jürgeni traagiline lugu “Ummikusöök”. No tõepoolest, üldse ei hakanud kahju neist inimestest. Milleks selline lugu? Issand kui hirmus – peame autoga ummikus istuma igal hommikul. Sõitke ühistranspordiga, kui te nii väga Tallinnas tahate olla. Tark inimene muidugi ei lähegi Tallinna elama või tööle. Üks variant oleks osta endale väike matkabuss ja seal eladagi. Saab varakult ummikutesse tormata.\nFiled under ajakirjandus, issanda loomaaed | Comment (0)\nmärts 12th, 2007\nSeda kõike teile rääkides on mul silmad häbi täis ning kole piinlik on olla. Täna oli see päev, mil ma elus esimest korda läksin poes ajaleheleti juurde ja ostsin ajakirja Just! Kunagi varem pole midagi sellist juhtunud. Isegi Kroonikat pole ma kogu tema ilmumise ajal ostnud. Lugenud mõnikord olen, kui külla sattudes kätte satub, näiteks peldikus või mõnes sellises kohas. Just!i olin varem vist vaid paar korda sirvinud ja täna siis selline juhtum.\nAga mul on vabandus ka – tänases numbris kirjutati ühest asjast, millega mul isiklik kokkupuude on.\nLoomulikult lappasin ülejäänud ajakirja ka läbi. Väga müstiline on see Just! Kirjutatakse kõiksugu “kuulsatest” inimestest, kellest mina pole kunagi midagi kuulnud ( näiteks, kes on Andreas Lukin või endine peoloom Voogla?). Sirvides jäi mulje, et suure osa lehest moodustab pealekaebajate kirjadest pärinev “info”, kohutav.\nIgaljuhul mulle tundub, et Just!i on veidike piinlikum osta kui mõnda pornoajakirja.


Visioon raudteetunnelist aastal 2050 – intervjuu projektijuht Kari Ruohoneniga - finestlink.fi\n17.11.2017 - FinEst Link Uudised, Uudised\nKari Ruohonen. Photo by Laura Saukkonen\nKari Ruohonen on Kesk-Läänemere programmist rahastatud Soome-Eesti koostööprojekti FinEst Link projektijuht. FinEst Link projekti eesmärgiks on analüüsida Tallinna ja Helsingi vahelise merealuse raudteetunneli tasuvust. Esimesed tulemused avalikustatakse 2018. aasta alguses, kuid hr Ruohonen oli nõus veidi saladuseloori kergitama ning selgitama, millistele tulemustele on praeguseks hetkeks juba jõutud.\nHelsingi ja Tallinna vahelise tunneli tasuvusanalüüs on peaaegu valmis. Mis on selle projekti eesmärk?\nFinEst Link projekti käigus analüüsitakse, kas merealuse raudteetunneli ehitamine Helsingi ja Tallinna vahele on tasuv ning kas praegu toimiv praamiühendus kahe linna vahel on linnade jaoks piisav. Tunnel ühendaks omavahel kahe riigi pealinnad ning tekiks metropol, kus elaks ligi kolm miljonit elanikku. Tänu Rail Balticale oleks tunnel osa ühtsest Euroopa Liidu transpordivõrgustikust. Oma projektis hindame, millist majanduslikku ning linnaarengulist mõju tooks kahe pealinna ühendamine kaksiklinnaks nii Eestile, kui ka Soomele.\nMilline trass on tunnelile valitud?\nTrassikoridor, koos peatuste, terminalide ning depoode asukohtadega on välja valitud.\nSoome poolele tuleb kolm peatust: Helsingi kesklinnas, Pasilas ning Helsingi-Vantaa lennujaamas. Terminalid ning depood tulevad Soomes lennujaama müra-alasse. Kaubaterminalid on paigutatud nii, et need teenindaksid kogu Soomet. Tunnel oleks ühendatud planeeritud ringtee nr 4-ga (Kehä 4), ülejäänud teedevõrgu ning samuti piirkonnas asuvate logistikaterminalide ning Hanko-Hyvinkää raudteega.\nTallinnas on planeeritud tunneli peatuseks Ülemiste, mis on kasvav äripiirkond ning mis asub umbes kolme kilomeetri kaugusel Tallinna vanalinnast. Ülemiste asub Tallinna lennujaama lähistel ning on kesklinnaga ühendatud trammiga. Terminalid ja depood on planeeritud lennujaama müra-alasse ning asuvad logistikakeskuste läheduses. Kaubatranspordi tarbeks on tunnel ühendatud Muuga intermodaalse terminaliga, mis on Eesti suurim kaubasadam.\nTunneli trass on valitud mitmete alternatiivide seast kui kõige paremini toimiv, nii ohutust, kui ka keskkonna-aspekte arvestades. Samas tuleb silmas pidada, et täpne trassivalik tehakse siiski järgmistes projekti faasides, kui asutakse juba konkreetsemalt kahe linna vahelist püsiühendust planeerima.\nReisijatele võtaks sõit Ülemiste jaamast Helsingi kesklinna aega umbes pool tundi. Reisirongide kiiruseks on arvestatud 200 km/h ja autoreisirongil 160 km/h. Autosid vedavad rongid on mõeldud kandma sõiduautosid ning busse. Eraldi rongid on planeeritud ka veokitele ning kaubakonteineritele. Traditsioonilised kaubarongid sõidaksid tunnelis kiirusega 120 km/h.\nSoome kasutab ülejäänud Euroopast erinevat rööpmelaiust, kuidas see küsimus on projektis lahendatud?\nPlaanis on kaks süsteemi omavahel ühendada. FinEst Link projektis analüüsime nii reisirongide, kui ka kaubarongide tasuvust arvestusega, et planeeritav tunnel on ühendatud olemasoleva transpordivõrgustikuga Soomes, Eestis ning samuti ka tulevikule mõeldes Rail Balticaga. Raudteetunnelis on Euroopa rööpmelaius 1435 mm. Samas lõigul, mis ühendab Helsingi lennujaama, on tunnelisse planeeritud mõlemad rööpmelaiused – Euroopa laius ning Soome laius (1520 mm).\nKui palju reisijad hakkab hinnanguliselt tunnelis reisima?\nFinEst Link projekti tasuvusuuringu hinnangul tõusevad aastaks 2050 nii reisijate, kui ka kaubamahud kahe- või isegi kolmekordseks. Hetkel reisib Tallinna ja Helsingi vahel ligi 9 miljonit reisijat aastas ning üle lahe liikuva kauba hulk on 3,8 miljonit tonni aastas. Hinnanguliselt kasvab tunneli valmides jätkuvalt ka laevareisijate arv, vaatamata sellele, et nii mõnedki inimesed hakkavad laevasõidule eelistama tunnelis rongiga reisimist. Tunnel avab uued võimalused pendelrändajatele, kes liiguvad kahe linna vahel töö tõttu.\nVisioon tunnelist toob endaga kaasa maksumuse küsimuse. Kas te olete juba jõudnud hinnata, kui palju tunnel maksma võiks minna?\nArvutused võimaliku maksumuse osas valmivad lähinädalatel. Kuid võib juba öelda, et maksumust hinnatakse suuremaks, kui varem tehtud eeluuringus. Põhjus on selles, et käesolevas uuringus on tunneli trassi pikendatud kuni Helsingi Vantaa lennujaamani Soomes ning Ülemisteni Tallinnas. Eeluuringus arvestati sellega, et peatused on ainult kahe linna kesklinnades. Seetõttu pikeneb tunnel umbes 105 kilomeetrini.\nKas projektis on arvestatud ka uute tehnoloogiatega? Kuidas on projektis alternatiivseid lahendusi käsitletud?\nOleme ka uute tehnoloogiate arendajaid kutsunud projektis osalema ja palunud neil oma ideid tutvustada. Parimaid pakutud lahendusi tutvustatakse FinEst Link projekti lõpukonverentsil, mis toimub veebruari alguses Tallinnas. Samuti lisatakse parimad ideed projekti lõppraportisse.\nFinEst Link projektis analüüsitakse traditsioonilise merealuse raudteetunneli ehitusmaksumust ning tunneli mõju piirkonnale. Kuid loomulikult oleme teadlikud sellest, et tehnoloogia areneb ning seetõttu loodame, et meile esitatakse palju innovaatilisi ideid selle kohta, milline tunnel ise või siis selle opereerimine võiks välja näha aastal 2050.


