Binaarsete valikute uletamise strateegia - Binaarsete optsioonide teenimisstrateegiad. Binaarsete optsioonide strateegiad väikese summaga\nBinaarsete valikute uletamise strateegia, Binaarsete valikute kauplemise strateegiad: nimekiri ja kirjeldus - Kauplemine\nJällegi peate olukorrast krüptovaluutaga kauplemise raha aru saama ja trendi olemasolu kindlakstegemiseks peavad olema reeglid. Annan ka mõned näpunäited, mida järgida.\nEelkõige töötavad need hästi nii ostsillaatorite kui ka trendialgoritmidega. Üks olulisemaid probleeme iga kaupleja jaoks on aga see, et praegune etapp Enamik kauplemisterminalidest ei võimalda teostada täielikku tehnilist kahekordne investeering krüptorahasse. Ja neil, mis on varustatud mitme algoritmiga, on napp tööriistakast.\nSeetõttu tuleb kogu analüütiline töö ära teha pulsatsioon krüptoraha investeerida Metatraderi platvormil või kasutades veebikaardid kauplemisvaatest. Sellega seoses ei saa mainimata jätta Forexi ettevõtteid, mis pakuvad ka võimalust töötada Binaarsete valikute uletamise strateegia optsioonidega. Eelkõige kehtib see selliste maaklerite kohta nagu Instaforex või Grand Capital.\nEhkki viimast praktiliselt ei kasutata binaarsete optsioonidega kauplemisel põhjusel, et valdav enamus selle valdkonna investoritest eelistab tehinguid avada kuidas alustada binaarsete optsioonidega kauplemist sulgeda ühe päeva jooksul. Me ei tohi unustada riski, mis kaasneb nende lepingutega kauplemisega. Seetõttu on edu saavutamiseks vajalik mitte ainult erinevate turuanalüüsi meetodite valdamine, vaid ka distsipliini hoidmine ja kavandatud kauplemiskava rangelt järgimine. Tere, meie Forexi portaali tellijad!\nTäna otsustasime teile meeldida uue Forexi indikaatori ja Forexiga kauplemise kohta - Parimad krüptovaluutad pikaajalise investeeringu jaoks 1. Selle abiga saate edukalt teenida binaarsetes optsioonides, mille aegumiskuupäev on 60 sekundit.\nSeda indikaatorit müüakse dollari eest, kuid pakume teile selle tasuta allalaadimist. Binaarsete optsioonide teenimisstrateegiad. Binaarsete optsioonide strateegiad väikese summaga Lisaks räägime teile, kuidas müüjad püüavad eksitada kergeusklikke kauplejaid, müües neile teiste inimeste näitajaid, mis on erinevatel saitidel ja foorumitel vabalt saadaval.\nSee tähendab, et kui ilmub sinine ring väärtusega 7, siis on see väga tugev signaal ja positiivse territooriumi tehingu lõpetamiseks piisab ühest kandvast ribast. Selle strateegiaga saate kaubelda mis tahes valuutapaaride ja -perioodide kaupa. Lihtsalt ärge unustage, kui kauplete M15 ajakava alusel, peaks parimad krüptovaluutad pikaajalise investeeringu jaoks olema 15 minutit.\nKasutades indikaatorit BarsStreet, saate kaubelda mitte ainult binaarsete optsioonidega, vaid ka Forexiga.\nHoolimata asjaolust, et BarsStreet 1. Selle strateegiaga kauplemisel kasumlikkuse suurendamiseks võite võtta signaale ainult 7 järjestikust Binaarsete valikute uletamise strateegia värvi ribalt.\nSee indikaator näeb välja Binaarsete valikute uletamise strateegia eraldi väike diagramm, mis asub tavaliselt ekraani allosas. See ei näita mitte maksumust ennast, vaid seda, milline on valitud vara nõudlus. Selle teabe põhjal on kauplejal võimalik ennustada edaspidist graafiku pöördumist ühes või teises suunas. Selles binaarsete optsioonide kaskaadiga kauplemine käsitleme lähemalt, parimad krüptovaluutad pikaajalise investeeringu jaoks on helitugevuse indikaator, mis põhimõttel see töötab, millised signaalid seal on ja kuidas seda tööriista kasutada.\nEttevõtte tingimustes on selgelt kirjas, et väljavõtmine võtab kuni 3 tööpäeva, kuid kui kauplejal on "VIP" staatus, võtab raha IQ Optionist raha väljavõtmine ainult ühe tööpäeva. VIP-staatuse saavad ettevõtte kliendid, kelle kontodel on üle dollari, kuid võite Binaarsete valikute uletamise strateegia rääkida ja väiksema summa kokku leppida. Binaarsete optsioonide strateegia PDF - Kavandage turundusstrateegia turul kasutamiseks hinna strateegia Binaarsete valikute uletamise strateegia allalaadimine IQ Option võtab kauplejatelt raha tagasi ilma probleemideta, näiteks olen kasumit juba üle 10 korra välja võtnud.\nKas IQ Optsiooni maakler võtab raha välja? Jah, raha võetakse välja ja ülal leiate lingi tõendusmaterjaliga artiklile. Suured rahvusvahelised ettevõtted hellitavad alati oma mainet, sest just tänu sellele õnnestub neil ka võistlus võita. Nii et saate selle organisatsiooniga turvaliselt töötada, kuna IQ-l on täielik tellimus koos maksetega. Olen seda programmi jälginud esimestest päevadest peale selle ilmumist AppStore'is.\nNeil on venekeelne foorum, kust saate veateateid postitada, seda tegin ka mina. Ja teate pöördepunktide kasutamine binaarsetes valikutes Nad lihtsalt ei loe seda.\nPeate suutma valida ainult teatud turuolukordades sobivate tehingute tüübid. Siiski on oluline meeles pidada, et tehniline analüüs võtab arvesse varasemaid hinnamudeleid. Neid korratakse sageli, kuid finantsturgu ei saa alati ennustada, seega pole kõik prognoosid õigustatud. Alati on oht, peate selle meeles pidama, siis saate mitte ainult tagatisraha salvestada, vaid ka seda suurendada. Binaarsete optsioonide analüüs aitab kauplejatel mitte ainult teha õigeid prognoose, vaid ka arendada uusi kasumlikke strateegiaid.


TELESARJA GEEKS HOOAEG 4 VAADAKE VEEBIS TASUTA\nRoy ja Moss on arvutigeeniused. Nad töötavad IT-osakonnas ühe arvutiorganisatsiooni heaks. Oma töösse täielikult sukeldudes ajab nad Jeni ootamatu ilmumise tõttu lihtsalt segadusse, kes ei saa arvutitest üldse aru. Ruum, milles need kolm inimest töötavad, on keldriruum teise organisatsiooni kontorite all. Sarja peamine süžee keerleb nende ümber.\nKellest ainult pole telesarju filminud! Siin on juttu arvutiteadlastest! Ta pole nagu kõik teised. Sellel on nii plusse, nii seda kui ka miinuseid ... Seda on võimatu tagasi lükata! Tõsi, ja see ei meeldi kõigile, ma arvan ... Siiski juhtub seda ikkagi äärmiselt põnev vaadata! See on originaalne ja ettearvamatu! Sellel on oma huumor! Keegi õpib ja naerab, ja keegi lülitab teleri välja ja arvab, et raiskas lihtsalt aega "selliste mõttetuste" peale ... Öelge, mis teile meeldib, aga ikkagi pole seriaal reaalsusest kaugel! Tegelikult on kõik arvutiteadlased rabatud! Iga rauatüki, mikrolülituste ja muu kohta ei leia keset mäge midagi. "Prügi" lauale! Sellel on siiski teatud oma võlu, võib-olla teistele võõras ... Tahaksin märgata kunstnikke, kes sobivad nende piltide alla keldrist pärit vaeste kaaslastega! vaatajakunstnikud ... Üks on puudu! Pärast mitme episoodi vaatamist on teil hea meel neid taas näha ja naerda nende seikluste ja jamade üle, millel on kõigil võimalus juhtuda! Ükskõik, kuidas pärast seda see sari laenaski kindel nišš mu ajus. Kiirem, ainult ta ei muutu kõigi jaoks põnevaks ... Kui aga olete vähemalt selle sfääriga kuidagi seotud või olete selliste inimestega lähedaselt tuttav, siis vaadake igal juhul seda sarja! See haarab teid sõna otseses mõttes!\nKui ma umbes poolteist aastat tagasi nägin esimest korda sellest teleseriaalist paari episoodi, siis seriaalid mulle eriti ei meeldinud. Teleseriaali nime põhjal arvasin, et administraatorite, programmeerijate jms elus on midagi rõõmustavat. Kuna ma ise kuulun sellesse piirkonda, hakkas seriaal pehmelt öeldes entusiasmi vaatama. Mõtlesin meist, meie elust jne. Samuti on võimalik, et ma ootasin erilist huumori arvutites ja kontoriplaanide analüüsi (siis ma ei teadnud teleseriaalist "Kontor"). Ja lahkus agressiivselt. See, nagu kõik teavad, polnud see, mida ma tahtsin, ja nagu kõik ütlevad, sest seeriad kustutati mu kruvist jäänusteks. Ja nii tõid nad sel kuul mulle telesarja 2 hooaega. Kuna pehmelt öeldes polnud praktiliselt midagi teha (ei mänge, anime ega filme), otsustasin seda vaadata, kuna see on lihtsalt teatavakstegemine - aja hävitamine. Tapmise aeg osutus nii-öelda lõbusaks! Niisiis, seriaal keerleb, nagu enamik meist pidevalt ütleb, arvutitehniline tugi, suur ettevõte (muide, sellist struktuuri toetamiseks on vähe inimesi, nad jookseksid selle ümber nagu hull, ega istuks kogu aeg oma keldris, leiutades igasugu asju) ... Alguses keerlevad naljad umbes nii, nagu enamik meist on harjunud ütlema, uusim tehnilise toe juht, kes pehmelt öeldes ei tea natuke tehnoloogiast, kuid hiljem on kõik kiiresti, pehmelt öeldes unustatud, ja siis on sari pühendatud kangelaste erinevatele seiklustele. Arvutid, mis teoreetiliselt peaksid selle põhjal otsustades olema naljade ja teleseriaalide peateema, on tegelaste kiirem taust. "Geeks" osutub analoogseks "Kontoriga", ainult sitcomi stiilis, välja arvatud see, et Briti teleseriaalides ületab kangelaste elu sageli ka töö piire. Selgub, et Briti stiilis "väikeste inimeste" elu näidatakse äärmiselt, nagu enamik meist pidevalt ütleb, sarnanevat meie omaga (kui mitte viia deliiriumisse, nagu muidugi teleseriaalides). Mis sellega lõppeb? Esmapilgul inetu sari annab teile lõpuks palju naljakaid minuteid ja lusti. Paistab ühe hingetõmbega, kuna episoode pole palju (2 hooaega 6 episoodist). "Kontori", "Sõprade", "Kliiniku" armastajad kindlasti vaatavad, sest neile see kindlasti meeldib.\nSari meeldis äärmiselt. Naljad pole tüütud. Ehkki loomulikult peavad nad süvenema IT-valdkonda. Ükskõik kui kummaline see ka ei oleks, kuid aeg-ajalt on tunne, et kirjanikud ei tea ala, millest nad kirjutavad. Seetõttu on vaja oma venna tööd paremini õpetada. Ja pole isegi vaja öelda, et ma ise töötan arvutiinsenerina. Pöörake tähelepanu asjaolule, et iga kasutajatega suhtlemise päev toob pehmelt öeldes sellise lõbu. Millest hiljem kõhud valutavad. Isegi kahju, et praegu töötan juba vähem ja vähem konkreetselt kasutajatega.\n© Johnny team 2020 IT-rahvahulga 4. hooaeg laadivad alla täielikud episoodid - https://onlinemoviesfreek.com


Kommentaarid - Läti alkoholipoodide hindades on kohati arvestatavaid erinevusi - Kasulik.ee\nLäti alkoholipoodide hindades on kohati arvestatavaid erinevusi - kommentaare 1-8\nAlkoholireklaam oli meediale ja reklaamiagentuuridele suur tuluallikas. Nüüd on see läinud. No kas ei aja nutma.\nNeed piiriäärsed kauplused kuulavad ju eestlastele. Eesti Nokia-ahnus.\noleks parem kui kuuluksid lätlastele???\n101 toompea tarkpead on ka ju eestlased....\nNo odav ja kättesaadav alkohol pole nüüd küll see, mida valitsus kõigile oma kodanikele tagama peaks. Haridus, meditsiin, turvalisus - aga mitte alkohol.\nÕnneks meie pere viinarahalt kokku ei hoia, maksud jäävad kodumaale \nNoored on Lätti ekskursioonile saadet ja nüüd esinevad maailma üllatava avaldusega - hinnad erinevad! Minge tööle!\nKas nüüd iga päev reklaamitakse Eesti rahade kantimist Lätti? Ma arvan, et mitte. Pigem on tegu klikiahnusega. Nii on reklaamiagentuuridele uusi numbreid ette näidata. Ausalt öeldes mina küll ei vaata neid reklaame üldse, mis Delfit ummistavad. Lihtsalt panen juba automaatselt kiiresti kinni, sest asi on läinud juba liiga nahhaalseks. Ma eeldan, et ma ei ole ainuke.\nTabel poole odavamat kraami küll ei näita. Ja selleks, et sõidust kasu saada, peab ikka tööstuslikus koguses alkoholi pruukima. Sõidule läheb ju ka raha.\nRusikareegel on umbes selline, et umbes 100km kaugusel Läti väikehulgilaost tuleb ühe kasti õlle järel käimisega nulli. Liialdusega võib öelda, et Jaanipäeva ajal jalutas kogu lõuna Eesti ringi Lätist toodud õllepurk käes. Kui sa ikka 100 eur-i eest ostes säästad teise sajase, siis pole vahet kas sa jood selle ära nädalavahetusega või kahe kuuga. Põhja eestist käies on muidugi tasuvuspiirid teised, aga aegajalt keegi ikka satub tutvusringkonnast Lätti või piiri lähedale.\nVõi kui teha hästi suur üldistus, siis\nkarsklased ja vähe tarbivad inimesed - pole probleemi\njoodikud - lahendasid probleemi enda jaoks\nriik - tekitas omale probleemi