Karjäär - sõbranna.ee\nLUGEJA KÜSIB ⟩ Kes vastutab töö- ja puhkeaja korrektse arvestamise eest? Lugeja küsib: Olen suures ettevõttes vahetuse vanem. Pean koostama igaks kuuks oma vahetuse töötajate töögraafiku (tööajakava), korraldama ümber tööaja, kui keegi puudub töölt ning kuu viimasel päeval saatma raamatupidamisele vahetuse töötajate tegeliku tööaja arvestuse. Kas vastab tõele, et ma vastutan isiklikult selle eest, et töötajate tööaeg vastaks seadusega ette nähtud töö- ja puhkeaja nõuetele või kes selle eest tegelikult vastutab?\nJohn C. Maxwelli 21 inspireerivat tsitaati parema elu elamisest «Selleks, et oma potentsiaal saavutada, pead sa kasvama. Ja selleks, et kasvada, peab sul olema kindel kavatsus seda teha,» kirjutab John C. Maxwell raamatus «15 hindamatut kasvuseadust». Avaldame raamatust 21 inspireerivat lõiku kasvamise, oma potentsiaali saavutamise ja parema elu elamise teemal.\nPERSOON ⟩ Matkajuht Romet Vaino: sellel elukutsel on ränk hind, mida kõik inimesed pole nõus maksma (1) Romet Vaino on pealtnäha täiesti tavaline mees Raplast. Tegelikult peitub mehes justkui Raplamaa oma «Mowgli», kes päevasel ajal sumpab läbi sealsete rabade, teeb huvilistele meeldejäävaid matku ning öösiti ujub tähtede paistel rabalaukas. Mis on viinud 33-aastase mehe sügavatesse soodesse ja rabadesse ning millise jälje on see jätnud tema igapäevaellu?\nNõukogude liidus tuuritanud Broadway staar Marge Champion suri 101-aastaselt Tantsija Marge Champion oli eelkõige tuntud oma särava isiksuse ning suurepärase lavasarmi poolest. Inimesed tunnevad teda mitmetest filmidest ja muusikalidest. Näiteks 1975. aastal linastunud filmile «Stardust Ballroom Queen» tehtud koreograafia eest pälvis ta ka Emmy auhinna.\nStilist Piret Vapajeva näitas kodumaise disaini värvikirevamaid palu Tartu Kaubamaja Moekuulutaja ürituse moelavale jõudis üllatusi ning põnevat vaatemängu pakkunud Estonian Fashion Festivali erietendus, mille oli kokku pannud Antoniuse moeshow produtsent ning armastatud stilist Piret Vapajeva.\nHomme selguvad Eesti parimad noored restoraniteenindajad 19.-20. oktoober toimuvad restoraniteenindaja kutsemeistrivõistlused, kus panevad ennast proovile parimad noored meistris, kes õpivad kutseõppeasutustes majutus-ja toitlustusvaldkonna õppekavadel.\nGALERII ⟩ Disainer Britta Laumets-Merila juhtimisel kaunistasid lavalaudu selle sügise värvikad trendid Disainer ja stilist Britta Laumets-Merila tõi Tartu Kaubamaja Moekuulutaja üritusel lavale alanud hooaja kõige värskemad trendid, kus leidus midagi moekat igale maitsele. Naise sõnul on hetkel õige aeg investeerida klassikutesse ning lisada komplektidele särtsu kas värvide või silmatorkavate aksessuaaride näol.\nVAATA JÄRELE ⟩ Moelooja Liisi Tui esitles muinasjutulises vanalinnas pehmetest pitsidest ja siidist pulbitsevat uut kollektsiooni Täna esitles Virtuoza by Liisi Tui oma uusimat sügistalve kollektsiooni, mis kannab nime Film Noir. Esitlust kajastas Sõbranna.ee ning toimetus valis kollektsioonist välja oma lemmikud.\nKate Middleton muutis drastiliselt prints Harry rolli oma venna elus Prints Harry ja prints William olid lapsest saadik täiesti lahutamatud. Kuningliku koja ekspert väidab, et vendade suhe muutus drastiliselt hetkel, mil prints Williami ja praeguse Cambridge'i hertsoginna Kate'i suhe tõsisemaks muutus.\nNAGU HOOP NÄKKU ⟩ Asjad, mida ei tohiks töö kaotanud inimesele kunagi öelda Praegusel ajal on üsna tõenäoline, et aina enam inimesi kaotavad oma töökoha. Töö kaotamine muudab inimese kurvaks ja sellistel puhkudel tahaks kohe lohutama tõtata. Sinu valik, milliste sõnadega lohutad, küll aga tasub end kurssi viia, mida kindlasti mitte öelda.\nMeghan Markle tegi avameelse avalduse, miks ta tegelikult sotsiaalmeedia kasutamise lõpetas Meghan Markle otsustas eelmisel aastal oma sotsiaalmeediakontod kustutada. Nüüd tundis naine, et on õige aeg selle tagamaadest põhjalikumalt rääkida. Lisaks rääkis naine ka sellest, kuidas emaks olemine teda muutnud on ning millised ohud meid igapäevaselt varitsevad.\nKOLUMN ⟩ Aleksandr Popov. Põhjused, miks minusugune mees on õpetaja, mitte ei teeni «päris raha» Selle aasta mihklikuu tähistas minu jaoks aastakümne möödumist esimesest koolipäevast uues rollis. Kümme aastat tagasi juhtus nii, et sain telefonikõne sõbrannalt, kes uuris, et ega ma ei tahaks ennast õpetajaametis proovile panna. Ja otse loomulikult, jättes tagaplaanile peas trummitaldrikuid kokku taguva ahvipoisi hoiatushelid, otsustasin ma tundmatus kohas pea ees vette hüpata.\nKÕRV PEALE! ⟩ Siiani tahaplaanile hoidnud Ozzy ja Sharon Osbourne'i tütar kõnnib isa jälgedes 2002. aastal kirjutas perekond Osbourne end igaveseks paljude inimeste südamesse samanimelise MTV-sarjaga. Sari näitas veteranrokkarit Ozzyt, tema abikaasat Sharonit, poega Jacki ja tütart Kellyt avalikkusele metsikute, hulljulgete ja ülemeelikute inimestena, kuid Osbourne'de esiklaps Aimée jõudis ekraanile vaid korra ning sedagi udustatud näoga. Olenemata sellest, et naine ei soovinud perekonna kuulsusest kasu võita, on ta tahaplaanil oma isa jälgedes käinud.\nKesköö Põhja-Koreas: diktaator Kim Jong-un poetas paraadil pisara Laupäeval, 10. oktoobril tähistati keskööl Põhja-Korea pealinnas Pyongyangis töölispartei rajamise 75. aastapäeva. Ei puudunud pühalik paraad, ilutulestik ega diktaatori Kim Jong-uni kõne, kuid välisvaatlejaid hämmastas riigijuhi ootamatu hellusehetk.\nMoelooja Liisi Tui toob lavale vana Hollywoodi ja Itaalia filmiklassika võrgutava seksapiili Virtuoza by Liis Tui pole Eesti moemaastikul võõras nimi. Sel neljapäeval toimub moelooja peenelt võrgutavast seksapiilist pungil kollektsiooni virtuaalne esilinastus Sõbranna portaali vahendusel. Liis Tui loob moodi targalt soetatud ehk jätkusuutlike kangaid kasutades.\nINTERVJUU ⟩ Kes on meie 16-aastane klassikatäht, keda Kadri Tali nimetas väikeseks imeks? (1) Tähe-Lee on noor Eesti pianist, kes vaatamata vanusele on andnud juba palju meeldejäävaid kontserte ja silma paistnud võistlustel nii kodumaal kui ka väljaspool. Tema viimane suurim saavutus oli saate «Klassikatähed 2020» võitmine, mille žüriiliige Kadri Tali kirjeldas tüdrukut kui pisikest eesti imet.\nKÜLMAVÄRINAD ⟩ Piiritusekuningast Rummu Jüri lollitas kordnikke ning põgenes korduvalt aluspesu väel vanglast 1919. aastal kehtestati Soomes kuiv seadus, mis kestis 1932. aastani. See andis agaratele Eesti «ärimeestele», kes ei kartnud seadusesilma, võimaluse kiirelt rikastuda. Salapiiritusepaadid kimasid üle Soome lahe esimese Eesti vabariigi ajal väga tihedalt ning nii mõnegi julge hundi rind oli rasvane – ja teinekord ka haavleid täis.\nAJALUGU ⟩ Kahe kauni eestlanna kuritegelik haare ulatus Narvast Saksamaani 1920ndate lõpus saavutasid kaks Eesti naist kurikuulsuse, kuna jäid juhuse tahtel ühel ajal Riias kelmustega vahele. Mõlemad olid noored, ilusad ja kleepuvate näppudega aferistid, kes ei põlanud ka oma välimust kuritegudeks kasutada.\nPutin poetas killukese eraelust: lastelastega suhtlemine pakub mulle suurt rahuldust! Eile 68-aastaseks saanud Venemaa president Vladimir Putin on tuntud napisõnalisuse ja privaatsusearmastuse poolest. Presidendi eraelu on tabu, üldiselt ei küsita selle kohta küsimusi ning Putin ka ise detaile ei avalda.\nLegendaarse Steve Jobsi 20 inspireerivat tsitaati Täna möödub üheksa aastat Apple Inc. ühe asutaja ja kauaaegse tegevjuhi Steve Jobsi surmapäevast. Lisaks tööalasele positsioonile, oli mees tuntud ka oma väljaütlemiste poolest. Meenutame mehe 20 legendaarsemat tsitaati.\nCheri avaldus šokeeris Billie Eilishit Cheri nimi pole ilmselt enamus inimestele võõras. Lisaks elegantsusele ja võimsale lauluhäälele, on ta silma jäänud ka oma üpris huvitavate ning avameelsete sõnavõttudega. Viimasel intervjuul tehtud avaldus šokeeris aga noort lauljatari Billie Eilishit.\nKoroona tõttu töö kaotanud inimesed pihivad: ma pidin korteriomanikuga magama, et mitte tänaval lõpetada Käes on kriisiaeg, mis puudutab väga valusalt mitmeid ettevõtlusharusid ja nendest sõltuvaid inimesi. Koondamislained on üle käinud nii suurfirmadest kui väikestest ettevõtetest.\nSuri mitmete Elvis Presley laulude looja Kantrilaulja ja laulukirjutaja Mac Davis, kes on kirjutanud ka Elvis Presley poolt kuulsaks lauldud laule, suri teisipäeval 78-aastaselt.\nNäitleja Amanda Seyfried sai teise lapse Amanda Seyfried sai esmakordselt emaks kolm aastat tagasi ning hoidis raseduse ajal ka avalikkust üsna tihedalt oma tegemistega kursis. Nüüdseks on jõudnud meediani info, et teise lapse ootust ja sündi otsustas ta avalikkuse eest hoopiski varjata.\nKULBID KOKKU ⟩ Eestis moodustati esmakordselt kokkade võistkond, kes osaleb kulinaarsetel olümpiamängudel Kokkade olümpia? Just nimelt! Tegemist on juba 100-aastase traditsiooniga, kuhu on lõpuks jõudnud ka meie kodumaa parimad kokad.


Mis on elukogemus, lesptitsbonheursdelili.be\nElukogemus on soeng, mille saate siis, kui olete kaotanud oma juuksed. Elukogemus on soeng, mille saate siis, kui olete kaotanud oma juuksed Mis on kogemus? Selle defineerimine pole just kergemate killast, kuid siiski teavad kõik, millest on jutt. Igaüks omandab oma esimese kogemuse varastel elusekunditel, viimase aga oma elutee lõpus.\nSee on tõeline elukogemus, mis on täis väljakutseid, adrenaliinirikkaid seiklusi ning unustamatuid mälestusi! Alice Närep, 2019/2020 õppeaasta, Wageningeni Ülikool (Holland). Esimesed kogemused Eestist väljaspool sain kätte juba bakalaureuseõppe ajal, mil läbisin kaks suvekooli ja praktika Leedus, Prantsusmaal ja Saksamaal.\nMis ta on? Elukogemus on, muud midagi. Vasta Tsiteeri . kummaline 15. mai 2014, kl 19.08: Ma isegi ei mõtle praegu niiväga, et oleks võinud olla midagi muud, aga ärritab lihtsalt see, et ma ei mõista. Kui kahel inimesel on säilinud eraldi elamine, siis mis seal vahet on näiteks sellega, et magatakse eraldi toas. Tean, et sarnaneb ...\nEsileht › Ajaviite- ja muud jutud › arvamused, mis elukogemus on ajaga ümber lükkanud See teema on suletud ja siia ei saa postitada uusi vastuseid. Foorum:\nMis see luule lõpuks muud on kui üks elukogemus ja üks ilukogemus. Need saavad kokku. Elukogemus võib olla valus ja ilukogemus niisamuti. Aga see valu seal värssides mingil viisil puhastub ja värsid ei tee haiget. Nad võivad teha, jah, sellist magusat valu, aga eluvaluga võrreldes on see ikkagi ravim, see on leevendus, lohutus ja valgustus.\nKoolipedagoogika. TALLINNA PEDAGOOGIKAÜLIKOOL TÄISKASVANUTE HARIDUSE KESKUS Tiit Marrandi V Õ I M A L U S T E S T M U UTA TÖÖ -- JA TEHNOLOOGIAÕPET ÕPILASEKESKSEMAKS NING DEDUKTIIVSEMAKS Täienduskursuse lõputöö (Koolipedagoogika 21.03. ... 29.08.2002.a.)\nSee mis sul praegu on, on pubeelu elukogemus. • No näed, sa isegi ei adu, mis on elukogemus, millest ma räägin. See, et sul võib-olla sinu raske lapsepõlve pärast on n-ö palju kogemusi, ei tee sind veel keskealise inimesega vaimselt võrdseks. 16aastane on veel puberteediealine, ehedaks tõestuseks sellele on sinu sõnavõtud.\nKui see ka vangla poleks olnud, siis mis erakordne elukogemus see ikka niiväga on, kui elada 8 aastat ükskõik millises sootsiumis, kustkohast väljas ei käi. Ei saa, ei tohi, ei taha või pole raha, ei ole siinkohal oluline.\nSinu tööstiili mõjutavad ka muud tegurid, nagu näiteks elukogemus, haridus ja küpsus. Iseenda parem mõistmine on esimene samm, et saavutada tõhusamat koostööd teistega. Teiste inimeste DiSC stiilide tundmaõppimine aitab mõista nende …\nMe oleme sama uudishimulikud kui meie lapsed, ainult selle vahega, et meil on (loodetavasti) elukogemus ja me suudame tõe ja ebatõe vahel vahet teha. Järgnev (ja sellele playlist is järgnev ja sellele omakorda järgnev) video on Kambodžast.\nTeadmine ja elukogemus õpetab meile, et mida varem probleemidega tegeleda, seda rutem saab sellest võitu; Haiguse tunnuseid tuleb hoolega tundma õppida, et näha, mis teeb selle kulu kergemaks ja mis raskemaks; Kulude pealt ei saa kokku hoida, sest mida suuremaks paisub kahjutuli, seda hullem tagajärg.\nNuvot, no ma olen ikka hea paarsada fantasy raamatut kindlasti lugenud ja elukogemus õpetab, et huvitav lõpetamata triloogia tasub endal kõrvataha panna, aga mitte mingil tingimusel lugema hakata. Esiteks ajab see kolmanda osa ootamine juukseid katkuma ja teiseks, kui see kolmas osa kunagi tuleb, siis võtab hea 1/3 raamatust aega, et üldse uuesti …\nMuidugi on võrdlemine süvenenud peale uue filmi ilmumist, mis räägib 50-aastaste naiste elust. Davis ütleb, et keegi osatäitjatest ei ürita välja näha nagu varem. Näiteks on tema tegelaskujul Charlottel endiselt sama stiil, aga nüüdseks on ta 55-aastane.\nSeega on elukogemus võimas mehhanism, mis võimaldab meil kohaneda ümbritseva reaalsusega. Kas elukogemus on alati kasulik? Vaatamata asjaolule, et paljudel juhtudel võib teie elukogemus olla kasulik, võib see olla kasulik mitte alati ja kui see on kedagi teise kogemuse küsimus, ei suuda me seda sageli lihtsalt tajuda.\nTema põhiliseks ressursiks on elukogemus, mis rikastab õppimist. (Illeris, 2004; Knowles jt, 1998; Merriam, 2001.) Täiskasvanud on motiveeritud õppima kui nad 1) kogevad vajadusi ja huvisid, mida õppimine rahuldab 2) suunitlus õppimisel on elupõhine mitte ainepõhine, 3) täiskasvanud õppijate sotsiaalseid, tööalaseid ja praktilisi ...\nTeemadega, mis ei ole meie jaoks olulised, me ei tegele. Nendega ei ole mõtet raisata oma ega coach´i aega. Järgmisena on arengutreeneri roll aru saada, mis on need uskumused ja arusaamad, mis on meid küll edukalt tänasesse päeva toonud, aga samas on ka muutunud mingis osas piduriteks.\nMaarja küla juhatuse liige Ly Mikheim iseloomustas Katrin Reidlat inimesena, kel on elukogemus ning koolis omandatud teadmised ja oskused, mis on kaunilt seostatud tegevusjuhendaja igapäevatöös. „Ta hoiab südames elanike huvisid. Katrin on tõeline inimeste inimene. Ta märkab, mõistab soove, on motiveeriv ja toetav.\nPakkuja enda elukogemus on üldjuhul üsna piiratud ja talle on samuti vaja materjali, mille kaudu tekitada lahenduse genereerimiseks vajalikku empaatiat; konkreetse reklaami eesmärk . Siin tuleb leida tasakaal kogu programmi lühi- ja pikaajaliste …\nDetektiiviromaanis, mis on kriminaalromaani tüüpidest kõige levinum, on peategelaseks enamasti kuriteo uurija.. Uurija on traditsiooniliselt detektiiv, kes peab detektiivibürood, töötab vabakutselisena või siis teeb detektiivitööd muu tegevuse kõrvalt, …\nKardad, et ei saa olukorraga hakkama, eriti mis puudutab suhteid. Elukogemus on õpetanud Veel » Armastuse alus Test näitab, millele Su armastus on üles ehitatud . Suhted peaksid Sulle kergust ja rõõmu pakkuma, nii et otsid inimest, kellel pole harjumust [__eraldaja__] asju keeruliseks ajada. ...\nKardad, et ei saa olukorraga hakkama, eriti mis puudutab suhteid. Elukogemus on õpetanud mitte avama oma hinge kõigile inimestele ja laskma neid oma isiklikku ruumi. Olles kogenud reetlikkust, ei jäta Sind mõte, et see kordub taas, nii et …\nMis raamatutest olete leidnud mingi elutõe,mis oma kogemusele toetudes on osutunud õigeks. Kunagi üks õpetaja ütles gümnaasiumis,et te võite küll raamatuist lauseid lugeda,kuid kui puudub elukogemus ei saa te si sõnade tähendusest aru.