5 parimat lahendust RTKVHD64.sys veale Windows 10-s - Partition Manager\nThe RTKVHD64.sys viga on üks surma sinise ekraani tõrgetest, mis võivad teie Windows 10-s ilmuda. Mida saate teha, kui teie arvutis ilmneb tõrge RTKVHD64.sys? See postitus pärit MiniTool kuvab teile 5 lahendust.\nLahendus 1: otsige pahavara\nLahendus 2: käivitage SFC Scan\nLahendus 3: värskendage oma draiverit\nLahendus 4: kontrollige kõvaketta kahjustusi\nLahendus 5. Tehke süsteemitaaste\nRTKVHD64.sys on Microsoft Windowsi süsteemifail, mis on seotud teie Realteki helidraiver . See on vaikimisi teie arvutisse installitud, kuid enamik kasutajaid pöörab sellele vähe tähelepanu. Kui see on kustutatud või rikutud, võivad teie arvutis ilmneda mõned probleemid, näiteks heli puudumine. Mis veelgi hullem, teie arvuti võib RTKVHD64.sys BSOD-i vea tõttu kokku jooksma.\nRTKVHD64.sys tõrge kuvatakse sageli mitmesuguste veateadetega, näiteks SYSTEM_SERVICE_EXCEPTION, millele järgneb teatud stoppkood. Tavaliselt ilmneb see tõrge, kui mängite mänge, vaatate videot või lihtsalt kuulate muusikat. Mõnikord võib see probleem automaatselt kaduda. Kuid mõnel juhul võivad kasutajad sellega jänni jääda ja see võib uuesti ilmuda.\nÕnneks saate RTKVHD64.sys BSOD-i veast vabanemiseks midagi teha. Vaatame neid lahendusi lähemalt.\nPahavara võib teie faili RTKVHD64.sys rikkuda ja seega põhjustada BSOD-i tõrke. Seega saate potentsiaalse pahavara otsimiseks kasutada oma viirusetõrjet. Pole tähtis, kui te ei installi kolmanda osapoole viirusetõrjeprogrammi. Toimingu lõpuleviimiseks saate kasutada sisseehitatud Windows Defenderit.\nSamm 1 : Tüüp kaitsja otsinguribal ja klõpsake Windows Defenderi turvakeskus otsingutulemustest.\n2. samm : Valige Viiruste ja ohtude kaitse .\n3. samm : klõpsake Käivitage uus täiustatud skannimine täiendavate skannimisseadete avamiseks.\n4. samm : Valige Täielik kontroll ja klõpsake Skannida nüüd skannimise alustamiseks.\nSüsteemifailidega seotud vigade puhul on SFC-skannimine alati hea valik. See Windowsi sisseehitatud tööriist suudab skannida kõiki teie süsteemifaile ja parandada rikutud faile vahemällu salvestatud koopiaga. Järgige lihtsalt allolevaid samme.\nSamm 1 : Vajutage Windows + R otsetee kutsumiseks Jookse dialoog.\n2. samm : Tüüp cmd ja vajutage Ctrl + Shift + Sisenema jooksma Käsurida administraatoriõigusega.\n3. samm : Sisestage käsk sfc /scannow ja vajutage Sisenema seda ellu viia.\nProtsess võtab aega umbes 20 minutit. Kui skannimine on 100% lõpetatud, taaskäivitage arvuti ja kontrollige, kas RTKVHD64.sys probleem on lahendatud. Kui BSOD-i tõrge on endiselt olemas või SFC skannimine ei tööta , liikuge lihtsalt järgmise lahenduse juurde.\nNagu varem mainitud, on fail RTKVHD64.sys seotud Realteki helidraiveriga, abi võib olla draiveri värskendamisest. Siin on, kuidas seda teha.\nSamm 1 : Vajutage Windows + X ja vali Seadmehaldus hüpikmenüüst.\n2. samm : Topeltklõps Heli-, video- ja mängukontrollerid selle laiendamiseks.\n3. samm : paremklõpsake oma heliseadet ja valige Uuenda draiverit .\nKui see on tehtud, taaskäivitage arvuti ja viga RTKVHD64.sys peaks olema parandatud.\nLisaks võivad kõvakettaga seotud probleemid põhjustada ka RTKVHD64.sys BSOD-i tõrke. Teie kõvakettal võib tekkida probleeme erinevate tegurite tõttu, sealhulgas ebaõige väljalülitamine, voolukatkestus jne.\nKui see kehtib teie puhul, peate võib-olla kõvaketta kontrollimiseks midagi ette võtma. Sa võid joosta CHKDSK käsureal või teie eelistatud kolmanda osapoole programmis. Kui soovite saada rohkem meetodeid kõvaketta kontrollimiseks ja kõvaketta kahjustuste parandamiseks, lugege see postitus .\nLõpuks, kui kasutate süsteemikaitset ja olete loonud taastepunkti enne RTKVHD64.sys tõrke ilmnemist, võite proovida süsteemi taastamist, et teisendada arvuti eelmisele taastepunktile. Järgige lihtsalt allolevaid samme.\nSamm 1 : Tüüp taastama aastal Otsing riba ja klõpsake Looge taastepunkt tulemustest avada Süsteemi omadused .\n2. samm : klõpsake Süsteemi taastamine ja klõpsake Edasi tervituslehel.\n3. samm : valige uusim taastepunkt, mis on varasem kui RTKVHD64.sys viga, ja klõpsake Edasi ja Lõpetama .\nMärge: Võite klõpsata Otsige mõjutatud programme protsessi käigus kustutatavate üksuste vaatamiseks. Pärast seda peate need mõjutatud programmid uuesti installima.\nNüüd peaks teie arvuti töötama sujuvalt ilma RTKVHD64.sys veata.\nkuidas panna mängud kiiremini käima\nristirüütlite kuningad 2 kukuvad käivitamisel kokku


Loodusõpetuse tööraamat VI klassile II osa @ Haridus- ja Noorteamet\nEsileht » Loodusõpetuse tööraamat VI klassile II osa\nLoodusõpetuse tööraamat VI klassile II osa\nLoodusõpetuse tööraamat 6. klassile on mõeldud põhikooli lihtsustatud riikliku õppekava lihtsustatud õppe alusel õppivatele õpilastele. Tööraamat koosneb viiest osas. Tööraamatu ülesehitusel lähtutakse kodukoha ja Eesti kesksuse printsiibist. Tööraamatu osad sisaldavad teemasid: pinnavormid, veekogud, kliima ja selle muutused, taimed, loomad ja inimtegevuse seos loodusega. Tähelepanu pööratakse rühmitamisele oluliste tunnuste alusel. Tööraamatus on katseid, mille juures on läbiviimise plaan koos järelduste tegemisega. Samuti on ülesandeid, kus peab iseloomustama looduskeskkonna objekte ja nähtusi. Kõikide teemade puhul lähtutakse säästliku eluviisi printsiibist.\nLoodusõpetuse tööraamat VI klassile I osa\nLoodusõpetuse tööraamat VI klassile III osa\nLoodusõpetuse tööraamat VI klassile IV osa\nLoodusõpetuse tööraamat VI klassile V osa (Lisad)\nLoodusõpetuse tööraamat 6. klassile on mõeldud põhikooli lihtsustatud riikliku õppekava lihtsustatud õppe alusel õppivatele õpilastele. Tööraamat koosneb viiest osast. Tööraamatu ülesehitusel lähtutakse kodukoha ja Eesti kesksuse printsiibist. Tööraamatu osad sisaldavad teemasid: pinnavormid, veekogud, kliima ja selle muutused, taimed, loomad ja inimtegevuse seos loodusega. Tähelepanu pööratakse rühmitamisele oluliste tunnuste alusel. Tööraamatus on katseid, mille juures on läbiviimise plaan koos järelduste tegemisega. Samuti on ülesandeid, kus peab iseloomustama looduskeskkonna objekte ja nähtusi. Kõikide teemade puhul lähtutakse säästliku eluviisi printsiibist.


Kuidas käituda vahetult pärast trenni? - Tervis - sõbranna.ee\nKuidas käituda vahetult pärast trenni?\n17. juuni 2016, 12:55\nPaljudel treenijatel on head treeningharjumused: nad joovad treeningu käigus palju vett, teevad korralikult sooja, venitavad pärast oma lihaseid, lähevad seejärel riietusruumi, vahetavad riided ning suunduvad koju. Kuid see, mida sa teed pärast trenni, on kõige olulisem.\nSellel, kuidas kohtled oma keha neil minutitel ja tundidel, mis järgnevad vahetult treeningule, on otsene seos lihaste tugevuse ja kasvamisega ning neile piisava vedeliku transportimisega.\nEsmalt on kõige tähtsam maha jahtuda, isegi kui sinu treeninguks oli üksnes jalutamine. Paar minutit kerget aeroobset trenni on hea mõte. See aitab südamerütmi langetada ning enesetunnet parandada, nii et sa ei tunne pärast trenni, nagu oleksid ühtäkki haigeks jäänud.\nKui jätad trenni järsku katki, langeb vererõhk liiga kiiresti ning võid tunda seejärel, et pea käib ringi. Seepärast on mõistlik teha kerge paariminutiline jalutuskäik, et keha saaks maha jahtuda. Lihastreeningu ajal tõuseb kehatemperatuur ning on oluline, et jahutaksid keha pärast treeningut maha.\nOluline on seejärel ka lihaste venitamine. Jõutrenn tõmbab lihased tavaliselt kokku ning treeningjärgne venitamine aitab lihast ehitada, muuta suuremaks ja tugevamaks. Ole ettevaatlik, et sa venitamisega lihastele ja liigestele liiga ei tee. Kui tunned juba valu, oled liiga palju venitanud.\nVedelikku on vaja tarbida ka pärast treeningut. Soovitav on juua 2-3 klaasi vett kahe tunni jooksul pärast treeningut. Sa ei pruugi end pärast trenni küll janusena tunda, kuid sul on siiski vaja asendada treeninguga kaotatud vedelik, et ei tekiks vedelikukadu.\nViimane asi, millele peaksid pärast treeningut mõtlema, on söömine. Lihastreening kulutab palju kaloreid ja süsivesikuid, kulutades ühtlasi ka lihaseid. Lihaste taastamiseks ning energiataseme tõstmiseks oleks vaja tervislikult süüa. Soovitav on pärast treeningut 90 minuti jooksul süüa aeglaseid süsivesikuid ja valku. Süsivesikud annavad kehale tagasi kulutatud energia ning valk aitab taastada lihaseid, et need muutuksid tugevamaks. Nii püsib keha kuni järgmise treeninguni puhanuna.\nKui sa neid punkte järgmise treeningu ajal ei unusta, tänab sinu keha sind selle eest.


Korruptsioonivastase seaduse kohaldamise erikomisjonis - Riigikogu\nKorruptsioonivastase seaduse kohaldamise erikomisjonis\nKomisjon käsitles ametiisikute varalise seisu ja majanduslike deklaratsioonide esitamist.\nRiigikogu korruptsioonivastase seaduse kohaldamise erikomisjonile pidi käesoleval aasta aprillis deklareerima oma varalist seisu ja majanduslikke huve 352 erinevate kategooriate ametiisikut.\nSeaduses sätestatud tähtajaks, so. 30. aprilli 2003.a. seisuga oli erikomisjoni aadressil üle antud või postiga saadetud 322 majanduslike huvide deklaratsiooni. Komisjon luges õigeaegselt esitatuks ka deklaratsioonid, mis olid posti pandud 30. aprillil ning kandsid selle kuupäeva postitemplit. Õigeaegsetena käsitleti neidki deklaratsioone, kui ametiisik oli selle esitanud 30. aprillini oma põhitöökohal (KVS §14 lõikes 14 nimetatud juhtum). Seega ei ole kokku 24 ametiisikut seaduserikkujad. Laekumata deklaratsioone on neli: 2 suursaadikut ja 2 oma ametikohalt lahkunud isikut, kellel lasub kohustus 2 aastat oma majanduslikke huve erikomisjonile deklareerida.\nKäesoleval aastal esitasid kõik Riigikogu liikmed deklaratsiooni õigel ajal, so. 30. aprilliks, mis on läbi aastate esmakordne. Samas vabandab erikomisjon ametiisikute ja avalikkuse ees, et komisjoni koosseis alustas tööd alles 5. mail 2003 ja seetõttu venis asjaajamine.\nPraegu tutvub komisjon esitatud deklaratsioonidega ning selgitab välja 4 isiku osas mitteõigeaegse esitamise põhjused.\nDeklaratsioonid avalikustatakse Riigi Teataja lisas hiljemalt 1. juuliks 2003. Neid deklaratsioone on 224. Vastavalt seadusele ei kuulu avalikustamisele Riigikontrolli peakontrolöride, riigiprokuröride, Eesti TA presidendi ja avalik-õiguslike ülikoolide rektorite, avalik-õiguslike juriidiliste isikute nõukogude liikmete, samuti ametikohalt juba lahkunud isikute majanduslike huvide deklaratsioonid.


Uuel aastal tuleb Primera Wagon\nAasta pärast uuendatud Nissan Primera esitlust tutvustab Nissan septembrikuisel Frankfurdi autonäitusel Primera Wagonit. Autot hakatakse tootma 1998. aasta alguses Nissani Inglismaal asuvas tehases, Euroopas alustatakse uue mudeli müüki 1998. aasta aprillis. ÄP\nUus Toyota Corolla jõuab Eesti turule Toyota Eesti AS esitleb täna Tallinnas uue põlvkonna Corollat. Autot hakatakse tootma nii 3-, 4- kui 5-ukselisena. Vana mudeliga võrreldes on väliselt suurimaks muudatuseks ümarate esitulede kasutuselevõtt. ÄP\n26. augustil algab Moskvas Krasnaja Presnja näitusekompleksis 3. vene rahvusvaheline autonäitus, mille seitsmes paviljonis esitlevad oma toodangut 35 riigi 500 firmat. Ehkki näitus toimub Venemaal, on selle peakorraldajaks tegelikult Inglismaal asuv International Trade & Exhibitions Group. Korraldajad loodavad enam kui 400 000 külastajale. ÄP\nUngari politsei autohankekonkursi võitis Opel Southeast Europe, kellel on Ungaris ka oma tehas. 1998. aasta märtsiks saab Ungari politsei kätte 920 Ungaris valmistatud viieukselist Opel Astrat, tehingu kogumaht on 25 mln Saksa marka. ÄP\nKorea autotootjal Daewoo saab lähiajal müügiküpseks kaks uut mudelit -- esindusauto 1998 Brougham ja universaalkerega sõiduauto Nubira Spagon. ÄP\nI poolaastal kasvas Lääne-Euroopas sõiduautode müük 1996. aasta sama perioodiga võrreldes 1,6% võrra. Müüdi 6 990 055 autot. Veelgi edukamalt kasvas kergeveokite müük, kus kasv oli 6,7%. ÄP\nPrantsuse autotootjal Renault valmis miljones pisiauto Twingo. 1993. aasta keskpaigas tootmisse läinud mudel on tootmises vaid ühe keretüübi ja ühe mootoriga, kuid on osutunud vaatamata sellele üliedukaks. ÄP


Avaleht > Eesti Leegion > Liidrid > Paul Maitla - Sinimägede sangar > Eesti Vabariigi ohvitser\nKohe pärast gümnaasiumi lõpetamist astub Paul 21 aastaselt noorsõdurina Eesti kaitseväkke. Siit peale jätkub ta elutee ainult ja ainult mundris. Eesti, punaväe ja saksa sõjaväe omas. Südames oli Paulil vaid Eesti munder, millele ta jäi truuks olenemata sellest, mis mundrit ta formaalselt kandis.\nPärast noorsõduriaega Valgas 8. üksikus jalaväepataljonis astub Paul 1.septembril õppima Tallinnas Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste Sõjakoolis aspirantide klassis pioneeri alal. Selle täieliku kursuse lõpetab 30.juuliI1935, omandades nii kõik õigused, mis on aspirantide klassi lõpetajal.\nSel ajal hinnati teadmisi sõjakoolis ilmselt kaheteistkümnepallisüsteemis.\nParemaid tulemusi on Paulil relvade käsitsemises, sõjaväemääruste, teedeehituse ja purustustööde tundmises.\nJätkub sõjaväeteenistus. Esiotsa Tartu teises üksikus jalaväepataljanis portupei-aspirandina. Seejärel astub ta võistluseksamite sooritamise järel sõjakooli ohvitseride klassi, kus õpib 1937. aasta septembrist 1938. aasta augustini.\n12. augustil saabki ta sõjakooli ohvitserideklassi lõputunnistuse nr 410, millele on alla kirjutanud sõjaväe õppeasutuste ülem kolonel Kasekamp. 24 aines kõiguvad ta hinded 7st 1l ni. Paremad on teadmised olnud lahingulises ettevalmistuses, õhukaitse- ja lennuväetaktikas, suurtüki- ja sideasjanduses.\nTa on valmis ohvitser oma riiki teenima. Saab lipniku aukraadi ja asub teenima taas Valka, seekord 3. üksikusse jalaväepataljoni. Vabariigi aastapäeval 24. veebruaril 1939 ülendatakse Paul Maitla presidendi käskkirjaga nooremleitnandiks.\nSamal 1939. ja veel 1940. aastal oli Paul Tartu gümnaasiumides riigikaitsetöö korraldaja-juhendaja. Seal, kus ta oli ise tarkusi kogunud, võis ta neid nüüd teistele jagada.\nEnne suure sõja algust\nInimene saab mõistetavaks ühtesulamises teda ümbritseva aja ja ruumiga. Kus, millal ja kelle keskel ta sündis ja elas. Missugused inimesed. missugune keskkond valmistas Paul Maitlat ette suureks katsumuseks. mille nimeks sõda punase Venemaa vastu.\nLühike oli Pauli teenistus Eesti Vabariigi sõjaväes. Juba 1939. aasta lõpp andis märku: midagi ohtlikku on õhus. Eesti baasidesse marssis enam kui 25 000 täies relvis punaväelast. Mis pidi ses olukorras saama Eestist. Eesti sõjaväest?\n1. septembril 1939 alanud Teise maailmasõja jäine hingus jõudis vene baaside kaudu otse ka Eesti väeosadesse. Oma säilinud päevikus kirjutab ta selle aja kohta: "Kui 1939. aasta septembris algas sõda, siis tundsin, et ega meiegi sellest puutumata jää."\nSelgemini taibatavaks sai see, kirjutab Maitla, kui maailma riikide hulgast kadus "meie väike Eesti". See oli aeg, mil Eesti väeosi hakati muutma Punaarmee osadeks.\nSellest jutustab Paul Maitla päeviku esimene osa ja see on mitmes mõttes tähenduslik.


Valdo Randpere: ega ma riigikogusse minemise pärast varasemast vähem kompetentne pole - ärileht.ee\nRiigifirmade nõukogudesse kuuluvad riigikogulased\nRiigi äriühingutesse kuuluvate riigikogulaste sõnul ei ole rahandusminister Sven Sesteri ettepanek neid nõukogudest eemaldada mõistlik, sest riigikogusse astumisega ei kaotanud nad varasemaid oskusi ja teadmisi.\nTeisipäeval ilmunud Eesti Päevalehe artiklis kirjutas Piia Osula valitsuskabinetti jõudnud ettepanekust, kus rahandusminister Sven Sester soovitas kõrvaldada riigikogu liikmed riigifirmade nõukogudest. Sesteri näeb praeguses olukorras ohtu ettevõtete ja riigikogu liikmete sõltumatusele ning ka põhiseaduse rikkumist.\nSven Sester\tFoto: Priit Simson\nKes kontrollib riigiettevõtteid? (23) 27.10.2016\nAS Eesti Loots nõukogusse kuuluv riigikogulane Valdo Randpere ütles, et pigem võiks diskuteerida selle üle, kas nõukogu liikmete nimetamise kord on põhiseadusega kooskõlas. „Hääletus peaks toimuma riigikogu komisjoni ettepanekul nagu ERR-i nõukogu puhul,“ arvas ta.\nSellega, et riigikogu liige ei tohiks üldse olla riigiettevõtte nõukogus, Randpere ei nõustu. „Kuidas ei tohiks rahva käest mandaadi saanud riigikogu liige olla rahva omanduses oleva ettevõte nõukogus? Kas see, kes pole mandaati saanud, on siis kuidagi rohkem kvalifitseeritud?“ küsis ta. „Ma olen eluaeg töötanud erasektoris ja ega ma riigikogusse minemise pärast varasemast vähem kompetentne pole.“\nMa olen eluaeg töötanud erasektoris ja ega ma riigikogusse minemise pärast varasemast vähem kompetentne pole\n„Ma küsisin kunagi õiguskantsler Ülle Madise käest ja tema seisukoht oli ka väga selge, et inimesed, kes kuuluvad riigikokku võivad ka vabalt olla nõukogus, aga küsimus on pigem selles nimetamise korras.“\nRandpere tuletas meelde, et meil on üks nõukogu, mis on täiesti poliitikute vaba ja selleks on Tallinna Sadam. „Kui seal oleks poliitik, siis saaks ajakirjandus nõukogu tegevust palju kergemini uurida. Poliitik ei saa enamasti keelduda vastamast ja ta on majanduslike huvide deklaratsiooniga peegli peal.“\nYoko Alender, kes kuulub ka Riigi Kinnisvara AS (RKAS) juhatusse ütles, et riigikogu liikmed on ja võiksid veel sagedamini olla oma eelneva eriala parimad professionaalid, kes omavad veel lisaks poliitikule kohast suurema pildi nägemise oskust.\n„Arvan, et saan nii oma eelnevale erialasele kogemusele, kui poliitikakujundamise kogemusele toetudes RKAS-e arengusse panustada, et ettevõte liiguks suunas, mis loob avaliku sektori jaoks parimat töökeskkonda ja on eeskujuks tervele elukeskkonna kujundamise sektorile.“\nYoko Alender\tFoto: Tanel Meos\n„Huvide konflikte ja sõltumatuse probleeme pole isiklikult kogenud ja arvan, et neid saab tänases olukorras vältida. Riigikogu liige võib olla sõltumatum kui mõni poliitikaväline sama ala ekspert, kes ise samal ajal erasektoris töötab. Nõustun Kristen Michaliga, et täna on juriidiline kitsaskoht määramisega ja selle lahenduseks oleks tõepoolest näiteks riigikogu poolt ametisse nimetamine,“ rääkis Alender.\nÄriühingu Eesti Teed nõukogu liikme Meelis Mälbergi sõnul ei kaota inimene valimisega riigikokku oma omandatud haridust, oskusi ega professiooni. „Seepärast pean väga oluliseks, et riigi osalusega äriühingute ja sihtasutuste nõukogudes töötaks riigi esindajatena ka valimistel mandaadi saanud inimesed.“\n„Ma ei ole seni kuidagi tundnud, et oleksin nõukogus kellestki sõltuv või peaksin otsuseid langetama kellegi survel. Võimaliku huvide konflikti saab ja peabki ise hindama ning sellest vastavad järeldused tegema. Minu senine kogemus näitab küll, et just Riigkogu liikmed on need, es jälgivad väga kiivalt, et ei tekiks huvide konflikti.“ Ta lisas, et nõustub sellega, et selguse huvides tuleks nõukogudesse määramise kord üle vaadata.\nMa ei ole seni kuidagi tundnud, et oleksin nõukogus kellestki sõltuv või peaksin otsuseid langetama kellegi survel.\nLaine Randjärv, kes kuulub Eesti Loto nõukogusse sõnas, et nõukogu liikmete määramise korda võiks tõepoolest muuta. „Mõistlikuks lahenduseks pean meetodit, kus riigikogu liikmeid ei määraks nõukogudesse mitte valitsus, vaid riigikogu ise. Eeskuju tuleks võtta näiteks Rahvusooper Estonia, Eesti Rahvusringhäälingu, Rahvusraamatukogu või Eesti Panga nõukogu liikmete määramise korrast.“\nLaine Randjärv\tFoto: Ilmar Saabas\nKeskkonnauuringute Keskuse ja Tallinna Lennujaama nõukogudesse kuuluv Kalle Palling ütles, et riigile kuuluvad äriühingud on seaduse silmis täpselt samasugused, nagu eraomandis olevad aktsiaseltsid. „Riigile kuuluvate äriühingute juhtimise puhul peaksime väga täpselt järgima äriseadustiku, mis sätestab väga konkreetselt juhtimisorganite pädevused.“\n„Siinkohal olen nõus õiguskantsler Ülle Madise nõuniku Sten Andreas Erlichi suvel kirjutatud ja analüüsiga, kus ta toob välja, et moraalselt ja õiguslikult on ehk isegi tähtsaim vaadelda seda, mida äriseadustik ei sätesta,“ ütles Palling.\n„Üldkoosoleku pädevuses ei ole strateegilise tähtsusega otsuste langetamine, ühingu tegevuse planeerimine, juhatuse valimine või juhtkonna üle järelevalve teostamine. Eraldi tähelepanu väärib see, et kui juhatus peab pidama kinni nõukogu korraldustest, siis nõukogul ei ole kohustust järgida üldkoosoleku korraldusi. Üldkoosolekul ei ole lihtsalt pädevust selliseid käske ja korraldusi jagada.“\nRiigikogu väliskomisjon\tFoto: Rauno Volmar\nPallingu sõnul on kahjuks ministrid imselt kunagi ammu kehtinud kuid juba aastaid tagasi OECD soovituste tõttu muudetud “käsu-korra” aegsesse õgusraamistikku oma mõttemaailmas kinni jäänud kui on selliseid korraldusi andnud. „Proovisin meenutada ja meenus esialgu vaid üks minister, kes oma haldusala ettevõtete nõukogudele selliseid korraldusi jaganud on.“\nProovisin meenutada ja meenus esialgu vaid üks minister, kes oma haldusala ettevõtete nõukogudele selliseid korraldusi jaganud on.\n„Kui on tegemist mõne valdkonna poliitika ja riigi laiema huviga. Näiteks lennuühenduste parandamine, siis selliste puhul on ka riigikohus märkinud, et nõukogu liige peab järgima riigi laiemaid huve ja poliitikat niivõrd, et see ei kahjustaks ühingut ega satu vastuollu nõukogu liikme kohustustega ühingu ees."\n„Riigile kuuluvad äriühingud ei ole ministeeriumite allasutused nagu Urve Palol ja paljudel teistel on tavaks öelda. Nad on täpselt samadele reeglitele alluvad äriühingud nagu need, mis riigile ei kuulu,“ ütles Palling.\n„Tegelikult on isegi kummaline, et me ajal, mil võiks arutada riigi osalemist ettevõtluses üldisemalt või seda, mis on viinud erinevatel juhtimistasanditel hea juhtimistava põhimõtetega vastuoludeni. Selle asemel räägime hüpoteetilistest, pealegi õigustühistest ministrite, käskudest ja korraldustest, nõukogu liikmetele.“\n„Lõpetuseks annaks ühe konkreetse soovituse Sven Sesterile, mille laenan Robert Kittilt, kes hiljuti Kundas toimunud tööstusfoorumil pakkus välja, et “koheselt” võiks kehtestada riigile kuuluvate äriühingute samad juhtimispõhimõtted, mis kehtivad börsil noteeritud ettevõtetele: pole vaja midagi erastada ega kabinetis kokku leppida. Lihtsalt ära teha,“ ütles Kalle Palling.\nValdo Randpere firma tulemus: käivet polnud, aga kasum viiekordistus


Soome veteranpoliitik Paavo Väyrynen naaseb kunagisse koduerakonda - Maailm - Postimees.ee\nSoome veteranpoliitik Paavo Väyrynen naaseb kunagisse koduerakonda\n3. veebruar 2020, 15:47\nPaavo Väyrynen 2019. aasta presidendivalimistel.\nSoome veteranpoliitik, 73-aastane Paavo Väyrynen, naaseb Keskerakonda. Väyrynen teatas erakonnaga liitumise võimalikkusest juba eelmisel nädalal.\n«Hakkasin uskuma, et Keskerakonna aatelisi ja poliitilisi seisukohti on siiski võimalik mõjutada,» sõnas Väyrynen pressiteates. «Seetõttu otsustasin taas Keskerakonnaga liituda. Plaanin kasutada kõiki erakonna liikmetele antud võimalusi mõjutada erakonna aatelisi ja poliitilisi seisukohti.»\nVäyryneni sõnul vajatakse erakonnas «peale katastroofilist kaotust» avalikku diskussiooni. Kaotuse all peab Väyrynen silmas eelmise aasta parlamendivalimisi, kus Keskerakond sai kõige kehvema tulemuse erakonna ajaloos.\nKeskerakonna juhatus ei ole veel soovinud kommenteerida Väyryneni naasmist. Erakonna sekretär Riikka Pirkkalainen teatas eelmise nädala neljapäeval toimunud pressikonverentsil, et erakond ei kommenteeri üksikisikute liikmeküsimusi. «Igaüks võib esitada meie erakonnale liitumistaotluse ja sellega tegelevad erakonna kohalikud harud.» Samasugune sõnum oli ka erakonna juhil, rahandusminister Katri Kulmunil.\nVäyrynen on kauaaegne Keskerakonna parlamendisaadik ning mitmekordne erakonna esimees. Tema ja erakonna suhted halvenesid 2016. aastal, kui Väyrynen teatas uue erakonna asutamisest.\nVäyrynen kandideeris 2018. aasta presidendivalimistel üksikkandidaadina ning sai rohkem hääli kui toonane Keskerakonna kandidaat Matti Vanhanen. Valimiste järel teatas Väyrynen soovist kandideerida Keskerakonna juhiks, kuid loobust hiljem sellest plaanist ning lahkus erakonnast.\nPeale 2018. aasta suve naasis Väyrynen Euroopa Parlamendist parlamenti ja asutas uue Seitsme Tähe liikumise. Mõne aja pärast teatas Väyrynen liikumisest ja poliitikast lahkumisest.