\nTema põhiliseks ressursiks on elukogemus, mis rikastab õppimist. (Illeris, 2004; Knowles jt., 1998; Merriam, 2001; viidanud Jasmin) Täiskasvanud õppija määratlemiseks võib kriteeriumina kasutada vanust, erinevaid täiskasvanu rolle ning küpsust nende rollide täitmisel.\nNeed on raamatud, mis kuuluvad „palun lugege, see on tõesti väga hea raamat!” nimekirja. Nad kuuluvad sinna kogu aeg, ükskõik, kui palju uusi raamatuid vahepeal ilmunud on. Mõni uutest tuleb kindlasti nimekirja juurde, mõni teine kukub välja. Aga peamiselt on tegemist teostega, mis on igal ajastul leidnud vaimustunud lugejaid.\nPädevuse määravad haridus, teadmised, oskused ja elukogemus, mida võimendavad isikuomadused. Ei ole väga keeruline kehtestada riigisektori ametnikele, sealhulgas ka ministritele ametikoha nõuded, mis on kooskõlas juhtimistasandi, eluvaldkonna ja sotsiaalse küpsuse nõuetega.\nMõnikord mõtlen mõnd eriti pahurat, vaat et kogu maailma sajatavat inimest silmates: mis tema elus õieti juhtus ja millal? Millest ta ilma jäi? Isegi rängim elukogemus ei peaks panema inimest suhtuma kõigisse ja kõigesse vaenulikult, ütles Doris Kareva Paide keskväljakul peetud kõnes.\nkus saab tasuta filme vaadatakuidas hautada lihamis on voolmis on rahvuslik liikuminekoma kui eesmis on diagrammmis soodustab rasestumistkuidas excelis korrutadamis on sclerosis multiplexkuidas saada linnuvaatlejaks


Andres Sutt: lisaeelarve vahenditega ettevõtetes osaluste omandamine peab toimuma professionaalselt - Riigikogu\n09.04.2020 / Fraktsioonide pressiteated, Eesti Reformierakonna fraktsioon\nRiigikogu rahanduskomisjoni liige Andres Sutt ütleb, et lisaeelarvega ette nähtud Eesti majanduse jaoks strateegiliselt oluliste ettevõtete toetamine on vajalik, aga tuleb läbi viia professionaalselt, sest tegemist on riskiinvesteeringutega.\n„Eelarvestatud 300 miljoniga võib anda otselaene, omandada osalusi või kasutada hübriidinstrumente, kuid järgida tuleb väga täpseid põhimõtteid. Vaid nii on võimalik investeeritud raha investeerimisportfelli peale tervikuna tagasi saada,“ ütles Sutt.\nSuti sõnul on riigi finantsabi iseloomult ajutine ja riik peab aktiivselt otsima võimalusi oma investeeringu müümiseks niipea kui võimalik. „Ettevõtete toetamine kriisi tingimustes eeldab selgelt sõnastatud kvalifitseerumistingimusi, ettevalmistus- ja otsustusprotsessi ning investeerimis- ja juhtimispõhimõtteid. Tavapärane osaluste ministeeriumis hoidmise mudel ei ole selle meetme jaoks sobiv,“ hoiatas Sutt.\nTema sõnul peab riik sõnastama finantsabi tingimused ja mandaadi ning koondama kogu investeerimisprotsessi ettevalmistusest väljumiseni ühte organisatsiooni, mis on professionaalselt mehitatud ning juhitud ja mis kasutab investeerimispanga abi. Näiteks sobiks seda rolli täitma Kredexi all tegutsev SmartCap, sõnas Sutt.\n„Abi osutamisel tuleb lähtuda järgmistest põhimõtetest: igale investeerimisotsusele peab eelnema põhjalik due-diligence ja ettevõtte väärtuse hindamine. Tehing tuleb struktureerida viisil, mis kaitseb investeeringu väärtust ning mille oodatav tootlus on vastavuses võtud riskiga. Juhtimises osalemise ja riigi osaluste portfelli hoidmise ja haldamise põhimõtteid ning investeeringu väljumistingimused ja -strateegia peavad olema selgelt sõnastatud,“ loetles Sutt.\nTa lisas, et Reformierakond on teinud lisaeelarvele muudatusettepaneku, mis paneb valitsusele kohustuse toetamise põhimõtete väljatöötamise lähtudes ülal kirjeldatud printsiipidest.


Kõik lood märksõnaga „Tööstus” - Ehitusuudised\nEttevõtete ostu-müügiplatvorm rühib 15kordse kasvu poole\nSilen võitis maineka innovatsiooniauhinna\nTuntud klaasfassaadide tootjat Windoori ähvardab kildudeks purunemine\nSaatekülalised leidsid, et ehitussektor on võrreldes masinatööstusega 2–3 aastat robotiseerimisega ajast maas, ent seal on suur potentsiaal. Saatekülaliste sõnul tuleb ehituses protsesse standardiseerida ning seejärel saab tööd robotite abil lihtsamaks ja efektiivsemaks teha.\nPuitmaterjalid kergitasid hüppeliselt hinnaindeksit\nKrimelte sõlmis Kanadas miljonilepinguKoostöö sündis tänu Youtube'ile\nEhitajad olukorrast: prussi ei saa, ootame lihtsalt järjekorrasLisatud Luminori analüütiku kommentaar\nEhitajad olukorrast: prussi ei saa, ootame lihtsalt järjekorras\nKui rängalt on globaalse ehitusmaterjali hüppeline hinnatõus ja tekkinud defitsiit mõjutanud Eesti ehitajaid ning milline on tegelik olukord ehitussektoris, rääkisid Merko Ehitus Eesti juht Ivo Volkov ja ASi Framm juhatuse liige Rasmus Kurm saates "Eetris on ehitusuudised".\nNarva rajatakse kõrgtehnoloogiline tootmistehas\nTäisrobotiseeritud veepuhastussüsteemide suurtehase maksumus on 200 miljonit eurot ja loob piirkonda ligikaudu 700 uut töökohta. Tehas valmib 2025. aastaks.\nVladimir Libman: karjäärisõda kohalike geeniustega käib juba 17 aastat\nElcogen ehitab Tallinna 20 miljoni eurose tehase\nLahkus betoonitööstur Agu Möldre\nPuitmajaliit: satume raskelt löögi alla\nKunda Nordic Tsement koondab 80 töötajat\nKunda Nordic Tsemendi nõukogu otsusel lõpetatakse märtsis klinkritootmine Kundas ja koondatakse 80 inimest.\nETS NORD alustas uute seadmete tootmist\nEinstein: kui abi ei tule, jäävad töösturitele vaid halvad valikud


Juhatuse roll ettevõttes – Eesti ja Soome kogemusi - Soome-Eesti Kaubanduskoda\nJuhatuse roll ettevõttes – Eesti ja Soome kogemusi\nNeljapäeval, 21.2 organiseeris kaubanduskoda Radisson Blu Sky hotellis seminari, kus teemadeks olid ettevõtte juhatuse ja omanikevaheline koostöös, vastutus ja kohustused. Esinejateks olid Valter Võhma advokaadibüroost Hedman Partners & CO ning majandusteaduste magister, HHJ Satu Koskinen.\nValter esitles kuulajatele konkreetsete näidete näol seda, milline on juhatuse liikmete roll ja vastutus ning andis nõu, milline peaks olema juhatuse liikme töölepingu sisu. Seminari osalejad said palju näpunäiteid selle kohta, millega peab arvestama inimene, kes asub ametisse juhatuse liikmena.\nSatu omakorda rääkis kuulajatele, milliseid eeldusi on vaja, et koostöö juhatuse ja tegevjuhi vahel hästi sujuks. Selgus, et tavad on Soomes ja Eestis paljuski erinevad. Samuti ilmnes tõsiasi, et nii Soomes kui Eestis on suure ja väikese firma juhtimise struktuurid erinevad. Arenguruumi koostöö edendamise osas leidub veel mõlemal maal, peitub ju heade tulemuste võti just eelkõige heas koostöös.\nPõnevad esitlused tekitasid aktiivse vestlusringi ja palju küsimusi ning neid jagus ka veel peale esitluste lõppu. Täname esinejaid ja aktiivseid osalejaid. Arutelud antud teemal järkuvad kindlasti ka tulevikus.