16. oktoober 2003 kell 22:00\nRäägitakse, et eestlased on loomult skeptilised ja kahtlustavad kõike ning kõiki ei-tea-milles. Pisut järele mõeldes tuleb aga tõdeda, et me lihtsalt ei pane tähele, kui palju on meie ümber usaldust ja kuidas me seda pea igal sammul oma otsustes ning toimingutes ilmutame.\nNäiteks kui siseneme liinibussi, näitame üles äärmist usaldust sõiduki juhi suhtes. Me usume, enamasti juhti isiklikult tundmata, et ta ei ole enesetapjalik psühhopaat, kes plaanib end esimesel võimalusel koos oma reisijatega kuristikku kukutada. Ise autoroolis olles usaldame kaasliiklejaid, et küllap nad on, nagu meiegi, parema käe reegli ja foorituledest joondumise usku. Ja elu näitab, et enamasti tõepoolest ongi.\nKuigi vahel võib juhtuda, et keegi neist petab meie lootusi, ei saa me siiski hakata toimima vähimagi usalduskübemeta. Ning me usume, et enamasti inimesed ei valeta ning soovivad head. Vastasel juhul ei oleks üheskoos toimimine üldse võimalik.\nOn tähelepanuväärne, et avaliku elu tegelaste kallal nokkiv saade ?Ärapanija? ei vähenda vähimalgi määral inimeste usaldust Eesti ajakirjanduse ega poliitikute suhtes. Pigem vastupidi. Sõbraliku nalja kangelastest, olgu nad tegelikus elus ükskõik kui pahelised, kujunevad vaatajal reeglina positiivsed mälupildid. Ning paljude surmtõsiste probleemide käsitlustest võib mõnusas meelelahutuskastmes serveerituna saada inspiratsiooni usalduseks, mitte kibestunud ärapanekuks.\nAutor: Sten Hansson


Arhitektuurimaastik korda! II — Sirp\nJaak Huimerinna kõne „Kas arhitektuur on kultuuri osa?” arhitektide liidu üldkogul Arhitektuurivaldkond on teelahkmel. Arhitektuur kui omaette sfäär kipub meil kaduma nii õigus- kui ka kultuuriruumist. Viimase ehitusseaduse eelnõu värskes redaktsioonis ei ole kordagi kasutatud sõna „arhitektuur”. 13. veebruari Postimehe artiklis „President kuulutab välja noore arhitekti preemia” tõdevad nominendid Salto büroost, et Eestis ei mõelda üldiselt arhitektuurist kui kultuuri osast. Vaatlen tekkinud olukorda just muutunud õigusruumi seisukohast, teedrajav on siin riigihangete seadus. Tuletame meelde ajalugu: Euroopa Liidu direktiivide pakett riigihangete korraldamise kohta pärineb aastatest 2004-2005, selle põhjal on kirjutatud meie viimane riigihangete seaduse redaktsioon, mis jõustus 1. mail 2007. aastal. Minu analüüsi aluseks on viieaastane kehtivusperiood, mis peaks olema piisav mõningate järelduste tegemiseks. Kasutan oma ettekandes alusmaterjalidena Ramboll Eesti AS juhtivkonsultandi Raul Vibo* tähelepanekuid tema ettekandest möödunud aasta lõpul peetud projektbüroode liidu seminaril. Riigihangete praegusest praktikast projekteerimisvaldkonnas on paljudel absurdseid kogemusi ja halbu mälestusi – võiks öelda, et häid polegi. Domineerivalt ainuke valikukriteerium on 80% osas riigihanke puhul hind, mis sest, et riigihangete seadus ütleb, et hinnakriteeriumi võib kasutada siis, kui „pakkumuse majanduslik soodsus hankija jaoks sõltub üksnes pakkumuse hinnast ……” (RHS §31 lg 3) või kui „asi on ühekordselt kasutatav ja asja käitluskulud on väheolulised”. Intellektuaalset teenust peaks üldjuhul aga ostma hoopis RHSis toodud mõiste „majandusliku soodsuse kriteerium” alusel.\nMida on praegune praktika kaasa toonud? Esiteks on tekkinud plokk (ma nimetaksin seda nii) projekteerimisfirmasid, kes ujuvad selles süsteemis nagu kalad vees. Nende hulgas on paraku ka EALi liikmete firmasid. Nad on hõlmanud kogu meie hangete süsteemi ja tõrjunud kõrvale talendid ja tippbürood. Õigemini küll on tipptegijad loobunud ise selles mõttetuses osalemast: nad on eemaldunud riigihankesfäärist ja avalikust sektorist.\nMadalaima hinna pakkuja peab oma projekteerimisteenust optimeerima, s.t tuleb teha nii vähe kui võimalik ja kasutada odavtööjõudu ning vastutus tuleb kiirelt ära anda. Ülikeerukad ja meile palju peavalu tekitavad lepingud (mis polegi õiguslikult lepingud, vaid sisuliselt hankija ettekirjutused) kirjutakse alla neid läbi lugemata – tekkinud jamad püütakse korda ajada kuidagimoodi töö käigus. Kirjutatakse alla ka kõikide isiklike autoriõiguste äraandmisdokumentidele, sest see vabastab vastutusest ning tüütust ja aeganõudvast autorijärelevalvest. Kultuur välistatakse juba eos, seda toetab ka uue ehitusseaduse eelnõu 10. §, kus on loetletud nõuded ehitisele, kust aga puudub kultuuri dimensioon.\nProjekteerimise hind on selliste riigihangete tulemusel langenud katastroofiliselt. Euroopa arhitektide liidu andmetel viimase vaadeldava perioodi jooksul 2,4 korda, millega oleme jõudmas Rumeenia ja Bulgaaria tasemele. Samal ajal kui tarbijahinnaindeks kerib ja kerib ülespoole. Süüdi on ka EAL ja EPBL, kes pole suutnud koostada projekteerija statistika tabeleid, kus on näidatud keskmine ajakulu eri tüüpi ja suurusega hoonete projekteerimisele. Soomes on see iseenesestmõistetav dokument, mille baasil hinnata eeldatavat jätkusuutlikku tunnihinda, mis sisaldab kõiki firma kulusid ja makse. Seda ei käsitleta mitte kokkuleppena, vaid pigem informatsioonina hankijatele, et nad oskaksid hangete maksumust arvutada. Ametiühingud on Eestis traditsiooniliselt nõrgad olnud ja nende puudumist kasutatakse meie vastu kiirelt ära.\nAutoriõigusseadus on purustatud täielikult ja kaotamas oma kehtivust – sellel täna ei peatu pikemalt –, vaadata võib mu eelmise suve teksti Sirbis (7.VI 2012), kus analüüsisin tekkinud olukorda. Kui 2000. aasta riigihangete seaduse väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse paragrahv sisaldas veel autoriõigust kui ainuõigust, siis kehtivast versioonist on see eemaldatud. Teame veel seda, et justiitsministeeriumi korraldatava kodifitseerimise käigus püütakse autori isiklike õiguste kataloogi mahukust vähendada ja sisse kirjutada EAÕSi isiklike õiguste litsentseerimise punkt. See muidugi viitab sellele, et senine isiklike õiguste litsentseerimine, mida on riigihangete tüüplepingutes massiliselt tehtud, pole olnudki seaduslik. Uus seadus kinnistab aga praktikas kasutusel olnud jõuvõtted.\nAvalik sektor on ikka erasektorile ju eeskujuks: kui riik võib nii teha, siis meie teeme ka …\nValitsuse parempoolne poliitika on riigihanke seaduse kujul tegelikkuses realiseerunud hoopis vasakpoolsena: tööhõive on tagatud madalama kvalifikatsiooni ja väiksemate võimetega inimestele. Parempoolne poliitika peaks toetama just talente ja peremehi. Neile öeldakse, et hakkame eksportima, lisamata, et veel parem, kui te ise ennast ekspordiksite, nii nagu on lahendatud virisevate arstide probleem. Teid pole meil vaja. Kahjuks jäetakse arvestamata, et peremehed tahavad ju oma maad harida, mitte Siberi, Ukraina või Soome oma. Kogu selle kurtmise peale teatab ministeeriumi koridoris kohatud ametnik mulle r-i põristades: „Saa aru – see on parrradigma muutus!” Ma ei tea kahjuks, mida see sõna täpselt tähendab, ja muutusega ka nõus ei ole.\nSellises õigusruumis on väljapääs vaid üks: teeme arhitektuurivõistluse – siis saame kehtiva seaduse alusel vähemalt lahendusi valida ja hinnatase püsib ehk normaalne (kuigi hankijad tahavad purustada sellegi ventiili ja RHSis lubatud mitme võitja süsteemiga: paneme võitjad veel hinna alusel võistlema nagu tavahanke puhul!)\nLoomulikult peab avaliku sektori esindushooned ning linnade ja valdade olulistel kohtadel olevad hooned ja planeeringud lahendama võistlusega. Võistlus kui selline annab noortele võimaluse siseneda turule ja vanematele olijatele hoida end vormis, aga – siin on üks aga, millele juhtis tähelepanu juba paar aastat tagasi arhitekt Helmi Sakkov oma artiklis Tartu Postimehes – arhitektuurivõistlus on meie inimressursi raiskamine. Teeme kiire arvutuse: üks keskmine võistlus: kahe arhitekti töö ca 1 kuu, kokku 2 × 150 = 300 tundi. Kui võtame tunnihinnaks tagasihoidlikult 25 eurot tunnis siis saame kokku ühe töö maksumuse 7500 eurot. Eeldame, et Eestis tuleb keskmiselt võistluse kohta 10 tööd (tegelikult muidugi rohkem), seega saame 75 000 eurot ehk üle miljoni krooni vanas rahas osaliselt raisatud tööaega. Kui energiatõhusus on meie riigi püha poliitika, siis inimenergiatõhusus ei näi seda olevat. Parimad ja kasumlikumad näited selles vallas on tasuta tööjõudu kasutanud vangilaagrid Saksamaal ja NSVLis. Vahe on selles, et meie teeme seda täiesti vabatahtlikult ja peame ise maksma ka söögi ja eluaseme eest.\nMe peame tavalise avatud riigihanke süsteemi panema õigesti tööle ja tegema võistlusi optimaalselt. Tavavõistluste kõrval peaks kasutama ka laialdasemalt RHSiga lubatud eelvalikuga piiratud osavõtjatega võistluse vormi, mis on erasektoris tuntud kutsutud osalejatega võistlusena. Mõlemad garanteerivad vähemalt minimaalsete töökulude katte ja annavad ka piisaval hulgal ideid.\nKuidas siis minna edasi? Vaatame mõnda juhtivkonsultant Raul Vibo poolt väljakäidud seisukohta ja lähtepunkti väärtuspõhise projekti hankimiseks.\nRiigihanke seaduse eurodirektiivi aluspõhimõte – „best value for money” – on eesti seaduskeelde tõlgitud „parim hinna ja kvaliteedi suhe” (RHS § 3) ehk teisiti öeldes „parim, mida selle raha eest võib saada”, kusjuures oluline on just väärtuse rõhutamine. Riigihanke seaduses on ju juttu mõistlikust hinnast üldiselt. Raha on ette antud ja maksumus peab olema väga kaalutletult kontrollitud ja arvutatud juba enne hanget (viimastel Soome arhitektuurihangetel on kõikjal olnud kirjas eeldatav töö maksumus ja selleks on tehtud ka palju eeltööd) keegi ei taha ju osta saasta, kuigi odavalt. Või tahab?\nArhitektuuriteenuse ostmisel tuleb toetuda RHSi § 31 lg 4 määratletule: „Kui hankija sõlmib hankelepingu majanduslikult soodsaima pakkumuse alusel, nimetab hankija hankelepingu esemega seotud objektiivset hindamist võimaldavad pakkumuste hindamise kriteeriumid, milleks võivad olla eelkõige kvaliteet, hind, tehniline väärtus, esteetilised ja funktsionaalsed omadused, keskkonda mõjutavad omadused, käitamiskulud, tasuvus, müügijärgne hooldus ja tehniline abi ning selle maksumus, sõlmitava hankelepingu alusel vahetult teenuste osutamise või ehitustööde tegemise eest vastutavate isikute spetsiifilised tõendatud oskused või kogemus, millest otseselt sõltub osutatavate teenuste … kvaliteet, hankelepingu täitmise tähtaeg. Hankija nimetab pakkumuste majandusliku soodsuse hindamise seisukohast objektiivselt põhjendatud suhtelise osakaalu, mille ta igale valitud pakkumuste hindamise kriteeriumile omistab”. Meie põhjanaabrid teevad seda ja aina mõistlikumalt. Hinnakriteeriumi osakaal on 30% ja 50% vahel, ülejäänu hinnatakse spetsialistide portfoolio, nende kogemuse, meeskonna võimekuse ja ka näiteks pakkuja kirjaliku nägemuse põhjal. Hankija tahab ju enne ostmist teada, mis arhitektidel peas mõlgub, ja ka hinnata seda. Omaette teema on muidugi see, kes seda hindama peab. Mõnede kriteeriumide hindamiseks peab hankija rakendama vastavalt vajadusele riigi, kohaliku omavalitsuse ja kutseliitude esindajatest komplekteeritud erapooletut žüriid või komisjoni, et välistada valiku subjektiivsus.\nLoodava riigiarhitekti meeskond peaks saama õiguse selekteerida ja anda iga riigi rahastatava hanke kohta oma hinnang, kas tegemist on kultuuriväärtusliku ja arhitektuuri või muud olulist dimensiooni sisaldava hankega, õiguse määrata riigihanke läbiviimise vormi ja osaleda vajadusel vastava riigihanke läbiviimisel ja läbivaatamisel hindamiskomisjonides. Ainult sel juhul võib rääkida toimivast arhitektuuripoliitikast ja ka võimalusest, et arhitektuurist saab jälle kultuuri osa.\nAga ükskord algab aega … küll siis Talent jõuab koju … Eesti põlve uueks looma. (Kreutzwaldi ainetel.)\n* Raul Vibo ettekande „Väärtuspõhine hankejuhtimine” täistekst aadressil


Soovid avada Iiri pubi? Nüüd saad tellida terve kõrtsi postiga - Maitsed.ee\nSoovid avada Iiri pubi? Nüüd saad tellida terve kõrtsi postiga\nKui aga olete mõelnud ka, et võiks avada oma Iiri pubi, kuid ei oska kuskilt otsast alustada, siis nüüd on võimalik saada abi firmalt, mis müüb postiteel terveid pubisid.Foto: Wikipedia\nHinnatakse, et maailmas on avatud umbes 7000 Iiri pubi ning kes neis aega veetnud, suudab mõista nende paikade maagilisust, kodusust ja õdusust. Iiri pubid on avatud Prantsuse suusakuurortidest kuni Indoneesia pisisaarteni, Dubaist Mauritiuseni. Hea pint tumedat õlut, kartulikoored ning telekast mängitav jalgpall, ragbi või golf. Mis saaks olla veel parem?\nKui aga olete mõelnud ka, et võiks avada oma Iiri pubi, kuid ei oska kuskilt otsast alustada, siis nüüd on võimalik saada abi firmalt, mis müüb posti teel terveid pubisid. Irish Pub Company, kes on selle niiöelda Iiri pubi kontseptsiooni loojad, disainivad, ehitavad ja paigaldavad just teie soovide kohaselt teie valitud kohta pubi, vahendab Independent.\nFirmal on hetkel pakkuda kuut eri stiili pubi – viktoriaanlikust stiilist kuni maapubini. 1990. aastal loodud ettevõte on oma elu aja jooksul müünud ja paigaldanud umbes 500 Iiri pubi kogu maailmas. Firma asutaja Mel Mcnally ütleb, et viimasel ajal on väga palju huvi tuntud pubide järgi näiteks Šveitsist.\nSoovite ehk pubi endale osta, siin on valik:\nKeldi stiilis pubi\nAllikas: Irish Pub Company\nguiness iiri pubi Iirimaa Indoneesia Šveits õlu\nKIIRE ÕHTUSÖÖGI SOOVITUS: Toitev ja maitsev Iiri pada\nVIDEO: Šotimaal õlut otsimas: Mis on punane õlu ja kuidas seda valmistatakse? 2


Töölaua tarbed ja kontoritarvikud: dokumendisahtlid jt - Home4you\nTöölaua tarbed ja kontoritarvikud: dokumendisahtlid, pliiatsitopsid ja teised kontoritarbed\nTöölaua tarbed on oluline roll selles, et kodune kontor oleks sama mugav kui töölaud ükskõik millises tipptasemel kontoris. Millised on aga need kontoritarvikud, mis aitaksid seda mugavust saavutada?\nKuigi suur osa tööelust on kolinud arvutisse ja internetti, on igal töölaual ka muid vahendeid. Kus sa plaanid hoida oma pastakaid ja pliiatseid, märkmepabereid, kaustu, visiitkaarte ja kõike muud, mida ühel või teisel hetkel vaja läheb? Pliiatsitopsid ei kao nii pea mitte kusagile! Ka prügikast on hädavajalik. See aitab kontorinurka puhtamana hoida, sest prahi saab hetkega ära visata selle asemel, et seda lauanurgale koguda ning siis hiljem prügikasti otsida.\nJa ükskõik kui paberivaba tööelu on, tekib sellegipoolest erinevaid dokumente, mida ei saa vaid “pilves” hoida. Dokumendisahtel ja dokumendiriiul sobib paberitele, mida kasutad tihedamini ning dokumendikast paberitele, mida ei lähe küll enam vaja, kuid on vaja sellest hoolimata alles hoida. Dokumendikast on hea, sest seda saab liigutada laua alt riiulile, riiulilt kappi või ka hoiustamiseks keldrisse.\nOrganiseeritud töölaud on esteetilisem ning kõik vajalik on kergesti leitav. Tänu sellele on tööprotsess tunduvalt efektiivsem ehk võta kasutusele nutikad lahendused ja olgu kõik kontoritarbed oma kindlal kohal. Pliiatsitops pliiatsite jaoks, dokumendiriiul paberimajandusele ja prügikast kõigele, mida enam vaja ei lähe.


Kipper.ee • Vaata teemat - Kutse I Peipsi järvefestivalile 7.-16. juuli 2016\nKutse I Peipsi järvefestivalile 7.-16. juuli 2016\nTeema pealkiri: Kutse I Peipsi järvefestivalile 7.-16. juuli 2016\nPostitatud: Teisipäev, 21 Juun 2016 23:25\nKõik on kutsutud PEIPSI JÄRVEFESTIVALILE 7-16 juuli 2016!\nMaabudes 10 päeva kestel mitmekesise kultuurilaadungiga erinevates Peipsi sadamates, tutvustab järvefestival Peipsit tavapärasest märksa põnevamal moel. Igaüks on oodatud festivaliprogrammist osa võtma ja vabatahtlikud veesõidukid on oodatud kaasa sõitma!\nFestivali marsruut: https://www.google.com/maps/d/embed?mid ... UhzctppjBE).\nPeipsi-Järvefestival-2016.jpg [ 460.3 KB | Vaadatud 3392 korda ]\nTeema pealkiri: Re: Kutse I Peipsi järvefestivalile 7.-16. juuli 2016\nPostitatud: Pühapäev, 17 Juul 2016 18:04\nSuper ettevõtmine! Suured tänud korraldajatele! Väga lahe nädal oli! Ja Piirisaarel pole niipalju paate ja lahedat rahvast kunagi varem olnud. Mina tegin kaasa alumise otsa väikse mööndusega. Kui järgmine aastal realiseerub ulmeline idee mobiilsest tanklast, oleksin otsast otsani pundis. Seekord sai nädalaga paaki valatud 358l\nPS: Tänase Aktuaalse Kaamera lõpulugu on Peipsi Festivalist.\nPostitatud: Pühapäev, 17 Juul 2016 18:56\nKuram küll. Ehk koidab kunagi ka minu elus aeg, et saan paadi alla võtta ja sinnakanti tulla Suutsin maha magada ja siis läks kiireks kah veel, kuigi oli isegi väike plaan Peipsi peale tulla. Esimest korda elus oma paadiga ja ise sangas...\nIgatahes hoidke see festival elus ja tehke aina parem. Panin ta omale sellesse listi mida kõike pean siin elus veel kindlasti ära tegema\nPostitatud: Pühapäev, 17 Juul 2016 19:02\nTegijate enda sõnul olid nad sel aastal reklaamiga ettevaatlikud, kuna ei teadnud ise ka, mis välja tuleb ning ei tahtnud ootuste lati alt läbi joosta. Aga see, mis toimus, ületas kõigi ootusi ning järgmisel aastal reklaamitakse asja juba olulist julgemini\nPostitatud: Pühapäev, 17 Juul 2016 20:34\nLihtsalt uudishimust - kas oli ka mõni masti ja purjedega alus peale lodja?\nPostitatud: Esmaspäev, 18 Juul 2016 09:24\nViikingikaev Turm oli ka. Lisaks episooditi Tartust Kiara, mis seisab vist rohkem Kavastu sadamas. Ja 2 venda tegid päris sport pisikese purjekaga, millel mootorit üldse ei olnud, kaasa mõned etapid, vähemalt Kolkja-Piirissaare-Mehikoorma.\nPostitatud: Esmaspäev, 18 Juul 2016 09:55\nMeenus veel üks üliäge mastiga alus, nime kahjuks ei tea ja purjeid kasutamas ka ei näinud. Õngitsesin ühest videost screenshoti.\nimage.png [ 1.67 MB | Vaadatud 3015 korda ]\nPostitatud: Neljapäev, 22 Sept 2016 18:53\nLiitunud: Neljapäev, 22 Sept 2016 09:37\n2017 aasta tarbeks tuleks puhkuseavaldusele ja kalendermärkmikusse kirja panna kuupäevad: 6.-15. juuli.\nPostitatud: Reede, 23 Sept 2016 08:41\n99% tõenäosusega on selleks ajaks avatud Piirissaarel ka paaditankla. Ehitustööd vaikselt aga visalt igaljuhul juba mõnda aega käivad.\nPostitatud: Kolmapäev, 03 Mai 2017 14:23\nTa tuleb taas!\npeipsi-festival-est-2-2017.jpg [ 430.55 KB | Vaadatud 2138 korda ]\nPostitatud: Reede, 16 Juun 2017 15:23\nhttps://www.facebook.com/17025913973418 ... 703102081/


Loomalihapuljong Kostilja MAGGI 60g\nMAGGI Kostilja veiselihapuljong – lihtne viis anda roale väljendusrikas ja kogu pere poolt armastatud maitse. Väike kuubik, aga rikas maitse.\nJodeeritud sool,osaliselt hüdrogeenitud palmiõli,lõhna- ja maitsetugevdajad (naatriumglutamaat, dinaatrium 5´-ribonukleotiidid), maisitärklis,suhkur,kuivatatud sibula pulber,lõhna- ja maitseained,värvaine (ammooniumsulfitkaramell),kuivatatud veiseliha pulber 0,5% ,antioksüdant rosmariiniekstrakt,kurkumipulber. Toode võib sisaldada väheses koguses piima, gluteeni, muna, kala, sellerit ja sojat.\nValmistamine: Üks puljongikuubik (10g) lahustada 0,5 l keevas vees\nEnergiat 1106,00 kJ / 266,00 Kcal\nRasvad 20,30 g\nSüsivesikud 15,70 g\nSool 56,00 g\nEnergiat 266 Kcal\nSool 56 g


pannkoogid — BLOG — Katrin Press | food photographer\nKatrin Press February 8, 2010\nAlles maale kolides ja puupliiti kasutama hakates avastasin, et hoopis kiirem ja tõhusam on pannkooke praadida korraga kahe panniga. Praadimine oli muidu alati see kõige tüütum töö. Minu ülepannikookidel retsepti ei olegi. Olen neid teinud nii kaua kui ennast köögis üldse mäletan - s.o. umbes põhikoolist peale. Alustan sellest, et võtan 2 muna ja löön kaussi. Siis lisan vähemalt 2 sl suhkrut, aga kuna mulle endale meeldivad magusa maitsega koogid, siis enamasti ikka peoga (u 3-4 sl). Klopin muna ja suhkru korralikult läbi. Seejärel kallan peale veidi piima. Ma usun, et 1 dl võiks küllalt olla. Segan uuesti. Seejärel panen nii palju jahu, et oleks lihtne tükid välja segada (ütleme 200 g). Jahu hulka segan veel 0,5 tl soola ja 1 tl vanillisuhkrut. Nüüd jälle sorts piima ja siis ülejäänud u 150 g jahu ning tainas ühtlaseks. Viimaseks jääb alati vedelik, sest siis ei jää tainasse tükke. Piima ja vahel lisaks ka külma kraanivett panen nii palju, et tainas jääks parajalt vedel. Mõnikord aitab ka see, kui teha proovikook. Kui tainas pannil kallutades ilusasti tasaseks jookseb ja kook meelepäraselt õhuke tuleb, ju siis on ka tainas paras. Kui kook on nagu tallanahk, siis kannatab vedelikku juurde panna. Vihjeks võib veel lisada, et piima ja jahu võib nii kaua vaheldumisi doseerida, kuni tainal ikka veel kena kollakas värvus on. Kuna meie peres oskasin ainult mina sellise ülepannikookide taina kokku segada, mis koos püsis ja panni külge kinni ei jäänud, siis mõnikord ma pääsesin isegi praadimisest.\nTags crepid, krepid, pannkoogid, ülepannikoogid\nKatrin Press January 16, 2009\n(Ilmunud 2009. aasta veebruari Oma Maitses.)\nSuhtusin sellesse retsepti pisukese eelarvamusega, sest kui head ühed pannkoogid ikka olla saavad. Pealegi meeldivad mulle endale rohkem ülepannikad. Kuid see retsept avas minu jaoks ukse väikeste pannkookide maailma.\n2,5 dl keefirit või hapupiima\nSega jahu, küpsetuspulber, sool, suhkur ja vanillisuhkur. Lisa keefir, lahtiklopitud munad ja eelnevalt sulatatud või. Lase tainal seista 30 minutit. Küpseta pannkoogid. Sellest kogusest peaks tulema 20-25 väikest pannkooki. Serveeri vahtrasiirupiga.\nIn recipe Tags pannkoogid, väikesed pannkoogid


Heiki Nabi: Olen teinud kõikvõimaliku, et oma süütust tõendada « Hiiu Leht\nKreeka-Rooma maadluse olümpiahõbe ja kahekordne maailmameister Heiki Nabi astus kolmapäeval Lausanne’is Rahvusvahelise Spordikohtu (CAS) ette, et anda selgitusi ja vabaneda talle määratud kaheaastasest võistluskeelust.\nKinnine istung toimus 11. mail CASi peakorteris Šveitsis Lausanne’is. Heiki Nabi meeskonda kuulusid seal advokaadid Rafael Braegger, Paul Keres, Aleksander Muru ning eksperdid Douwe de Boer ja Pascal Kintz. Videosilla vahendusel osalesid mitmed tunnistajad.\n“Oleme kõigiti ära tõendanud, et tahtlikkus letrosooli Heiki organismi sattumisel on välistatud ning tegemist on juhusliku saastumisega. Samuti oleme teinud kõik mõistlikult võimaliku selgitamaks, mis võis nanokogusega halva analüütilise leiu põhjustada. Muuhulgas läbis Heiki valedetektori testi, mida rahvusvaheline spordikohus käsitleb erinevalt Eesti õigussüsteemist pädeva asitõendina ning mis kinnitas tema sõnade tõesust,” rääkis vandeadvokaat Paul Keres päev enne istungit.\n“Mul on hea meel, et ligi poolteist aastat teadmatust ja justkui lõputut ootust hakkab läbi saama. Kuna tean, et ma ei ole tahtlikult midagi keelatut tarvitanud ning olen rahvusvaheliselt tunnustatud ekspertide abil kogunud kõikvõimalikku teavet ja teostanud erinevaid analüüse, soovisin kindlasti arbitraaži ees ütlusi anda füüsilisel istungil. Olen sattunud väga ebameeldivasse olukorda, aga mul ei ole midagi karta ega varjata. Olen teinud kõikvõimaliku, et oma süütust tõendada,” sõnas 36aastane Heiki Nabi.\nVastavalt rahvusvahelise spordikohtu reeglistikule mõistab apellatsiooni arutamisel õigust kolm vahekohtunikku.\nPaul Keres ütles, et tal puudub teadmine lõpliku otsuse ajaraami kohta, kuid eeldatavalt võiks see tulla kuu või poolteise jooksul.\nHeiki Nabi ja tema esindajad teatasid, et on pärast istungipäeva valmis ajakirjanike küsimustele vastama, kuid rõhutasid, et istung on kinnine ja otsust seal ei langetata.\nSildid: Kreeka-Rooma maadlus, spordikohus, võistluskeeld


Teva ja veebipood - Perekooli Foorum\nEsileht › Hobinurk › Teva ja veebipood\nTeema: Teva ja veebipood\nKas kellegil on kogemusi sellise veebipoega nagu open24? Pole sellist varem näinud kuid paistab nagu okei. On keegi tellinud? Teine küsimus ongi sealtsamast poest müüdavate teva sandaalidega. Näevad ilusad aga kas ka kestavad? Hinna järgi nagu võiks loota või mis?