Näksip ja ansiplased reformipartei » 2011 » august\nArhiiv aja järgi august, 2011\n31. august 2011 Artikli originaal asub siin aadressil / Korruptsioon .info\nKevadel oma partei kauaaegse kontori müünud Isamaa ja Res Publica Liit pole siiani suutnud leida uut kontoripinda ning on muutunud „punase postkasti parteiks“.\nAinus võimalus IRL-i peakontoriga suhtlemiseks on saata kuni A4 formaadis ümbrik aadressil: Põhja-Tallinna kandekeskus, Toompuiestee 33a, PK 1542, Tallinn 10149. Riigifirma AS Eesti Post hallatav kandekeskus on IRL-i varasemast kontorist kuni kilomeeter eemal ja selle lähedusse jääb Balti jaam. Poole kaugemal asub Toompea loss, kus oma fraktsiooni ruumides on erakonna juhatus siiani kogunenud.\nIRL ei leia endale uut pinda\nKandekeskuse ruumid on korralikud ja hästi valgustatud ning nimekastid metallustega. Poliitikast huvituval inimesel pole mõtet kohapeale minna, sest punase ukse taha peitunud erakonnale väljastpoolt kirja panna ei ole võimalik. Mis peamine, kuutasu on seal sümboolne, vaid 3,25 eurot käibemaksuga.\nPärast oma Wismari 11 asunud kontori müüki ei ole IRL praeguseks 4 kuu jooksul suutnud leida uut kontoripinda. Peasekretär Priit Sibul ütles 22. augusti Postimehele: „Otsingud on kestnud viimased kolm-neli kuud väga aktiivselt, kuid pole õnnestunud kõigile sobivat pinda leida.“ Sellega pole ka pingutatud, sest erakonna jaoks töötavad inimesed on vormistatud tööle Riigikogu fraktsiooni juurde. Samuti töötavad maakondlikud arendusjuhid ministeeriumide juures – IRL on viinud oma funktsionäärid maksumaksja töökohtadele. Sellist käitumist tuleb taunida, sest kõik teised erakonnad on suutnud lahus hoida erakonna jaoks töötavad inimesed ja avalikus teenistuses olevad erakondlased. Ainult väärtustest jutustav ja sõnades korruptsiooni vastu võitlev partei on näidanud end maksumaksja ja erakonna rahade suurima segiajajana. Võib isegi öelda – korruptiivsuse etalonina.\nMaja müük fiktiivne?\nÄriregistri järgi asub IRL-i peakontor endiselt aadressil: Wismari 11, Tallinn, 10136. See on praeguseks Vene ärimehe Anton Soldunovi ja tema abikaasa Svetlana Soldunova omand, mille eest nad maksid üle 600 000 euro (9,5 miljonit krooni). Tõsiasi, et IRL ei ole sealt ennast välja registreerinud, sunnib kahtlema müügitehingu korrektses läbiviimises. Samuti küsima põhjusi, miks välisriigi kodanik talub tema kodu okupeerivat valitsusparteid. Äkki oli kogu müük fiktiivne, sest äriregistri järgi pole IRL majast välja kolinud?\nTõenäoliselt siiski mitte, sest 2010. aasta majandusaasta aruanne kinnitab maja müügist raha laekumist. „Raamatupidamise aastaaruande koostamise ajal toimus Erakond Isamaa ja Res Publica Liidule kuulunud kinnistu müügitehing. Tehing kinnitati notariaalselt 20.04.2011 ning müüdi aadressil Wismari 11 asuv kinnistu. Selle tehingu tulemusena kustutas Erakond Isamaa ja Res Publica Liit kõik oma laenukohustused Swedbanki ees,“ antakse teada.\nArtikkel ilmus 31. augustil 2011\nVäljavõte Äriregistrist, mille järgi Isamaa ja Res Publica liidu aadress on veel 31. augustil 2011 endiselt Wismari 11 ehkki see maja müüdi juba 20. aprillil Venemaa ärimehele ja tema naisele.\nÄriregistri väljavõte 31. augusti 2011 Eestis registreeritud erakondade kohta, mille järgi Isamaa ja Res Publica liidu aadressiks on endiselt Wismari 11.\nKliki pildil, et näha suuremalt.\nKirjutatud teemas: korruptsioon .info | Comments Off on Isamaa Ja Res Publica liit asub endiselt Vene ärimehe majas\n30. august 2011 Artikli originaal asub siin aadressil / Tõnis Kõiv\nEestile on kombeks – üks president korraga, lauldi viisteist aastat tagasi, kui president Meri kandideeris teiseks ametiajaks. Laulusõnad on kohased tänagi. Kui Reformierakond Toomas Hendrik Ilvese omal ajal presidendikandidaadina välja pakkus, põhjustas see üllatussahina. Tegemist ei olnud Reformierakonna liikmega, vaid … Jätka lugemist →\nKirjutatud teemas: Tõnis Kõiv blogi Reformierakond | Comments Off on Toomas H Ilves – hea president Eestile!\nPresident valitud! Täiendatud\n29. august 2011 Artikli originaal asub siin aadressil / Tõnis Kõiv\nRiigikogu tegi ajalugu ja suutis vastavalt EV Põhiseadusele valida ära presidendi, oodatult osutus valituks Toomas H. Ilves. Riigikogu istung algas täpselt kell 13.00 Ene Ergma juhatamisel. Kohal olid kõik 101 Riigikogu liiget, mis tekitas saalis üllatuskahina. Tavaliselt ei ole isegi … Jätka lugemist →\nKirjutatud teemas: Tõnis Kõiv blogi Reformierakond | Comments Off on President valitud! Täiendatud\nJaanus Tamkivi: parlament tegi ajalugu\n29. august 2011 Artikli originaal asub siin aadressil / Eesti Reformierakonna fraktsioon\nRiigikogu Reformierakonna saadikurühma esimehe Jaanus Tamkivi sõnul tegi Eesti parlament presidenti valides ajalugu.\n„Esimest korda iseseisvuse taastanud Eestis, suutis parlament leida riigipea valimiseks põhiseaduses nõutava laiapõhjalise konsensuse,“ sõnas Tamkivi. „Et parlament on oma mandaadi saanud alles mõned kuud tagasi, võib öelda, et president valiti tugeva rahva mandaadi toel,“ lisas Tamkivi.\nTamkivi sõnul on Toomas Hendrik Ilves väärikas riigipea euroopalikel väärtustel põhinevale Eestile. „Eesti sai hea presidendi. President Ilves on tõestanud, et seisab nii kodus kui väljaspool Eestit demokraatia, kodanikuühiskonna ja üksikisiku vabaduste eest,“ lausus Tamkivi.\nTäna Riigikogus toimunud erakorralisel istungjärgul valiti Eesti Vabariigi presidendiks Toomas Hendrik Ilves. Toomas Hendrik Ilvese poolt hääletas 73 Riigikogu liiget.\nKirjutatud teemas: Reformierakond fraktsioon Riigikogu | Comments Off on Jaanus Tamkivi: parlament tegi ajalugu


April | 2016 | Troll | Page 2 April 2016 – Page 2 – Troll\nPosted on 04/04/2016 by ullar\nHomme saab meil täis nädal Shelter Bay Marina-s. Oleme koristanud ja pesnud paati, tegelenud parandustöödega ja pisut puhanud. Sadamast väljas käisime vaid korra — marina bussiga Colon-i lähedal 4-Alto kaubanduskeskuses toitu ja paadividinaid ostmas.\nGrilli asemel on seekord sünniäevapannkoogid.\nJa siin on argipäev laevas. Alustasin varupiloodi paigaldusega. Pildi all paremas nurgas olev vana piloodi ajam saab asendatud Ameerikast tellitud uue ajamiga.\nEile tegime esimese väikese avastusretke sadama lähistele. Shelter Bay Marina on tehtud endisesse Ameerika sõjaväebaasi ja kogu ümbrus on täis mahajäetud sõjaväeehitisi.\nPilt tuleb kuidagi tuttav ette. Suur erinevus Eestiga võrreldes on muidugi troopilise looduse võimsus — muutused mis Eestis toimuks kümne aastaga toimuvad siin aastaga.\nMetsas elavad ahvid.\nUus palmileht on alul terav nagu antenn.\nMõnes majas on sees ka Panama sõjavägi.\nRuu ja mahajäetud lennuväli.\nPaar linnupilti ka. See rästalaadne on kalakaatri outriggeri otsas.\nKuni tuult ei ole on ka siin võimalik istuda.\nKöögi mageveepump ei viitsi enam eriti vett anda ja läks hooldusse.\nÕnneks on varuosad seekord kapist võtta.\nRuu tegi öösel peegelsileda veega marinast pildi.\nTäna tulid ahtrikajutist välja jalgrattad, et kimatada 9 km kaugusel, Chagres-e jõe suudmes, asuvat Fort San Lorenzot vaatama.\nVäntasime vaikselt mööda troopilises metsas looklevat asfalti ja imetlesime vaateid.\nMetall ikka puidu vastu ei saa.\nFort San Lorenzo ehitati kunagi kaitsmaks inglise piraatide eest hispaanlaste Chagres-i jõge mööda saabuvaid kullakoormaid.