Keskkriminaalpolitsei põhimääruse – Riigi Teataja\nVastu võetud 14.11.2003 nr 93\nRTL 2003, 118, 1903\n22.12.2003/113 (RTL 2003, 132, 2137) 01.01.2004\n02.07.2004/41 (RTL 2004, 94, 1462) 18.07.2004\n26.04.2005/44 (RTL 2005, 48, 675) 08.05.2005\n03.08.2005/67 (RTL 2005, 89, 1330) 01.09.2005\nMäärus kehtestatakse « Vabariigi Valitsuse seaduse» (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762; 111, 1833; 1999, 10, 155; 16, 271 ja 274; 27, 391; 29, 398 ja 401; 58, 608; 95, 843 ja 845; 2000, 49, 302; 51, 319 ja 320; 54, 352; 58, 378; 95, 613; 102, 677; 2001, 7, 16; 53, 305; 59, 358; 94, 578; 100, 646; 102, 677; 2002, 57, 354; 87, 505; 90, 520; 96, 563; 2003, 4, 22; 21, 122; 51, 349) § 42 lõike 1 alusel.\n§1. Keskkriminaalpolitsei staatus\n(1) Keskkriminaalpolitsei on Politseiameti halduses olev valitsusasutus, mis üleriigilise spetsialiseeritud politseiasutusena kohaldab riiklikku sundi seaduses ettenähtud alustel ja korras.\n§2. Keskkriminaalpolitsei eelarve, pangaarve, pitsat ja sümboolika\n(1) Keskkriminaalpolitseil on oma eelarve ja pangaarve. Keskkriminaalpolitsei kulud kaetakse riigieelarvest.\n(3) Keskkriminaalpolitseil on oma nimetusega üld- ja kirjaplank. Keskkriminaalpolitsei struktuuriüksusel võib olla oma kirjaplank, kui see on ette nähtud struktuuriüksuse põhimäärusega.\n(4) Keskkriminaalpolitseil võib olla oma embleem, mis registreeritakse Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras. Embleemi võib kasutada Keskkriminaalpolitsei külaliskaartidel ja muudel Keskkriminaalpolitsei trükistel või suveniiridel.\n§3. Järelevalve Keskkriminaalpolitsei tegevuse üle\nKeskkriminaalpolitsei on aruandekohustuslik Politseiameti ees, kes suunab ja koordineerib tema tegevust ning teostab tema üle teenistuslikku järelevalvet seadusega ja seaduse alusel antud õigusaktidega sätestatud korras.\n§4. Keskkriminaalpolitsei asukoht\nKeskkriminaalpolitsei asub Tallinnas. Keskkriminaalpolitsei postiaadress on Tööstuse 52, 10416 Tallinn. Keskkriminaalpolitsei struktuuriüksuste, mis ei paikne Keskkriminaalpolitsei asukohas, postiaadressid tuuakse ära nende struktuuriüksuste põhimäärustes.\n§5. Keskkriminaalpolitsei tegevusvaldkond\n(1) Keskkriminaalpolitsei tegevusvaldkond on jälitustegevus, kohtueelne uurimine ning nendega seonduva koostöö korraldamine käesolevas põhimääruses sätestatud juhtudel. Keskkriminaalpolitsei koordineerib kriminaalpolitseialast tegevust riigis ja kriminaalpolitsei rahvusvahelist koostööd.\n(2) Keskkriminaalpolitsei menetlusalluvusse kuuluvad kuritegelike ühenduste tegevusega puutumuses olevad ja politseiprefektuuride teenistuspiirkondade ülest iseloomu omavad narko-, majandus-, või infotehnoloogiakuriteod, kui nad vajavad ulatuslikku rahvusvahelist koostööd või oma ühiskonnaohtlikkuse tõttu tsentraalset menetlemist.\n[RTL 2004, 94, 1462 - jõust. 18.07.2004]\n(3) Keskkriminaalpolitsei rahapesu andmebüroo tegevusvaldkonnaks on rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamine.\n[RTL 2003, 132, 2137 - jõust. 01.01.2004]\n(4) Keskkriminaalpolitsei on Europoli riiklik üksus ja Interpoli rahvuslik keskbüroo Eesti Vabariigis.\n§6. Keskkriminaalpolitsei ülesanded\n(1) Keskkriminaalpolitsei ülesanded jälitustegevuse teostamisel on:\n1) jälituse eri- ja erandtoimingute teostamine;\n2) kriminaalmenetluse välise jälitustegevuse teostamine riigis;\n3) osalemine rahvusvahelises jälitustegevuse alases koostöös;\n4) kriminaalpolitseialase teabe kogumise, talletamise ja kasutamise korraldamine riigis.\n(2) Keskkriminaalpolitsei ülesanded rahvusvahelise koostöö teostamisel on:\n1) kriminaalpolitsei koostöö korraldamine Interpoli, Europoli ning teiste rahvusvaheliste organisatsioonide raames ja teistes riikides paiknevate politsei sideohvitseridega;\n2) keskasutusena tegutsemine Eesti Vabariigis jõustunud ja kuritegevusega võitlemist reguleerivate rahvusvaheliste lepingute täitmisel kriminaalpolitseis;\n3) õigusabipalvete täitmise korraldamine;\n4) õigusabipalvete kiiretel juhtudel teistesse riikidesse edastamine;\n5) piiriüleste kriminaalpolitseioperatsioonide korraldamine ja koordineerimine;\n6) kriminaalteabe kogumine, talletamine ja edastamine piiriülese organiseeritud kuritegevuse kohta;\n7) isikute ja varastatud esemete rahvusvahelise tagaotsimise korraldamine;\n8) ööpäevase rahvusvahelise kommunikatsiooni tagamine.\n(3) Keskkriminaalpolitsei ülesanded kriminaalpolitseialase tegevuse koordineerimisel on:\n1) politseiasutustele parima kriminaalmenetluspraktika küsimustes juhiste andmine;\n2) politseipeadirektorile ettepanekute tegemine Politseiameti ja tema hallatavate asutuste uurimisalluvuse muutmiseks ning politseiasutuste vaheliste uurimisgruppide moodustamiseks;\n3) jälitustegevuse erandtoimingute läbiviimise võimalikkuse üle otsustamine;\n4) vajadusel politseiasutuste jälitustegevuse kontrollimine;\n5) politsei üleriigilise jälitustegevuse arvestuse pidamine;\n6) riigiasutustele avalduste ja märgukirjade lahendamiseks edastamine.\n(5) Keskkriminaalpolitsei täidab muid talle seaduste, Vabariigi Valitsuse määruste ja korraldustega, siseministri määruste ja käskkirjadega ning politseipeadirektori käskkirjadega pandud ülesandeid.\n§7. Keskkriminaalpolitsei juht\nKeskkriminaalpolitseid juhib politseipeadirektori asetäitja (edaspidi Keskkriminaalpolitsei juht), kelle nimetab ametisse ja vabastab ametist politseipeadirektori ettepanekul siseminister.\n§8. Keskkriminaalpolitsei juhi ülesanded\n(1) Keskkriminaalpolitsei juht:\n1) juhib struktuuriüksuste juhtide kaudu või vahetult Keskkriminaalpolitsei tööd;\n2) vastutab Keskkriminaalpolitsei tegevust korraldavate õigusaktide täpse ja otstarbeka täitmise ning tulemusliku toimimise eest ja annab tööst aru politseipeadirektorile;\n4) nimetab ametisse ja vabastab ametist Keskkriminaalpolitsei vanem- ja noorempolitseiametnikud ja avaliku teenistuse seaduse alusel töötavad ametnikud;\n5) teeb politseipeadirektorile ettepanekuid Keskkriminaalpolitsei kõrgemate politseiametnike ametisse nimetamiseks ja ametist vabastamiseks;\n6) sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab töölepinguid Keskkriminaalpolitsei abiteenistujatega;\n7) edutab tema poolt ametisse nimetatavaid politseiametnikke ja teisi teenistujaid, kohaldab neile ergutusi ja distsiplinaarkaristusi seadusega ettenähtud alustel ja korras, teeb politseipeadirektorile esildisi autasustada oma alluvaid ning teisi isikuid;\n8) esitab politseipeadirektorile ettepanekuid Keskkriminaalpolitsei tegevusvaldkonna korraldamiseks ja politseiprefektuuride kriminaalpolitseialase töö tõhustamiseks;\n9) teeb politseipeadirektorile ettepanekuid Keskkriminaalpolitsei eelarveprojekti kohta ja valvab eelarve täpse täitmise üle, vastutab eelarve otstarbeka kasutamise ja majandustegevuse eest ning dokumentatsiooni ja informatsiooni säilimise eest;\n10) kinnitab Keskkriminaalpolitsei sisekorraeeskirja ja raamatupidamise sise-eeskirjad, struktuuriüksuste põhimäärused ning ametnike ametijuhendid;\n11) otsustab Keskkriminaalpolitsei valduses oleva riigivaraga seotud küsimusi riigivaraseaduse ja selle alusel antud õigusaktide alusel ning teostab oma pädevuse piires riigihankeid;\n12) esindab Keskkriminaalpolitseid ja annab volitusi Keskkriminaalpolitsei esindamiseks;\n13) moodustab Keskkriminaalpolitsei tegevusvaldkonnas üleskerkinud küsimuste ja kuritegude lahendamiseks töö- ning uurimisgruppe, kaasates neisse vajadusel teiste valitsusasutuste või teadusasutuste töötajaid ning muid isikuid;\n14) annab seaduse, Vabariigi Valituse määruse või korralduse, siseministri määruse või käskkirja ning politseipeadirektori käskkirja alusel teenistusalastes küsimustes käskkirju;\n15) annab pädevuse piires teenistuslikes küsimustes suulisi ja kirjalikke korraldusi;\n16) täidab muid seadusega või seaduse alusel antud õigusaktidega või politseipeadirektori poolt talle pandud ülesandeid.\n(2) Keskkriminaalpolitsei juhi äraolekul asendab teda Keskkriminaalpolitsei juhi määratud kõrgem politseiametnik. Asendamine vormistatakse politseipeadirektori käskkirjaga. Keskkriminaalpolitsei juhi lühiajalisel äraolekul, mitte üle seitsme ööpäeva, vormistatakse tema asendamine tema enda käskkirjaga, millest informeeritakse viivitamatult politseipeadirektorit. Käskkirja koopia edastatakse kohe Politseiametile.\n§9. Keskkriminaalpolitsei struktuur\nKeskkriminaalpolitsei struktuuriüksused on:\n1) analüüsi- ja planeerimisbüroo;\n3) kriminaalteabe osakond;\n41) rahapesu andmebüroo;\n§10. Struktuuriüksuste põhiülesanded\n(1) Analüüsi- ja planeerimisbüroo põhiülesanne on Keskkriminaalpolitsei tegevuse analüütiline ning strateegilise planeerimise alane toetamine.\n(2) Menetlusosakonna põhiülesanne on jälitustegevus, kohtueelne menetlus ning nendega seonduva koostöö korraldamine käesolevas põhimääruses sätestatud juhtudel.\n(3) Kriminaalteabe osakonna põhiülesanne on koostöö piiriülese organiseeritud või muu tõsise kuritegevuse tõkestamiseks, samuti rahvusvahelise õigusabi osutamine kriminaalmenetluses. Kriminaalteabe osakond koordineerib ja korraldab kriminaalpolitsei rahvusvahelist koost��öd.\n(4) Operatiivosakonna põhiülesanne on politseioperatsioonide läbiviimine, kriminaalpolitsei tegevuse politseitaktikaline toetamine ning jälitustegevuse eri- ja erandtoimingute teostamine.\n(41) Rahapesu andmebüroo põhiülesanne on rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamine vastavalt seaduses sätestatule, kogutud materjalide edastamine uurimisasutustele rahapesu ja terrorismi rahastamist käsitleva kuriteo tunnuste ilmnemisel ning rahapesuga seonduvate väärtegude menetlemine.\n(5) Personalibüroo põhiülesanne on Keskkriminaalpolitsei personalitöö ning koolitusküsimuste korraldamine.\n(6) Asjaajamisbüroo põhiülesanne on Keskkriminaalpolitsei asjaajamise korraldamine.\n(7) Rahandusbüroo põhiülesanne on Keskkriminaalpolitsei eelarve ning raamatupidamisega seotud asjade korraldamine.\n(8) Majandusbüroo põhiülesanne on kõikide Keskkriminaalpolitsei majandustegevusega seotud asjade korraldamine.\n(81) [Kehtetu - RTL 2005, 89, 1330 - jõust. 01.09.2005]\n(9) Keskkriminaalpolitsei struktuuriüksuste täpsemad ülesanded, pädevus ning struktuuriüksuse juhi õigused ja kohustused kehtestatakse struktuuriüksuse põhimääruses.\n(10) Struktuuriüksuse juht vastutab struktuuriüksusele pandud ülesannete õiguspärase, täpse ja õigeaegse täitmise eest. Tema pädevus määratakse kindlaks struktuuriüksuse põhimäärusega.\n§101. Väljaspool struktuuriüksusi asuvad ametikohad\n[RTL 2005, 48, 675 - jõust. 08.05.2005]\nSiseministri 31. jaanuaril 2001. a määrus nr 6 «Keskkriminaalpolitsei põhimääruse kinnitamine», (RTL 2001, 14, 189; 65, 894; 2002, 14, 176; 27, 377; 64, 971; 2003, 43, 629) tunnistatakse kehtetuks.


Määratlus MDF. Mida Tähendab Sõna MDF?\nPõhiline / akronüümid / Määratlus MDF\nMis on MDF:\nMDF tähistab keskmise tihedusega fiiberplaati, mis tähistab keskmise tihedusega kiudplaati ja on inglise termin. MDF on rahvusvaheline akronüüm ja on puidust saadud materjal, mis on valmistatud sünteetilistest vaigudest.\nMDF on toode, mis tekkis 1970ndate alguses, kuid sai Brasiilias teada alles 1990. aastate keskel ja on tuntud selle kasutamise kohta käsitöö, kaunistamise jms puhul. MDF on ideaalne toode, sest sellel on suurepärane lakitud viimistlus, sealhulgas võib puit asendada.\nMDF-plaate on mitut tüüpi, näiteks tulekindlad, veekindlad, plastikuga kaetud lehed jne, ja nende paksused on väga erinevad. MDF on ühtlase tihedusega toode ja selle kasulikkus varieerub suuresti, peamiselt käsitsi, puusepatööd, käsitööd ja tsiviilehitust.


Gambrinuse õllepäevik: Grünhopfen Pils\nGrünhopfen Pils (Schönram, Saksamaa) pdl 0,33 l. alc 5,0 %vol. Ratebeeri liigimääratlus: "pilsener" ja hinnang 94 punkti!\nTootjainfo (google tõlke abil): "Seasoned with freshly plucked not kilned Hersbrucker and Select hops."\nVäike lihtne pudel, sildil ... vist sajandialguse töölisperekond? Erkvalge vaht on hõredapoolne, kuid kenasti püsiv. Õlle värvus - kirkalt heledapoolne kollane. Aroom on leebelt magusakas ja kuidagi maalähedane, heina ja sõkalde lõhnaga.\nEsmamekk on keskmisest kergema kehaga ja mõrkjas. Keskmaitse on supervärske, mahlane, tsitrusjas ja karameljas. Lõppmaitse mõrkjas-magus greibine värskus pühib päevase väsimuse kui peoga ja paneb januga uut sõõmu kuukama. Järelmekk on magusakas-vürtsikas, kauakestev ja lahedalt värske.\nKeskmisest kergema kehaga, mõõdukalt karboniseerunud ja pisut kuivavõitu paletiga, mõrkjas-hapukas-mõrkjas-magusakas-vürtsika buketiga ÜBERhea näide pilsnerist, mis on üks õige pilsner! Missuguse tööõnnetuse ja optimeerimiskihu ajel küll sellest masstootmise käigus kõik mahlad välja filtreeriti? Suurtootjad - võtke siit šnitti! Ja muuseas, ka Eesti väiketootjad pole veel pilsnerit teinud!?


Ameerika Ühendriikide ametlik ekspordikrediidi agentuur: Kuidas USA USA-sse müüa välisriiki | Rahandus - 2019\nAvaldatud: Rahandus • Vaatamisi: 6562\nKas teil on probleeme oma toodete ekspordi rahastamisega rahvusvahelistele turgudele? Avasta, kuidas ameerika ühendriikide ametlik ekspordikrediidi agentuur teile vajalikku tuge annab.\nVajad abi oma toodete ekspordi rahastamiseks rahvusvahelistele turgudele?\nKuigi on olemas palju eraõiguslikke laenuandjaid, kes pakuvad ekspordi rahastamist, täidab üks allikas teatud lünki, mida teised laenuandjad lihtsalt ei suuda või ei soovi aktsepteerida.\nSee on Ameerika Ühendriikide Ekspordi- ja Impordipank (Ex-Im Bank) ning on Ameerika Ühendriikide ametlik ekspordikrediidiagentuur, mille tehingutest on kasu 85% väikestele ettevõtetele.\nKõik, mida nad teevad, on mõeldud selleks, et anda teile rahvusvahelisel turul müümisel konkurentsieelis.\nKui arvate, et teie ettevõte on liiga väike, mõtle uuesti, sest nende peamine eesmärk on kasvatada väikseid ettevõtteid nagu teie.\nAsjaolu, et 95% maailma tarbijatest elab väljaspool Ameerika Ühendriike, tähendab, et ettevõtete jaoks on oluline rahvusvaheliselt müüa.\nSiin on neli peamist teenust, mida Export-Import Bank pakub välismaise müügi rahastamiseks:\nEkspordimüügilaenud - Käibekapitali garantii võimaldab teil saada raha, mida teie ettevõte vajab teie eksporditellimuste täitmiseks. See laenuandja annab raha, mida teie ettevõte saab kasutada teie eksportmüügiga seotud tooraine, varustuse, varustuse või töö- ja üldkulude jaoks.\nOstja mittemaksmise kaitse - Olgem ausad, et äritegevus rahvusvahelisel tasandil võib olla äärmiselt riskantne, et kaitsta oma nõudeid välisinvestoritelt väljamaksete eest Ex-Im Bank pakub lühiajalist ekspordikrediidipoliitikat, et tagada teie ettevõtte tasumine.\nKrediit ostjatele - Oma lühiajalise kindlustusega saate müüa avatud konto tingimustel potentsiaalsetele ostjatele, mis võimaldab teie ettevõttel konkurentsivõimeliseks jääda. Globaalsed konkurendid pakuvad väga atraktiivseid krediiditingimusi, nii et see valik aitab teil võrdsed tingimused mängida.\nKapitalikaupade rahastamine - Paljudel juhtudel on välisostjatel laenu saamine raske. Keskmise tähtajaga krediiditoodetega saavad teie väliskliendid oma toodete ja / või teenuste ostmiseks saada konkurentsivõimelise rahastamise.\nLisateavet eksportimise kohta leiate järgmistest ressurssidest:\nVeel üks oluline punkt, mida tahan mainida, on konverentsid ja seminarid, mida Ex-Im Bank osaleb, võib teile väga kasulik olla. Nimekirjade vaatamiseks klõpsa nende sündmuste sektsioonile koolitusseminaride nimekirja.\nMis hoiab teid tagasi oma toodete ja / või teenuste eksportimisel?\nMarco on ärikrediidi siseringi ringi (step-by-step business credit building system) asutaja. Võite pöörduda Marco poole otse aadressil: [email protected] Jälgi Marco'i Twitteris @MarcoCarbajo ja loe oma kogemusi ärikrediidi kohta ilma isikliku garantiita.


Töötoad Archives - Page 2 of 2 - Kasvu Labor\nÕnneliku töö võimalikkusest?\nPildike ehitusplatsilt: Käib töökaitseinspektor ringi ja uurib ehitajatelt, mida nad teevad. Esimene vastab: “Mina ehitan müüri, näe sealt sinnani.” Teine vastab: “Mina tõstan kive siia müüri ja panen segu vahele.”\nKolmas vastab: “Mina, kas teate, ehitan maailma ägedaimat keskust. Siia saavad tulla minu pere, minu sugulased ja minu lapse-lapse-lapsedki.”\nMõni nädal tagasi kutsuti mind Swedbanki poolt ühte lahedasse meeskonda, kuhu kuulusid nii panga inimesed kui kahe automüügifirma töötajad. Eesmärgiga mõelda veidi selle üle, mida ja miks nad teevad tööl teevad.\nÜsna tihti kipub meil meelest ära minema, mille nimel me ikkagi tööl käime. On see lihtsalt palga pärast või on ka midagi muud? Eriti kipub seda juhtuma suurtes organisatsioonides, kui sul puudub vahetu kokkupuude kliendiga.\nJa ometigi on töö tähenduse mõistmine üks kolmest kõige olulisemast tööga rahulolu mõjutavast tegurist (ja ei- palk ei ole üks kolmest, kui sa just päris miinimumpalka ei teeni).\nKui sulle tundub, et töö on mõttetuks muutunud, on vahel abi sellest, kui mõtled:\nMida head sa ise sellest tööst saad (lisaks palgale)?\nMida sinu töö võimaldab sinu lähedastele?\nKuidas sinu töö mõjutab sinu meeskonna liikmeid?\nKuidas sinu töö mõjutab sinu ettevõtte kliente?\nMilline on sinu töö laiem mõju ühiskonnale ja maailmale?\nKui paljusid inimesi saab sinu töö mõjutama näiteks järgmise viie või kümne aasta jooksul?\nAutor Ain MihkelsonPostitatud 22. veebr. 2016 5. märts 2016 Rubriigid Kasulikku,TöötoadSildid Coaching,Mentorlus,Töötoad\n12 õnnetoovat tegevust


Fotoefekt | Sõnu seletav sõnastik\nFotoefekt ehk fotoelektriline efekt on elektronide emissioon metalli (või ka muu koostisega keha) pinnalt elektromagnetkiirguse (sealhulgas nähtava valguse ja ultraviolettkiirguse) toimelFotoefekti tekkimiseks peab pinnale langeva elektromagnetkiirguse sagedus ületama sellele pinnale omase lävisageduse. Kui kiirguse sagedus on lävisagedusest väiksem, siis elektronide emissiooni ei toimu, sest nad ei saa elektromagnetkiirguselt energiat, mis on vajalik vabanemiseks seosest aatomituumadega.\nFotoefekti punapiir – piirsagedus või lainepikkus, mille puhul footoni energia on võrdne elektroni väljumistööga. Kvandi energia – ε J Elektroni väljumistöö – A J Elektroni mass – m kg Elektroni kiirus – v m/s Plancki konstant – h J*s Kvandi sagedus – f s-1 Hz Valguskvandi levimise kiirus vaakumis – c m/s V kursus.\nFotoefekt – Nähtust, kus elektromagnetkiirguse toimel väljub ainest elektrone, nimetatakse fotoefektiks. Einsteini valem fotoefekti kohta – h∙f=A(välj)+W(k), kus A(välj) on elektroni väljumistöö metalli pinnale.\nKogu 2008. aasta 12. klassi eksamimaterjal\nFotoefekt on nähtus, kus valgusosake lööb metallist välja elektroni(jääb heledam laik) • Kvant teeb elektroni välja lüües tööd, väljumistöö A= h* • Elektron saab kaasa kineetilise energia K= • Einsteini võrrand E= A + K • Kaks seaduspärasust:  Elektronide arv sôltub valguse intensiivsusest(lampide arvust)  Elektroni kineetiline energia sõltub pealelangeva valguse sagedusest\nFüüsika aatomimudel, valguskiirgus, kvantteooria, spektrid\nFotoefekt - elektronide väljalöömine ainest (välisfotoefekt). Sisefotoefekti korral valgus lööb elektrone välja keemilistest sidemetest aatomite vahel, aa elektronid ainest ei välju.\nValguse ja aine vastastikmõju\nFotoefekt fotoefekt ehk fotoelektriline efekt on elektronide emissioon metalli (või ka muu koostisega keha) pinnalt elektromagnetkiirguse (sealhulgas nähtava valguse ja ultraviolettkiirguse) toimel.\nFotoefekt - elektronide väljumine ainest valguse toimel (footon saab neelatud elektroni poolt, energia kasvab ning eemaldub positiivsete ioonide tõmbejõudude piirkonnast)\nFotoefekt – nähtus, kui kiirgus või valgus lööb ainest välja elektrone. Footon e kvant – on valgusosake, mis kannab kaasas energiat.\nKvantoptika ja laineoptika\nFotoefekt – elektronide „väljalöömine“ ainest valguse toimel.Millal tekib fotoefekt? Valgus vabastab metallist elektrone.\nKvantfüüsika ja fotoefekt\nFotoefekt on elektronide emissioon metalli pinnalt suure sageduse ja väikese lainepikkusega elektromagnetkiirguse\nAlbert Einstein ja Max Planck powerpoint\nFotoefekt - elektronide väljalöömine ainest valguse abil, valgus kiirgub ainetest mitte lainete vaid kvantidena\nAine ehituse alused, Mikromaailma füüsika, Megamaailma füüsika, Valemid ja konstandid\nFotoefekti punapiir on piirsagedus või lainepikkus, mille puhul footoni energia on võrdne elektroni väljumistööga.\n11kl OPTIKA kokkuvõte TASUTA!\nFotoefekti punapiir on selline lainepikkus, millest pikemaid lained ei ole suutelised ainest elektrone vabastama.\nFotoefekt tähendab nähtust, kus ultraviolettkiirte mõjul lüüakse ainest välja laetud osakesi.\nFotoefekti kasutus – detailide loendamine, konveierites, metroos, kino, fotograafia, TV, automaatika.\nFotoefekt – nähtus, kui kiirgus või valgus lööb ainest välja elektrone valguse toimel.\nFotoefekt on kvantnähtus: et elektron ainest väljuks, peab ta neelama footoni.\nFotoefekt - seisneb elektronide väljalöömisel metalli pinnalt valguse toimel.\nFüüsika kontrolltööks kordamine\nFotoefekt - nimetatakse elektronide “väljalöömist” ainest valguse toimel.\nFotoefekt – elektronide väljalöömine ainest valguse toimel; avastas Hertz.\nFotoefekt - on nähtus, kui mingi kiirgus lööb metallist välja elektrone.\nFotoefekt on nähtus, kus elektrone lüüakse ainest välja valguse toimel.\nFotoefekt – on elektronide vabanemine ainest valguse footonite toimel.\nFotoefekt – Elektronide väljalöömine metallist valguse toimel.\nFotoefekt - iks nim elektronide väljumist ainest valguse toimel.\nFotoefekt – elektronide väljalöömine ainest valguse mõjul.\nYoung ja Fresnel\nFotoefekti liike on kolm. Siin esitatut nimetatakse välisfotoefektiks.\nFotoefekt on elektronide väljalöömine ainest valguse toimel.\nFotoefekt - valguse toimel lüüakse ainest välja elektrone.\nFotoefekti liike on kolm. Fotoefekti all mõtleme välisfotoefekti.\nFotoefekt – elektronide väljumine ainest valguse toimel.\nFotoefekt - on elektronide eraldumine ainest valguse toimel\nFotoefekti katse - elektroskoop, tsinkplaat, lamp.\nkuumakindlad betoonid – Koostisesse võib kuuluda samott-killustik, kõrgahju räbu , andesiit, basalt jne. Kuumakindel betoon peab pikemat aega vastupidama temperatuuril +200


Macau GP kvalifikatsioonis oli Aron 10. ja Vips 14. kohal - Mootorisport - Uudised - auto24.ee\nAvaleht » Uudised » Mootorisport » Macau GP kvalifikatsioonis oli Aron 10. ja Vips 14. kohal\nMacau GP kvalifikatsioonis oli Aron 10. ja Vips 14. kohal\nMacaus toimuva F3 Maailmakarikavõistluse kvalifikatsioonivõistlusele stardib Ralf Aron 10. kohalt ja Jüri Vips 14. kohalt.\nMacau GP kahe ajasõidu kombineeritud aegadest moodustub stardirivi laupäevasele kvalifikatsioonivõistlusele, mille tulemuste põhjal moodustub omakorda stardijärjestus pühapäevasele põhivõistlustele. Laupäeval toimunud teises ajasõidus sõitis Aron välja kümnenda aja ja Vips oli 12. kohal. Aga kuna kahe sõitja reedesed ajad olid Vipsi omast paremad, siis alustab Vips laupäevast kvalifikatsioonisõitu 14. kohalt.\nParima stardikoha sõitis välja Daniel Ticktum ja tänavune F3 sarja meister Mick Schumacher alustab kvalifikatsioonivõistlust 9. kohalt.


omamoodi naljakas käitumine (Lehekülg 1) - Kassi käitumine - Kassisõprade foorum\nomamoodi naljakas käitumine\nKassisõprade foorum » Kassi käitumine » omamoodi naljakas käitumine\n1 Teema autor: kadi83 06.10.2005 11:47:12\nTeema: omamoodi naljakas käitumine\nOlen märganud oma kiisul naljakat käitumist aga äkki on see normaalne. Nimelt õhtuti, kui magama hakkame jääma, poeb kiisu minu kõrvale ja siis pean teda mudima ja paitama hakkama jne......kui tal väga mõnus juba on, nii et mootor müriseb , siis võtab ta vaikselt hammastega teki äärest kinni ja hakkab esikäppadega nn "täinast sõtkuma"\non seda teistegagi juhutnud?\n2 Vastas: brazen 06.10.2005 12:04:24\nVasta: omamoodi naljakas käitumine\nHeh. Mu kass võtab tekiääre asemel nahast kinni ja taasa-tasakesi naksab. Teab küll et ei tohiks aga nii hea on. Sõtkumine on muidu väga tavaline käitumine kassidel. See on nagu väike meenutus lapsepõlvest, et kui hea ja turvaline kassiemme külje all oli. Kassipojad sõtkuvad samamoodi emme rinna peal, et piima paremini kätte saada.\n3 Vastas: kadi83 06.10.2005 12:24:57\nok, siis on selge\n4 Vastas: chry 06.10.2005 13:36:54\nMu kass enam eriti ei sõtku, hellust saab ülearu vist\n5 Vastas: CatLover 25.10.2005 19:32:36\nminu kass sõtkub pidevalt:)\n6 Vastas: näriline 25.10.2005 20:39:07\nÜks päev kass lihtsalt hakkas jubedalt tekki sõtkuma .Viimasel ajal pole seda olnud.Aga jah see käitumine on täiesti normaalne õnneks.Algul ehmatasin ära ,aga klassiõed rääkisid et nende kassid teevad ka nii.\n7 Vastas: Rachel 27.10.2005 02:12:34\nMinu kass sõtkub minu juuste peal enne magamajäämist ja oma aseme peal.\n8 Vastas: Tshikk 13.11.2005 13:22:24\nMinu kiisu sülle üldse ei tule, aga kui mina voodisse pikali heidan, siis ronib mu jalgade peale ja sõtkub ka meeleheitlikult...kuni magama jääb\nVana kass mul aga sõtkus kogu aeg seljas niipea kui võimalus tekkis. Nagu sa maha istusid või sülle võtsid kukkus tammuma... Mõnulevad\n9 Vastas: Revolutsioon 22.11.2005 20:50:17\nMul täpselt samamoodi . tuleb , voodisse siis pean paitama jne . tal külm ninaots , ning hakkab siis kas puutuma oma ninaga mu kätt või üldse limpsima . suht vastik .\nSiis hakkab tekki järama . sõtkub ka alguselt , siis kukub pikali ja \_'lööb\_' jalgadega .\n10 Vastas: tibukiisu 17.01.2006 17:07:06\nMiks minu kass ei sõtku.\n11 Vastas: crissu 17.01.2006 17:20:45\nAlgselt postitas: tibukiisu\nKui suur see kassipoeg oli kui ema juurest ära tuli? Võibolla sai juba varakult täiskasvanuks\nsee sõtkumine on omane rohkem sellisele kassile kes emahoolest liig vara pidanud loobuma või kel raske lapsepõlv või muidu suur lapsepõlve (helluse) igatsus ...\nVõibolla mõnel kassilapsel on liiga vara emast lahkudes jäänud lapsepõlv liig lühikeseks?\n12 Vastas: brazen 17.01.2006 20:40:05\nMinu meelest seostatakse sõtkumist rohkem turvatundega. Et kui kassil on mõnus ja turvaline olla, siis hakkavad käpad kohe tööle. Minu kass sai näiteks tavaliselt palju kauem oma ema juures olla ja sõtkub ikka ja mitte vähe. Seda kommet võiks võtta isegi komplimendina et sina oled oma kassile sama armas kui tema emme.\nTibukiisu, ära kurvasta! Ega sõtkutavale inimesele see eriti nauditav küll ei ole, ainult naljakas. Äkki su kass otsustas meelega sind sellest säästa ja väljendab oma kiindumust mingil muul moel.\n13 Vastas: *AnnikAngel* 17.02.2006 23:43:32\nMul ka kass sõtkub mind... Tuleb sülle (kui mina laman kuskil näiteks) ja kui ma teda natuke paitan siis vahepeal hakkab käpakestega niimoodi massaaži tegema:D\nVahepeal paneb käpa näo peale, ja siis paneb korraks õrnalt küüned nahka, ja siis välja... tegelt suht mõnus on:P\nMul isa rääkis et kui tal oma kass oli, siis oli nii et kui isa magama läks, siis tuli kass, ja hakkas tema pead "massažeerima" ja nii isa harjuski ära... Aga noh, mul sugulasel on jällegi nii et tema kass LUTSUB ja SÕTKUB ühte padjakest kui tuju tuleb. Võeti vast liiga vara emme juurest ära.\n14 Vastas: Rachelle 18.02.2006 02:10:15\nMarius sõtkus mul öösiti peas, kui ta tillu oli veel. Hommikul vara hüppas voodisse ja kukkus peas mudima ja ise veel seejuures häälitses ka(nosimise hääl oli), nii naljaks oli.Aga nüüd on ta mul juba suur poiss ja sõtkumist tuleb harvemini ette. Ja kui kellegile see jutt juba minu suust kuuldud on, siis ärge pange pahaks(ma vahel räägin mujal ka oma kassilugusid ja siis ei pea kõike meeles täpselt:) ).\n15 Vastas: merksu 23.02.2006 00:12:34\nmul kiisu ronib iga öö umbes kolme nelja paiku teki alla kaissu kusagile jalgade vms juurde...ja nii igal öösel,nagu rusikareegel juba...mul ei ole kahju teda sinna lasta aga elukaaslasega kardame mõlemad, et me juba puhtfüüsiliselt litsuem ta laiaks..ja seega nüüd alati olen suutnud ära tabada,millal ta teki alla üritab tulla...siis ma ei lase ja natukese aja pärast läheb oma asemele tagasi.aga selle sõtkumisega olen mina ka päris tuttav:nimelt vahetult enne söögi panemist tammub ja sõtkub nagu segane ringi..aga see nii armas :cat:\n16 Vastas: Margus 01.03.2006 10:05:05\nÜhest küljest on see käitumine ilmselt seotud emaga ja piima sõtkumisega. Aga kuna mul isane kass ja minuarust käib ka paaritumine nii, et isane võtab emasel hammastega turjast kinni ja siis........\nMul endal on tunne, et mu kass on need kaks asja kuidagi ühendanud enda jaoks ja iga õhtu mõnuleb mul voodis teki peal. :-)\nIgatahes teeb ta selliseid imelikke nõksuvaid liigutusi ka\nKuna ta on alla aasta vana, siis ma loodan et see on mööduv puberteet.\n17 Vastas: Greenu 08.05.2006 10:52:33\nMinu Sir sõtkub mul ka, õhtuti kui ma voodisse siis tema ka kohe hop kõrval, nurrumootor hakkab tööle ja käpad ka. Sõtkub mind siiamaani, ise juba kahe aastane. Ja siis kui ma ei viitsi talle pai teha, hakkab ta mind näksima ja surub ise oma pea mulle käe alla ja käib niiviisi edasitagasi mu käe alt läbi. Ja see sõtkumine, seda ta teeb ka siis, kui ma näiteks telekat vaatan ja pleed mu ümber on, tuleb külje alla ning hakkab sõtkuma. Aga mulle isegi meeldib see, nii armas on ta siis kui ta nii ametis oma sõtkumisega on\n18 Vastas: sipsutupsu 08.05.2006 11:18:44\nmeil sipsik ka kui pisike oli.. iga õhtu nii kui pikali heitsime.. kohe teki peal.. sõtkub ja nurrub ja mõnuleb.. kui natuke teda paitatud sai siis läks nii ähmi täis ja jooksis suure nurruga ahju kõrvale.. kus meil oli talle spetsiaalselt kährikkoera nahk pandud,pidades seda emmeks hakkas siis suure tammumise saatel sealt karva seest tissi otsima,ja kui pika otsimise peale ei leidnud sis lutsutas lihtsalt mingit karvapulsti.. kuni tudule jäi:)\nkuid nüüd tuleb ikka suht harva ette et sipsu või tupsu nii teevad.. aga mõnikord ikka\n19 Vastas: Rachelle 08.05.2006 17:23:15\nAlgselt postitas: sipsutupsu\njooksis suure nurruga ahju kõrvale.. kus meil oli talle spetsiaalselt kährikkoera nahk pandud,pidades seda emmeks hakkas siis suure tammumise saatel sealt karva seest tissi otsima,ja kui pika otsimise peale ei leidnud sis lutsutas lihtsalt mingit karvapulsti.. kuni tudule jäi:)\n:laugh:- appi, kiisud on ikka nii armsad memmekad vahel. Eriti ilmekas kirjeldus.