\nFordist on hea vaade Chagres-i jõe suudmele.\nVeidi kohalikku loodust.\nVaade Fort San Lorenzo-le Chagres-i kaldalt.\nVäike plaaž mõned kilomeetrid tagasi kanali suunas.\nPlaažil õlut nautimas.\nRuu ja puu.\nSee oja suubus merre kohe plaaži kõrval.\nPosted on 03/04/2016 by ullar\nJõudsime tegelikult Panamasse juba üle nädala tagasi. Aga et kõik algusest peale ilusti ära rääkida, siis peame alustama sellest kuidas 23, märtsil hommikukohvi ajal nii umbes kell üheksa prantsatas spinnakerpoom vastu reelingut pooleks ja kostis autopiloodi alarm. Muidugi, paat oli ennast taganttuulest pooltuulde pööranud. Vaid mõni hetk tagasi oli kõik Dandy ja plotter näitas lainelt alla surfates üle 14 sõlme.\nSeda oli ilmselt liiga palju. Avasin ruttu ahtrikajuti luugi ja pilt mida nägin ei olnud rõõmustav. Piloodi ajamit roolipalleriga ühendav 10mm roostevabast õlg oli 4/5 osas katki ja ülejäänud osas kõveraks väändunud. Õnneks puudutasid vigastused ainult rooli ühendust autopiloodiga. Roolirattale minevad trossid ja nende õlad olid endiselt paigas ja terved. Ühendasin piloodi ajami kiirelt rooli küljest lahti ning palusin Ruu rooli. Ise asusin vööritekil mäsu koristama — sisemine eespuri alla võtta ja spinnakerpoomi jäänused kokku korjata. Tuul oli endiselt kõva ja kiirus ei langenud ka ainult ühe väljapoomitud eespurjega alla viie-kuue sõlme. Kes küll mind õpetaks ettevaatlikumalt purjetama? Proovisin veel korraks meie vana, roolirattaga ühendatud varupilooti, aga see ei saanud kõrge ahtrilainega paati kursil hoitud.\nLoomulikult ei käi jamad ühekaupa. Õnneks on enamus neist pisikesed. Nagu näiteks: ilma mingi põhjuseta tuli ühendusest lahti üks kevadel paigaldatud reelingutrossidest,\nlagunema hakkas meie eelmiselt Trollilt päritud Eesti lipp\nja veidi tõsisemas noodis — katki läks generaatorit propelleriga ühendav messingmuhv. (Pane tähele ka päikesepaneeli asendit — oleme troopikas ja päike kõrvetab otse seniidist.)\nPropigeneraator on öisel purjetamisel meie ainus energiaallikas ja kui me külmadest jookidest ei taha loobuda, siis hädavajalik. Asendasin muhvi kiiremas korras klaasriide ja epoksiidvaiguga.\nVahel käis meil ka külalisi nagu see vähem kui miili kauguselt möödunud Norra tanker\nvõi see öösel meie küüti hääletanud lind.\nLendkalu sai igal hommikul tekilt minema loobitud.\nNüüd oli käes tõelisus mida olin reisi jooksul mõned korrad eriti kurja košmaarina unes näinud — piloodid ei toimi ja üks meist peab kogu aeg roolis olema. Taganttuules sõites ei ole jahi roolimine kahe sõrme tegevus. Iga ahtrist saabuv lainemürakas üritab paati kas vasakule või paremale kursilt ära keerata ja kui jääd hiljaks piisava jõuga vastupöördeks, siis leiad jahi hetke pärast 50-60 kraadi võrra kursilt kõrvale pöördununa. Niisiis käima läks uus rutiin: päeval roolime Ruuga kumbki ühe tunni ja siis anname rooli üle, öösel üritame 2-3 tundi järjest roolis olla, et teine meist korralikult magada saaks. Üllataval kombel see rutiin töötas ja üleväsimust ei tekkinud. Põhimõtteliselt suudaks nii nädalaid eksisteerida. Loomulikult jäid ära toredad ühised söögivalmistamised ja mõnusad koos einestamised. Kõige rohkem oli kahju meie rituaalsest õhtusöögijärgsest kinoseansist.\nTuul andis peatselt järgi ja liigse kiiruse asemel hakkas muret tekitama mõttettu loksumine. Roolimine võttis enam vähem sama palju energiat sõltumata sellest kas läksime pärilainet kuue või kahe sõlmega.\nÕnneks sai meie 35 aastat vana varupiloot nüüd rooli keeramisega hakkama ja andis meile ühe vaba õhtu ning öö. Nagu nõiaväel ilmus lauale lasanje.\n25. märtsi hommikul oli selge, et me selle tuulega järgmise päeva õhtuks kanali suudmes asuvasse Shelter Bay Marinasse ei jõua ja käiku läks plaan 2. Muutsime kurssi 90 kraadi ja põrutasime San Blas saarestiku pealinna Porvenir-i suunas. See on üks sadamatest kus on võimalik ennast Panamasse sisse möllida ja kuuldavasti tunduvalt väiksema bürokraatiaga kui kanali suudmes Colon-is. Olime endile Shelter Bay-s koha broneerinud, aga kuna tegime vahepeal nii head sõitu, siis oli meil bronnini kolm päeva varuks ja pidevalt käsitsi roolides tundus see vahemaa päevahüpetega teha väga meeldiv alternatiiv. Pealegi on San Blas saarestik tuntud kui Panama pärl — üks kauneimaid kruiisimispiirkondi Kariibi meres.\nSan Blas paistab läbi siinkandis kuival perioodil nii tavalise hägu.\nPorvenir on praktiliselt olematu koht. Pisike saar hotelli, lennuvälja ja ametnike majakestega. Kui siin ei oleks tolli ja immigratsiooni, siis ei tuleks selle saare alla ankrusse eriti keegi.\nPanime ennast paika ühe väga mahajäetud olemisega Norra paadi kõrvale.\nSiiski on siinsamas lähedal veel paar saart mis on tihedalt kaetud Kuna indiaanlaste onnidega. Elu ja saginat on kõvasti.\nMeie juurde ja meist mööda sõidab mitmesuguseid kohalike indiaanlaste meresõidukeid.\nÜle hulga aja kohtasime jälle ka üht vennasrahvaste laeva: siin on Leedukad oma uhke puidust kuunariga.\nNagu mujalgi Kariibi mere kallastel on ka siin näha mitmeid mere poolt kaldale uhutud purjekavrakke.\nSiin on kohalik vigurivänt meiega äri tegemas. Küll lubas uue spinnakerboomi meie katkenu asemele tuua või siis jälle puu ja juurvilju või mida tahes muud muretseda. Põhiline, et raha oli ette vaja saada. Andsime talle dollari sooda ostmiseks ja mõned lisaks “puuviljade” eest ning rohkem me teda ei näinud.\nKäisin veel korra veeliini kadakase pannilabidaga üle\nning Ruu tegi loojanguaegse ujumistiiru.\nPurunemistest rääkides, gaasiballooni vahetamise käigus sain lahti surveregulaatori vindi viimastest jäänustest. Söögivalmistamine toimub kuni paranduslahenduse või uue Camping Gas-i regulaatori (Prantsuse värk) leidmiseni matkapriimusel.\nSaabumisõhtul õeldi mu sissemöllimissoovile vastuseks Manjana. Siin siis kapteni teine katse meie kohalolekut legaliseerida.\nVeidi üle viiesaja dollari vaesemana lehvib saalingus kollase asemel Panama lipp. Siinne bürokraatia ei ole odav. Ja kanali läbimise kuludele ei ole veel eriti mõtlemagi saanud hakata.\nJärgmiseks õhtuks jõudsime ankrusse pisikeste kaljusaartega ümbritsetud Isla Lintoni alla.\nIsla Lintoni-il elavad ainul ahvid. Neid polnud näha, küll aga oli neid kuulda.\nÜksildasena end siin ei tunne. Mõnesaja meetri kaugusel on üks selle kandi tuntumaid paadihoiukohti: Panamarina.\nPäike loojus nagu ikka naabri paadi taha\nja õhtusöök (pytti-panna) valmis taas gaasipriimusel.\nEdasi läks teekond kanali suuet kaitsvate muulide suunas. Vupsti muulide vahelt sisse. Selleks peab luba küsima. Vastuseks meie ühendusevõtule käskis Christobal Signal Station meil purjed ära koristada ja kiirust juurde panna – iga mõne minuti järel väljus või sisenes muulide vahelt mõni laevamürakas. Purjekad tunduvad siin kohatuna.\nÜle hulga aja on taas päris kena tunne kai küljes olla.\nTemperatuur kõigub 30 ümber ja loodus on tõeliselt troopiline.\nShelter Bay Marina on päris suur ja kohti leidub nii super- kui ka tavalistele jahtidele.\nSee on marina madalam väikeste paatide kai.\nÕhtul tuli vaim peale ning nüüd on regulaator taas gaasisüsteemiga ühendatud. Akusirr, varuks olnud gaasilohv, paar roostevaba klambrit ja veidi isevulkaniseeruvat teippi kulusid marjaks ära. Seni peab.