Tselluliidile säru! Boonuseks on ilusam, siledam ja värskem nahk | kodus.ee\nNeid kahte toodet võiks enne rannahooaega kindlasti proovida. | Ühinenud Ajakirjad\nProovisime paari nädala jooksul kahte toodet, mis kevadeks ja rannahooajaks jalad ning kõhu siledamaks peaksid muutma. Kuigi testijad suurt kaalulangust endale eesmärgiks ei seadnud, jäädi mõlema tootega väga rahule. Nahk oli juba kahe nädala möödudes pringim ning venitusarmid muutusid vähem märgatavaks.\nLeocrema kiiretoimeline tselluliidigeel\n* Olen geeli kasutanud veel liiga vähe aega, täpsemalt kaks nädalat. Aga selle vähese aja kohta võin öelda, et jalgade nahk on pehmem ja siledam. Teadlikult olen hakanud rohkem ka liikuma ja päevas vähemalt 2 liitrit puhast vett jooma. Jaldadele on see geeljas kreem väga hea. Minu meelest on see õhtu lõõgastavaim kogemus, sest geeli värskus äratab jalad uuesti ellu. Geel ei jää jalgadel kleepuma, vaid imendub kenasti nahka. Jalgu kreemitan nii hommikul, kui õhtul. Paaril korral nädalas teen teadlikult jalgadele ka kuivharjamist, mis paneb mu vereringe käima ja ennetab samamoodi tselluliiti. Kuivharjamine + geel koos on ideaalne kombo oma keha eest hoolitsemisel.\n* Tegin enne tselluliidikreemi kasutamist oma jalgadest pildi, et võrrelda hilisema tulemusega. Paar nädalat olen geeliga määrinud jalgu ja ka käevarsi. Tegemist on väga põneva geeli ja kogemusega. Esialgu peale kandes on tunne jahe ja värskendav. Mõne aja pärast aga lähevad määritud kohad soojaks.\nGeelil on väga meeldiv lõhn. Ma ei tea, kas nii lühikese ajaga peabki suuri tulemusi nägema, aga nahale on senine kreemitamine väga meeldinud. Nahk on jalgadel ja kätel nagu heledam ja värskem. Ühtlasem.\n* Kasutan seda geeli hommikul ja õhtul. Hommikul lihtsalt määrin ja hõõrun tsellugeeli kintsudele kuidagmoodi sisse. Aga õhtul võtan tõsisemalt ette. Määrin kintsud geeliga ja seejärel... mul on kunagi TopShpist ostetud massaažiaparaat, millega määrimisjärgselt töötlen kumbagi 15 minutit. Telekat vaadates. Tunnetest: On selline hea tunne, et hoolitsen enda eest. Tselluliiti on mul kintsudel silmnähtavalt, kindlasti juba oma 3. aste. Ma usun, et see päris silmapete pole, aga tõesti, tundub küll, et tasa-tasa silenevad. Meeldiv lõhn ja mõnna tunne pealekauba.\nLeocrema intensiivne salendav kehakreem\n* Olen kreemi kasutanud 2,5 nädalat ja on näha, et nahk on pringib ja rohkem toonuses. Kreemi algul peale kandes on see külm. Tegemist on väga meeldiva lõhnaga ja sisse määrides ei jää nahk kleepuv. Imendub kenasti sisse. Esimestel päevadel tundsin, et peale kreemitamist oleks nahk nagu õhetama hakanud, oli tunda, et toimib. Vooümbermõõtu ma küll mõõtnud ei ole, kuid kena liivakellafiguur on kenasti esile tulnud.\nTeadlikult hakkasin ka igal hommikul sidrunivett jooma. Ka see viib kehast mürke välja ja alandab kehakaalu. Meeldib see, et toode sisaldab kofeiini, punase päevakübara ekstrakti ja sellerit.\nMa olen selliste kreemide maailmas üpris skeptiline ja nii ka selle kreemi puhul. Küll aga märkasin kohe pärast esimest kasutuskorda, et nahk reitel oli eelnevaga võrreldes kuidagi siledam ja noorem. Kreemi tekstuur oli nii mõnus, et määrisin seda ka mujale kehale.\nKusagil nädala möödudes märkasin aga juba ka erinevusi ümbermõõdus ja naha krobelisuses. Suurt tsellukat ega pakse jalgu pole mul kunagi olnud, aga siiski ebatervislik söök ja treenimatus teeb ka jalgade naha pisut lodevaks ja apelsinikoorekaks. Just nimelt see kerge lodevus kadus selle kreemiga ära ja seda ilma liialdamata - see tõesti toimib.\nPaari pärast olid jalad sellised, nagu tegeleksin regulaarse trenniga. Ma ei oska öelda, kas tugeva tselluloidi ja/või ülekaaluga inimestel see toimiks, kuid väikesed vead parandab see tõesti üsna kiiresti ning olen tootega väga rahul!\n* Kui peale kandsin, siis hakkas nahk koheselt n-ö õhetama. Ja see tunne tekkis iga kord, kui kreemi peale kandsin (õhtuti).\nMa siiski ennast enne kreemi kaustama hakkamist ei mõõtnud, nii et peale paarinädalast kreemi pelaekandmist ei saa ümberõõdu (vähenemise) suhtes seisukohta võtta. Küll aga võin öelda, et nahk on küll palju pehmem. Ehk veel paari nädala möödudes saab näha ka 1 cm kadumist kõhult.\n* Mulle väga meeldis selle kreemi lõhn, tõsiselt hea ja mitte väga tugev, kuid meeldiv. Olen ka varasemalt analoogseid kreeme kasutanud, kuid pole väga suurt muutust täheldanud. Selle kreemiga määrisin end igal õhtul enne magamaminekut ja nahk oli tunduvalt rohkem pingul ja siledam. Lisaks ma märkasin, et venitusarme ei ole niivõrd näha.\nMulle meeldis ka väga õrnalt õhkav tunne, mis tekkis peale kreemi nahale kandmist. Kreem imendub hästi ja kindlasti võiks seda masseerivate liigutustega peale kanda, see teeb ka head ebatasasustele. Kavatsen kindlasti jätkata selle kreemi kasutamist - kes teab, millised võivad tulemused juba suveks olla?\n* See kreem asendas mul kaks nädalat väga hästi kõiki teisi kehakreeme. Mõnusalt niisutav, hea lõhnaga ning annab hea värskuse nahale. Mingit kaalukaotust ma endale eesmärgiks ei seadnud. Toitusin ja elasin oma tavapärast elu. Toode meeldis mulle ka ilma kaalu kaotamata. Jätkan, et mõnusat tunnet igal õhtul saada.


Projektid - MuhuMaaLammas\nSaime toetuse KIK projektile 2014-2020.8.01.20-0296 Tupenurme\npanga lookoosluse taastamine.\nTaastamistööd on lõppenud ja juba 2021.a kevadel alustame karjatamist.\nOleme väga rõõmsad, et meie koostööst projektiga “Muhu Vill” ja Tartu Kõrgem Kunstikool Pallas, on valminud lõputööna imeilusad tooted. Materjalikoolitus, Muhus, on aidanud väärindada kohalikku toorainet, villa. Oleme uhked ja õnnelikud!!! Imeilusaid valminud tooteid saate vaadata siit aadressilt\nJõudu õpetajatele ja õppijatele!\nLõppenud projekti Muhu Vill peaeesmärk on tõsta inimeste teadlikkust põliste pärandmaastike korrashoiust lambapidamise abil ning edendada väikelambapidamist saarel õpetades ära kasutama selliseid paratamatuid lambakasvatussaadusi nagu vill ja nahk. Tuua kokku lambapidajad ja käsitöölised, aidates esimestel toota kõrgema kvaliteediga käsitöövilla tänu paranenud oskustele söötmises ja ravis ning näidata teistele erinevaid võimalusi selle toorme kasutamiseks.\nOsaleme aktiivselt veel projektis LIFE to alvars, mille raames hooldame oma lammastega taastatud loopealseid, mille tulemusel taastub liikide mitmekesisus ja mitte ainult taimede, vaid ka putukate mitmekesisus.\nLähemalt tutvuda saad siit: https://www.facebook.com/lifetoalvars/?fref=ts\nOma lambavillaga on MuhuMaaLammas kaasatud ka Tartu Kõrgema Kunstikooli ja Viljandi Kultuuriakadeemia ühisesse projekti, et testida ja katsetada kohaliku tooraine, villa, omadusi ja kasutusvõimalusi. Sellega loodame anda ka omapoolset panust tulevaste kunstnike inspiratsiooni ja loomingusse.


JUHTKIRI | Kuusik loob nii või teisiti pretsedendi - Eesti Päevaleht\nJUHTKIRI | Kuusik loob nii või teisiti pretsedendi\nMarti Kuusik, kes esimese astme kohtus lähisuhtevägivalla süüdistuses õigeks mõisteti, läheb nii või teisiti pretsedendiloojana Eesti kohtuajalukku.\nMarti Kuusiku kohtuprotsess\nKui see vaidlus kohtutes lõpuni vaieldakse, saab selgemaks, kui palju kaalu on samalaadsetes kaasustes kaudsetel tõenditel. Kas vägivallas süüdistatu saab süüdi mõista, kui arvatav ohver ütleb, et midagi pole olnud, tunnistajad pole kuriteosündmust pealt näinud, kuid on kaudseid tõendeid selle toimumisest.\nMeenutame, et Kuusik sattus meedia luubi alla selle pärast, et EKRE tahtis teha temast ministri. Iga avalikkusele tundmatu ministrikandidaat satub erakondlikust kuuluvusest hoolimata meedia terava tähelepanu alla. Võimu juurde võiksid pääseda ainult moraalsed ja eetilised inimesed, kes on ja ka näivad sellised.\nProkuratuur leidis meedias Kuusiku kohta avaldatud info olevat piisavalt kaaluka, et alustada kriminaaluurimist ja viia asi kohtusse. Võib-olla on EKRE esimehel Martin Helmel õigus, et prokuratuuri võiduvõimalused olid algusest peale napid, kuid tal pole õigus, et tegemist oli spetsiaalse EKRE-vastase aktsiooniga. Suures plaanis tingis säärase kohtuasja see, et lähisuhtevägivald on praegusel ajal suurema tähelepanu all kui eales varem. Ei peeta enam loomulikuks, kui mees kodus naist vahepeal peksab.\nSelle süüdistuse mitmes kohtuastmes läbivaatamine aitab luua lähisuhtevägivalla tõendamise küsimuses suurema selguse.\nSeni on lähtutud vaatepunktist, et ohvrit saab aidata, kui ta ise soovib vägivaldsest suhtest väljuda – kuni ta ise pole selleks valmis, võib asja avalikkuse ette tirimine tema (ja ta laste) olukorra veelgi raskemaks teha. Eriti kui otseseid tõendeid vägivalla kohta pole ja väidetav ohver vägivalda eitab. Teisalt on mõistetav ka Kuusiku protsessi tunnistaja Merli Kaunissaare meelehärm, et sellise suhtumise korral saavad lähikondsed ohvri kaitseks vähe teha. Aga iva on ka vaatenurgas, et üksnes kaudsete tõendite põhjal kedagi süüdi mõista on libe tee – see võib aidata mõnel juhul õigluse jalule seada, aga teinekord sünnitada ka ebaõiglust.\nKuusiku kohtuasja mitmes kohtuastmes läbivaatamine aitaks leida lähisuhtevägivalla tõendamise küsimuses loodetavasti parema ja selgema tasakaalupunkti. Kohtuprotsessi jätkumise korral jääb Kuusiku perekond küll avaliku tähelepanu alla, kuigi väidetav ohver seda ei soovi. Ent eks ole see päris suurel määral ka Marti Kuusiku ja ta parteikaaslaste teha, kuivõrd seda isiklikku lugu avalikus poliitilises võitluses ekspluateerima hakatakse.