Vana-Vigala komandohoone avamine 31. mail kell 18 - Raplamaa.ee\nAvaleht » Uudised » Vana-Vigala komandohoone avamine 31. mail kell 18\nVana-Vigala komandohoone avamine 31. mail kell 18\nVana-Vigala Vabatahtliku Tuletõrjeseltsi komandohoone renoveerimine PRIA LEADER-meetme toetusega on valmis.\nVana-Vigala Vabatahtlik Tuletõrjeselts lõpetas LEADER-i rahastusega oma komandohoone renoveerimise. Projekti eesmärk oli rekonstrueerida hoone esimene korrus, et tagada vabatahtlikele soetatud nõukogudeaegse hoone parem, efektiivsem, spetsiifilisem ja energiatõhusam kasutamine.\nHoone koosneb neljast ühesuurusest blokist, milles on kolm garaaži ja üks eraldatud osa, mis ehitati ümber olmeblokiks. Seal paiknevad tualett, kütte- ja veesõlm, pesemis-, riietus- ja olmeruum ning trepp teisele korrusele. Vahetatud on kõik avatäited, kommunikatsioonid, küttesüsteem ning soojustus.\nKogu majas on uued põrandad – garaažiosas tehti vajalikud kalded, paigaldati liiva- ja õlipüüdurid. Uute põrandate rajamisega tagati vajalik kandevõime ja samal ajal saavutati parim küttelahendus vesipõrandakütte näol, mille madal küttegraafik annab ökonoomsed ülalpidamisekulud. Taastatud on hoone soojapidavus.\nSaadud toetus võimaldas MTÜ-l teha investeeringud, mida vabatahtlikud ei suuda oma sissetulekutest iseseisvalt kanda. Projekti tulemusena saab pakkuda kogukonnale tuletõrje- ja päästeteenuseid efektiivsel ning kaasaegsel tasemel. Selle projektiga astuti suur samm lähemale paremale ja turvalisemale homsele. Täname kõiki vabatahtlikke, nii neid, kes talgutel käisid, kui ka neid, kes hiljem abistava käe ulatasid.\nHoone avamine toimub 31. mail kell 18. Avamisele on oodatud kõik huvilised.


Käitumisjuhise võtmeks valige eetika - Tavid Kuld ja Valuuta\nAvaldatud Kirke Sööt kategoorias Kogu uudisvoog või 29.03.2012\n1 577,57 EUR/oz\nEriti tugevad on meedia seisukohad siis, kui inimesel endal antud küsimuses seisukoht puudub või ta puutub antud teemaga kokku esmakordselt. Kui meedia ikkagi mingis riigis toimuva kohta kirjutab, et seal on terroristid ja separatistid korraldanud plahvatusi, on raske neid võtta vabadusvõitlejatena, kes seisavad demokraatlike vabaduste eest. Ja kui sa ka oled vabadusvõitleja ja sul õnnestub saavutada vabadus ja iseseisvus, kaob kohe peale oma vabaduse saamist teiste vabaduse püüdluste mõistmine, seda eelkõige välise surve ja reaalpoliitika mõjul.\nKahjuks on ka Eesti siin samasugune nagu teised, tarvitseb vaid meenutada, et iseenda vabadus oli armas aga ametlikku seisukohta Tšetšeeni riigi toetuseks meilt ei tulnudki. Ei peatu siinkohal rohkem poliitikal, sest termin “poliitika on räpane mäng” on juba piisavalt ära leierdatud ja igaüks oskab tuua siia lõputuid näiteid sellest, kuidas peaks olema ja mis tegelikult on. Ja loodan, et kõik saavad aru ka sellest, et ükskõik palju nad ka lõunalauas või kolleegidega päevapoliitilisi küsimusi ei aruta – sellest ei muutu midagi. Tekkib isegi küsimus milleks arutada, kas seda energiat ei võiks kusagile mujale ringi suunata?\nKuid maailmas ja elus on asju mida saab muuta ja mis on meie kontrolli all. Ja siinkohal siis esimene tõde – ära kuluta emotsionaalset energiat poliitiliste sündmuste kommenteerimisele, seda energiat võib ka mujal vaja olla. Ole lihtsalt jälgija ja tunneta kust tuul puhub. Sinul on oma mõjuväli kus efektiivselt toimida, ja see on igal inimesel erinev. Kui sul on kümmekond juhitavat, siis käitu ja juhi seda nii eetiliselt kui suudad.\nVõimalik, et piirkond mida mõjutad on suurem. Linnapea, maavanem – nende otsustest sõltub juba rohkem. Riigikogu jätaks välja, aga ka ministrite presidendi võim ja otsused on märkimisväärsed. Põhiline on aru anda, et ise tuleb talitada maksimaalselt eetiliselt, sest endast kõrgemate elu sa mõjutada ei saa. Konflikt tekkib siin sellega, et kui enda arust eetiline käitumine läheb vastuollu ülemuse omaga ja kui jääda jäärapäiseks, siis võidakse lahti lasta. Ja ülemuse poolt allapoole vaadates on konfliktil veel teine nüanss juures, sest ülemus näeb enamasti suuremat terviklikku pilti kui alluv. Ühest nõu on siin raske anda, aga peamine on aru saada, kas mõni otsus on tingitud emotsionaalsest turbulentsist ja alateadlikust soovist teisele ära teha või oma alaväärsuskompleksi lahendamiseks võttega, mis lahenduseni ei vii.\nNii et siinkohal on eelisseisuses see, kes suudab näha toimuva vastuolu tagamaid. On see kuskil mõne mineviku konflikti järelkaja, on see võimuvõitlus nokkimisjärjekorra nimel firmas või on selle taga soov lihtsalt olla keegi või hoopis avaldada muljet vastassugupoolele. Selles kohas on endalt hea küsida, mis on minu ettepaneku varjatud motiivid või mis on minu varjatud motiivid seda ettepanekut tagasi lükates. Ja peamine on siin jääda ausaks. Vähemalt enda ees, kui teistele ei julge enda tõelisi motiive väljendada. Ideaalvarianti, kus otsustamise aluseks on eetilised ja ausad põhimõtted ning eesmärgiks on tulevikus maksimaalse kasu saamine natuke suuremale üksusele, kui on inimene ise ja tema lähikondlased, juhtub tegelikkuses väga harva, kuigi otsustaja just nii võibki arvata.\nAga nüüd teiste teemade juurde, et eraldada terad sõkaldest.\nAlustame ajakirjandusest. Ajakirjandus püüab ennast tunnetada sõltumatuna ja nende vabadusaste on kindlasti kraadi võrra kangem kui poliitikutel, kuid nende puhul tuleb aru anda, et ka nemad on oma ajastu ohvrid. Ehk eelkõige sõltuvad mitte inimlikest, igavestest (et mitte öelda jumalikest) väärtustest, vaid oma ajastu seisukohtadest, mis on nende jaoks absoluutseks tõeks. Varjatud tsensuuri, mida nad ise teostavad, ei ole nad võimelised nägema ja peavad seda inimeste õiguste kaitsmiseks. Teisitimõtlemine, mis on tegelikkuses oma ajast ees, on nende jaoks kergematel juhtudel teisitimõtlemine või ekstravagantsus äärmuslikematel variantidel paanikakülvamine ja rumalus (siia alla kuuluvad nii Hawkinsi hoiatused inimkonnale ja majanduskriisi põhjuste analüüsijad). Kokkuvõttes võib öelda, et iga ajakirjanik suudab infot väljendada selle tasandini, kuhu ta ise on oma elus jõudnud.\nInternetikommentaarid. Nende puhul kehtib ka eelmine lause. Nad väljendavad seda, kuhu kommenteerija on oma arengus jõudnud või seisma jäänud. Iga kommentaar räägib tavaliselt rohkem kommenteeritavast endast, kui teemast, mida ta kommenteerib. Heal juhul jätab kommenteerija artikli kui terviksõnumi kõrvale, haarab kinni ühest mõttest ja siis arvab selle kohta midagi. Halvemal juhul ei süvene ta artiklisse, vaid hakkab mingit oma mõtet kirjutama, mis ei haaku ei loogiliselt ega keeleliselt eelneva jutuga. Veelgi kurvemal juhul väljendab ta mingit emotsiooni, mille juures ta sõnavara muutub päris kasinaks ja piiratuks. Kuid tuleb aru saada, et enamus kommenteerijaid on noored, kes on oma arengu alguses ja kellel eneseväljendamine on alles väljaarendamist vajalike oskuste seas.\nÕige internetikommentaar on suunatud konstruktiivselt arengule ja parimal juhul suudab arendada artikli ideed edasi sinna, kuhu autor veel ei jõudnud. Ja eelkõige on ta toetav. Siin tekkib küsimus, mis siis teha, kui autor väljendab täielikku rumalust, nagu näiteks üks televisioonireporter, kes ütles, et USA dollar on hea turvaline raha, sest ta on tagatud USA valitsuse poolt, erinevalt kullast, mis ei ole millegagi tagatud. Tavaline hüüatus oleks – tule taevas appi. Aga seda võib lihtsalt võtta huumorina – et näe, maailma on võimalik ka sellise nurga alt vaadata.\nSiit on hea üle minna järgmise kontseptsiooni juurde.\nMaailma duaalsus ehk vastandlikkus. Ja esitada igivana küsimus – mis on tõde, kas tõdesid on üks või on neid palju. Kuna üks tark mees ütles kunagi – ärge esitage oma raamatutes küsimusi, ma tahan vastuseid, küsimusi on mul endal piisavalt, siis annan ka mina siin vastused nii nagu mulle tundub ja minu jaoks on õige. Muide, kas saite aru, et eelmine lause ei olnud korrektne: “mulle tundub” ja “minu jaoks õige” on täiesti erinevad kategooriad.\nKõigepealt tõde. Tõde on ühel poolt suhteline, aga igal hetkel eksisteerib üks tõde. Kohe toon vastava näite. Küsimus kas on öö või päev? Vastus on lihtne, eksisteerib ainult üks variant, eriti kui pole tegu mingi hämara tsooniga, vaid kell on öösel kell 2. Ei mingit kahtlust. Kus siin see suhtelisus on. Suhtelisus on küsija asukohas. Kui sa küsid seda telefoni teel Austraalias olevalt inimeselt, siis vastus võib mõlema inimese jaoks olla erinev ja mõlema jaoks olla tõene.\nKus on siin absoluutne tõde? Absoluutne tõde on tõusta sellest taustsüsteemist ülespoole ja vaadata sealt antud situatsiooni peale. Kui see küsimus esitataks päikesel olles, siis ei ole sellele võimalik vastata, sest kogu aeg paistab päike. Nii et päev ja öö on kokkuleppelised suurused, mida saaks defineerida nii, et öö on seal, kuhu paistab peale päikese vari. Kui ma nüüd oleks filosoof, siis saaks seda teemat veel igatpidi edasi lahata. Arutleda, mis saaks ööst ja päevast siis, kui päike kustub ja siis kui plahvatab, ning kui maa orbiit jääks päikese sisse, kuid mingit uut teadmist see ei lisaks. Peamine on, et need mõlemad on inimeste konstrueeritud mõisted, mille tõeväärtus sõltub taustsüsteemist.\nInimeste puhul ongi nii, et enamus nende seisukohti, millele oleks vaja anda hinnang, tõde või mitte, sõltuvad taustsüsteemist ja on suhtelised. Ja siin on kaks olulist sõnumit. Esiteks, ei tohi ühe taustsüsteemi tõdesid viia teise taustsüsteemi, sest seal need ei kehti. Näiteks ei saa kõrgete eetiliste kategooriatega elades Põhja-Koreas ellu jääda. Kui seal väljendad oma arvamust, siis mitte ainult sinu enda elulõng ei katke, vaid ka kogu evolutsiooniahel, mis on sinuni jõudnud, lõigatakse võimalikult kõrgelt läbi, sest tõenäoliselt alustavad oma elu Korea Gulagis nii sinu tädid, onud kui ka nende lapsed. Vanaisad ja vanaemad ilmselt pääsevad, sest tõenäosus, et nad selleks ajaks, kui sa oled õppinud oma mõtteid väljendama, veel elavad on kaduvväike.\nSiis suhtelisus. Teiseks on tähtis jõuda arusaamisele, et ka minu enda seisukohad on enamuses suhteline tõde ja nende vastandumine teistega mõttetu. Paraku aga kipub inimene oma mõtteid ja seisukohti pidama iseendaks ja kui keegi ütleb midagi minu seisukohtade vastu, siis tihti tajutakse seda rünnakuna oma isiksuse pihta.\nMõtted on inimesest eraldiseisvad ja neid tuleb võtta vahendina mis aitab meil maailmas paremini hakkama saada. Kui mõte oleks meie osa, siis me jookseksime varsti kokku, sest meil on ühe asja kohta võimalik erinevalt mõelda ja tavaliselt inimene ei taha omada erinevaid seisukohti. Kuid just see võime – näha asju erinevast seiskohast ja olla võimeline ühe asja kohta kahte moodi mõtlema on arenenud inimese tunnus. Muidugi on siin võimalik ka vastupidi mõelda ja öelda, et inimene, kes mõtleb ühe asja kohta kahte pidi, ei mõtle üldse.\nKuid minu jaoks on areng ikkagi see, et algselt on meil üks kindel kompromissitu seisukoht nagu on üliõpilastel, kes igas põlvkonnas kipuvad mässama ja hiljem tekkib juurde võime näha asju laiemalt. Taas saaks vastanduda ja mainida, et üliõpilasena nähakse probleeme ja asju veel selgelt ning vanurid muutuvad alahoidlikeks ja argadeks ning nimetavad seda kõikvõimalike filosoofiliste kategooriatena. Sellegi poolest jään ma veendumusele, et võime näha arvamuste paljusust on arengu tunnus ja samas tunnustan ma noori, kes on valmis tegema revolutsioone nii nagu see Araabias pragu käimas on ja mille eest pole ka läänel pääsu.\nNii et tõe puhul on oluline leida üles taustsüsteem, kus see tõde kehtib ja selleks, et jõuda kraadi võrra kangema tõeni, tuleb sellest taustsüsteemist väljapoole astuda. Kui oled esimesest taustsüsteemist lahkunud, siis oled sa muidugi järgmises taustsüsteemis sees ja teoreetiliselt oleks ka seda uut kõrgemat tõde vaja vaadata taustsüsteemi kontekstis, kuid see on nüüd koht, kuhu ise praegu veel ei küüni. Iga asi omal ajal.


Aussiemaa jutud ja tegemised: Fishyfishyfishy\nÜks kodanik Albert tundis muret, et mul on päevik täitmata. Võtame siis asja käsile ja täidame mõned lüngad. Eelmine nädal oli tavaline: käisin tööl ja olin hostelis õhtul. Reedel tehti poolik päev, kuna sobivad õunad olid korjatud ja enam polnud rohelistega rabeleda. Pühapäevane tööpäev jäeti ka ära, kuna oli emadepäev ja polnud midagi koristada. Algselt pidin küll Melbourne'i minema eesti piigadega süüa tegema ja klubisse, aga kuna ma reedel ei saanud kuidagi linna algselt ja pärast poolt päeva enam ei viitsinud, siis see ettevõtmine jäi kakti.\nReede õhtul istusime sakslaste Nancy ja Sebastianiga teleka ees ning mõtlesime, et mida teha nädavahetusel. Ma pakkusin huupi, et võiks kalale minna ja tuli välja, et nad pole elu sees kalal käinud. On see võimalik üldse? Sebastian oli väiksena kunagi midagi saanud, aga see oli ammu.\nTehtud mõeldud, läksime kohe reede õhtul K-marti varustust ostma. 60 taala eest sain õnge ja palju erinevaid lante ning trossid ja muu jama ka muidugi. Ostsin veel terasninaga töösaapad ja ühe näraka fliisi külmadeks õhtuteks. Sinna mu palk läkski üldiselt. Päeval ma veel küsisin härra ülemuselt, et kus siin kala saab. Mees oleks mulle oma õnged andnud kui ma oleks päev varem küsinud. Igatahtes tema seletuste peale ja kaardi järgi läksime ühe silla alla. Ehitasin sakslastele õnged, et nad saaksid rahus ussileotiamist nautida, ise loopisin lanti. Seal isegi ei puutunud. Pärast tegin korgiga õnge, aga kuna meil oli söödaks vaid juustu, siis ei saanudki midagi tulla. Laupäev läks tühja kalapüügi mõttes. Õhtul uurisime Sebyga netist veel kalade kohta ja selgus, et siin kohalikus Goulburni jões on peamiselt sellised kalad nagu murray cod, yellowtail ja carp (?). Ka muud, aga vähe. Söödaks peamiselt JUUSTU! Ja usse ja muid vastseid ning ka lanti.\nPühapäeval emadepäeval läksime teise kohta sama jõe peal ning seal ehitasin korraliku korgiga õnge. Läksime ühte jõesoppi, kus vesi peaaegu seisis ning ostsime ussid selleks korraks. Nancy läks alguses poodi ja me Sebyga püüdsime kala. Muidugi sai tema juustuga esimesed kalad kätte ja mul mitte midagi ussidega. Landiga ei polnud lootust, sest nagu selgus on vaja heledat ja suurt lanti, mitte minu nähvitsaid. Igatahes oli saagiks meil carp ehk siis meie mõistes midagi särje sarnast. Võõrliik siinkandis ja keegi teda ei salli. Me saime vist 9 sellist keskmist ja üks kalamees andis oma suurema ka meile, kuna tema neid ei söö. Päev otsa püüdsime ilusa ilmaga, aga vaid 9 saimegi kokku ja läksime hostelisse neid küpsetama. Sebastian sai ühe kala ka puhastada, aga ülejäänud tegi muidugi Austraalia meisterkokk. Päris head tulid, kartsin, et mudase vee pärast on maitse sitt, aga täitsa head olid. Sakslased kiitsid! Terve köögitäis asiaate vaatas suu lahti kui ma kala puhastasin.\nMeil tekkis ka plaan siit sitasest hostelist üle tee karavaniparki minna, sest siin on ikka õudne majandamine. Mingi aeg uurime sealseid võimalusi ja siis otsustame sakslastega, kas lähme või mitte.\nEsmaspäeval tegime suurepärast korjamist ning värvipimeda kohta isegi väga punased õunad sai kokku aetud. Lisaks sellele laenasime naabritelt granaatõunu, natukene. Üldiselt oli mul nägu naerul peamiselt Hangover Hotline'i kuulates ja kaks eriti head lugu D.Kaylt: Directions ja Twin Peakz. Mõtted rändasid veidrates kohtades, aga sellest ehk kunagi hiljem. Lisaks selgus, et tööd on umbes 2 nädalat. Heal juhul saavad pädevamad sh ka mina natuke kauem teha. Ühesõnaga kuna mul raha eriti pole kõrvale pandud ja 12. juuni on praegu tähtaeg, millal põhja poole minna, siis on vaja raha kokku hoida. Makaronid võiduks!\nPosted by Rennat at 6:11 PM